Panevėžio regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra

Esama Panevėžio regiono atliekų tvarkymo sistema neleidžia komunalinių atliekų sutvarkyti pagal naujai įsigaliojusius ES direktyvas ir Lietuvos atliekų tvarkymą reglamentuojančius teisės aktus. Siekant Panevėžio regione įvykdyti šių teisės aktų keliamus atliekų tvarkymo uždavinius, būtina keisti komunalinių atliekų tvarkymo sistemą. Įgyvendinus projektą Panevėžio regione bus įvestas atskiras bioskaidžių atliekų kompostavimas jų susidarymo vietoje kaimiškose Panevėžio regiono vietovėse. Likusioms bendrai surenkamoms komunalinėms atliekoms sutvakyti Dvarininkų kaime esančio regioninio nepavojingų atliekų sąvartyno teritorijoje bus pastatyti komunalinių atliekų rūšiavimo ir rūšiavimo metu atskirtų biologiškai skaidžių atliekų apdorojimo įrenginiai. Šių įrenginių ir atskiro bioskaidžių atliekų surinkimo pagalba 2013 metais bus sutvarkoma 67 proc. mišrių komunalinių atliekų (2020 metais - 63 proc.) ir atitinkamai 2013 metais bus sutvarkoma 78 proc. bioskaidžių atliekų (2020 metais - 73 proc.), likusi nesutvarkyta atliekų dalis ir toliau bus šalinama sąvartyne. Projekto naudos gavėjai - visi Panevėžio regiono gyventojai. Projekto nebūtų galima įgyvendinti be paramos lėšų, o neįgyvendinus projekto ir pritaikius planuojamą sąvartyno mokestį už šalinamas nesutvarkytas atliekas, bei įvertinus papildomus naujų sąvartyno sekcijų statybos kaštus dėl greitesnio sąvartyno užsipildymo ir kitus aspektus, regione turėtų būti ženkliai didinama rinkliava.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Mažeikių rajone

VN: Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų renovavimas ir plėtra

Projekto tikslas- užtikrinti tinkamos kokybės geriamojo vandens tiekimą ir tinkamą nuotekų tvarkymą Mažeikių ir Viekšnių aglomeracijose, padidinti šių paslaugų prieinamumą gyventojams, sumažinti taršą, tenkančią Ventos– Lielupės upės baseinui ir Baltijos jūrai.Mažeikių mieste prie centralizuotų vandentiekio bei nuotekų sistemų yra prisijungę 82,9 % gyventojų; Viekšnių gyvenvietėje - 67,6 %. Prie centralizuotų sistemų neprisijungusi gyventojų dalis naudoja gruntinį kastinių šulinių vandenį, kuris neatitinka geriamojo vandens saugos ir kokybės reikalavimų, jiems nėra užtikrintas nuotekų tvarkymas.Pagal LRV patvirtintą Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją (Žin., 2008, Nr. 104-3975), Viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas vartotojams iki 2015 m. turėtų siekti ne mažiau kaip 95 procentus visų šalies gyventojų. Pagal LR vietos savivaldos įstatymą ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu – vykdymą, išspręstų gyventojų problemas bei pagerintų jų gyvenimo sąlygas.Siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinti teisės aktų reikalavimai vandentiekio ir nuotekų sistemoms, Mažeikių mieste reikalinga nutiesti ~1,8 km vandentiekio tinklų, ~6,7 km vandentiekio magistralę, ~7,8 km naujų nuotekų tinklų. Viekšnių gyvenvietėje reikalinga nutiesti ~1,1 km vandentiekio tinklų, ~4 km vandentiekio magistralinių tinklų, ~5,2 km nuotekų tinklų.UAB"Mažeikių vandenys" vykdo šį projektą, kadangi jai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Mažeikių r. sav. taryba.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Mažeikių rajone (Sedoje, Plinkšiuose, Bugeniuose)

Projekto tikslas - suteikti Mažeikių rajono Sedos miesto, Bugenių ir Plinkšių kaimo gyventojams naudotis centralizuotais vandentiekio ir nuotekų tinklais, mažinti aplinkos taršą nuotekomis, gerinti rajono gyventojų socialinę gerovę, tiekti geros kokybės vandenį gyventojams - gerinant jų higieninę aplinką, mažinti atskirtį tarp kaimo ir miesto gyventojų. Prie centralizuotos vandentiekio sistemos prisijungę vidutiniškai apie 70 % gyventojų, prie nuotekų sistemos apie 35 % gyventojų. Įgyvendinus projektą bus suteikta galimybė prisijungti 1195 gyventojams prie vandentiekio ir nuotekų tinklų.Pagal LRV patvirtintą Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją (Žin., 2008, Nr. 104-3975), Viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas vartotojams iki 2015 m. turėtų siekti ne mažiau kaip 95 procentus visų šalies gyventojų. Pagal LR Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą ir LR vietos savivaldos įstatymą, savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų Savivaldybės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu – vykdymą, išspręstų gyventojų problemas bei pagerintų jų gyvenimo sąlygas. Siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinti teisės aktų reikalavimai vandentiekio ir nuotekų sistemoms, Mažeikių raj.- Sedoje, Plinkšiuose, Bugeniuose, numatoma vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra remiantis Mažeikių raj. bendruoju planu. Viso reikalinga nutiesti apie 6,43 km vandentiekio tinklų, apie 13,363 km naujų nuotekų tinklų, pastatyti 2 nuotekų valymo įrenginius. UAB "Mažeikių vandenys" vykdo šį projektą, kadangi jai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Mažeikių r. sav. taryba.


Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Rokiškyje

Projekto tikslas – vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Rokiškyje, siekiant užtikrinti gyventojams kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą. LR Statistikos departamento duomenimis 2011 m. Rokiškio m. gyvena 14937 gyventojai. Mūsų duomenimis šiuo metu viešai tiekiamo VT paslaugomis naudojasi 12891 gyv. (t.y. ~ 86%), o NT paslaugos prieinamos 13028 gyv. (t.y. ~ 87%). Tuo tarpu teisės aktai numato, šių paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų.Projektas bus įgyvendinamas tose Rokiškio m. teritorijose, kurių gyventojams nėra užtikrintas tinkamos kokybės vandens tiekimas bei nuotekų tvarkymas. Gyventojai buitiniams poreikiams naudoja šulinių vandenį, kurių didžiosios dalies vandens užterštumas, kaip parodė atlikti cheminiai ir bakteriologiniai tyrimai, kelis kartus viršija leistinas normas. Įgyvendinus teikiamą projektą, bus suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų V tinklų 102 namų valdoms x 2,4 = 245 gyv.; prie NT tinklų - 189 namų valdoms x 2,4 = 453 gyv., ko pasekoje pagerės gyventojų gyvenimo sąlygos, padidės miesto vardentvarkos ūkio efektyvumas bei ekologinė situacija. Užtikriname, kad per du metus po projekto užbaigimo prie nuotekų surinkimo sistemos būsime prijungę (sudarę pirkimo-pardavimo sutartisne) su ne mažiau kaip 189 abonentais (gyv. sk. 453).Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų plėtros projekto įgyvendinimas užtikrina Rokiškio raj. savivaldybės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. UAB "Rokiškio vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti jai pavedė Rokiškio raj. sav. taryba.


Saugomų teritorijų tvarkymas (III etapas)


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Plungėje. II etapas

Projekto tikslas- užtikrinti tinkamos kokybės geriamojo vandens tiekimą ir tinkamą nuotekų tvarkymą Plungės aglomeracijoje, padidinti šių paslaugų prieinamumą gyventojams.Plungės mieste prie centralizuotos vandentiekio sistemos prisijungę 86,4 % gyventojų, prie nuotekų sistemos- 79,5 % gyventojų. Prie centralizuotų sistemų neprisijungusi gyventojų dalis naudoja gruntinį kastinių šulinių vandenį, kuris neatitinka geriamojo vandens saugos ir kokybės reikalavimų, jiems nėra užtikrintas nuotekų tvarkymas. Visos miesto nuotekos (išvalytos ir nevalytos) patenka į Babrungo upę, galiausiai - į Minijos upę, Nemuno upę ir Baltijos jūrą.Pagal LRV patvirtintą Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją (Žin., 2008, Nr. 104-3975), Viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas vartotojams iki 2015 m. turėtų siekti ne mažiau kaip 95 procentus visų šalies gyventojų. Pagal LR vietos savivaldos įstatymą ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu – vykdymą, išspręstų gyventojų problemas bei pagerintų jų gyvenimo sąlygas.Siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinti teisės aktų reikalavimai vandentiekio ir nuotekų sistemoms, Plungės mieste numatoma vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra remiantis Plungės rajono bendruoju planu. Viso reikalinga nutiesti apie 23,07 km vandentiekio tinklų, apie 35,68 km naujų nuotekų tinklų, pastatyti 14 nuotekų siurblinių.UAB "Plungės vandenys" vykdo šį projektą, kadangi jai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Plungės r. sav. taryba.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Tauragės rajone (Papušynėje, Tauragėje)

Projekto tikslas - užtikrinti tinkamą nuotekų tvarkymą ir tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugų išplėtimą Tauragės mieste. Tauragės m. yra nepakankamai išvystyta vandens tiekimo, ir nuotekų šalinimo infrastruktūra, dalis Tauragės m. gyventojų neturi centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų šalinimo galimybės, tai blogina jų gyvenimo sąlygas ir didina aplinkos taršą. Vandentvarkos infrastruktūros sukūrimas šiame mieste, ten kur jaučiamas jos poreikis, sudarytų galimybę daliai gyventojų naudotis šia infrakstruktūra ir pagerinti savo gyvenimo sąlygas bei sumažinti aplinkos taršą. Tauragės m. vandens tiekimo paslaugomis naudojasi 74% gyventojų, nuotekų tvarkymo paslaugomis naudojasi 70% gyventojų. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų renovacija ir išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių)-aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu-vykdymą. Kadangi Tauragės miesto teritorija yra gana tankiai apgyvendinta, sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. UAB „Tauragės vandenys“ vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Tauragės r. sav. taryba.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Klaipėdos rajone (Endriejave, Agluonėnuose, Veiviržėnuose)

Projekto tikslas-pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma pastatyti naujus vandens gerinimo įrenginius Endriejavo ir Agluonėnų gyvenvietėse. Įgyvendinus projektą ir pastačius naujus vandens gerinimo įrenginius, prisijungę prie centralizuotos vandentiekio sistemos gyventojai galės naudotis naujai pastatytų modernių vandens gerinimo įrenginių tiekiamu vandeniu, kuris atitiks ES direktyvos 98/83/EEB bei LR higienos normoje HN 24:2003 geriamojo vandens kokybei keliamus reikalavimus. Naujai pastatytų vandens gerinimo įrenginių geriamu vandeniu galės naudotis 1 290 gyventojų. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuotai tiekiamo geriamo vandens kokybės užtikrinimas Endriejave ir Agluonėnuose geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu - vykdymą. Norint pagerinti tiekiamų paslaugų kokybę, tiekiamo vandens kokybę, pastatytų naujų vandens gerinimo įrenginių kokybiškas, higienos normas atitinkantis tiekiamas vanduo yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastrukūros plėtra Lazdijų rajone

Centralizuotų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumo didinimas ir kokybės užtikrinimas Lazdijų ir Veisiejų miestų aglomeracijų gyventojams. Šiuo metu Lazdijų mieste viešai prieinamomis vandens tiekimo bei nuotekų tvarkymo paslaugomis naudojasi atitinkamai 66 proc. ir 57 proc. gyventojų, o Veisiejų mieste - atitinkamai 45 proc. ir 37 proc. gyventojų. Nedidelį vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumą lemia tai, kad yra nemažai gatvių (daugumą jų apims numatomas vykdyti projektas), kuriose vandentiekio ir nuotekų tinklų visai nėra. Gyventojai, kurie neturi galimybės prisijungti prie viešų vandentiekio ir nuotekų tinklų, vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Tinkamo nuotekų išvalymo taip pat neužtikrina Veisiejų nuotekų valykla, kurioje naudojamos technologijos ir įrengimai neleidžia užtikrinti išleidžiamų nuotekų atitikimo ES ir nacionaliniams reikalavimams. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų LR gyventojų, o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytųjų normų siektina reikšmė - 100 proc. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei miesto vandentvarkos įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Todėl centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. UAB "Lazdijų vanduo" dalyvauja šiame projekte kaip partneris, kadangi šiai įmonei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Lazdijų rajono savivaldybė.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Vilniaus mieste

Centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumo didinimas ir paslaugų kokybės užtikrinimas Naujosios Vilnios-Kairėnų, Antavilių, Daniliškių, Pavilnio, Šeškinės SB, Jurgino SB, Gineitiškių, Trakų Vokės gyventojams. Šių teritorijų geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistema nėra pakankamai išplėtota. Gyventojams, kurie neturi galimybės prisijungti prie viešųjų vandentiekio ir nuotekų tinklų, negalima užtikrinti higienos normas atitinkančio geriamojo vandens tiekimo ir tinkamo nuotekų šalinimo. Įgyvendinant projektą, numatyta minėtose teritorijose nutiesti 32,9 km naujų vandentiekio ir 49,8 km naujų nuotekų tinklų. Prie nuotekų tinklų bus naujai prijungtas 2.592 gyventojas. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją, viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų Lietuvos Respublikos gyventojų, o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytų normų siektina reikšmė - 100 proc. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą, viena iš savivaldybių savarankiškųjų funkcijų yra geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimas. Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo funkcijas Vilniaus miesto savivaldybė perdavė UAB "Vilniaus vandenys". Centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrins pagrindinės šios įmonės funkcijos - aprūpinti gyventojus kokybišku geriamuoju vandeniu ir pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Kretingos rajone

Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinant dirvožemio ir gruntinio vandens taršą projekto teritorijoje, įgyvendinti ES geriamo vandens direktyvos 98/83/EB reikalavimus, pagerinant tiekiamo vandens kokybę ir išplėsti centralizuotai vandentvarkos paslaugas gaunančių gyventojų skaičių, pagerinant projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma renovuoti esamus nuotekų valymo įrenginius Kretingoje,Vydmantuose ir Salantuose, siekiant įdiegti naujas nuotekų valymo technologijas (Azoto ir fosforo šalinimas), pastatyti vandens gerinimo įrenginius, siekiant pagerinti tiekiamo geriamo vandens kokybę bei lygiagrečiai nutiesti 13,061 km vandentiekio ir 14,234 km nuotekų tinklų Vydmantuose ir Salantuose, sudarant galimybę prisijungti 900 naujų gyventojų prie vandentiekio tinklų ir 850 naujų gyventojų prie nuotekų tinklų. Šiuo metu Kretingos raj. centralizuotai teikiamos paslaugos yra prieinamos sekančiai: Vydmantuose prie vandens tiekimo tinklų prisijungę 69,4 proc. ir nuotekų tinklų- 69,9 proc. gyv., Salantuose: prie vandentiekio tinklų -46,3 proc.ir nuotekų tinklų 27,1 proc. gyv., geriamo vandens kokybė Vydmantų ir Salantų gyv. neatitinka LR higienos normoms keliamų reikalavimų pagal fluorido ir geležies parametrus. Vydmantų ir Salantų NVĮ neatitinka ES ir LR keliamų reikalavimų išvalytoms nuotekoms, Kretingos NVĮ eksploatuojama valymo grandis perkrauta, faktinis našumas viršija projektinius 30%.Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių)-aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu-vykdymą. Nutiesus naujus tinklus, pastačius naujus VGĮ ir rekonstravus NVĮ padidės paslaugų prieinamumas, pagerės geriamo vandens kokybė, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša.


Šiaulių regiono senų sąvartynų ir šiukšlynų uždarymas

Šiaulių regione ES paramos lėšomis įrengus naują regioninį sąvartyną ir kitus atliekų surinkimo ir tvarkymo infrastruktūros objektus, sudarytos visos sąlygos gyventojams ir įmonėms šiuolaikiškai tvarkyti atliekas. Nors atliekų šalinimas rajonų sąvartynuose – nutrauktas, tačiau jie vis dar kelia grėsmę aplinkai, ekosistemoms, gadina kraštovaizdį, sudaro sąlygas nelegaliai atsikratyti kitomis atliekomis, kurios gali kelti pavojų žmonių sveikatai. Rajoniniuose sąvartynuose ir šiukšlynuose atliekos buvo pilamos netvarkingai, netankinamos ir neperdengiamos gruntu. Rajoninių sąvartynų dugnas yra nesandarus, dėl lietaus ir sniego poveikio susidaręs filtratas patenka į paviršinius ar gruntinius vandenis, iš yrančių atliekų išsiskiria pavojingos biodujos į atmosferą, atliekos nuo vėjo yra išsibarsčiusios sąvartynų teritorijose, esami paviršinio lietaus vandens nuvedimo ir filtrato surinkimo grioviai neišvalyti ir apaugę krūmai. Šias teritorijas būtina sutvarkyti, o tam reikalinga ES parama. Pagal šiukšlėmis užterštų vietovių rekultivacijos projektą numatyta surinkti šiukšles iš visos užterštos teritorijos (39 vnt.), jas sustumdyti į kaupą, išrinkti perdirbamas atliekas, esant reikalui iškirsti krūmus bei medžius. Sustumtos šiukšlės bus išvežtos į rajonų sąvartynus, nereikalingi statiniai išmontuoti, teritorija sutvarkyta, paviršius suvoluotas, uždengtas derlingu sluoksniu ir apželdintas.Pagal paruoštus 14 rajoninių sąvartynų uždarymo projektus, 13 sąvartynų bus sutvarkyta naudojant uždengimo būdą (atvežtos iš kitų teritorijų ir išskaidytos apie sąvartyno teritoriją atliekos bus sustumtos į krūvą, sutankintos. Naujai suformuoti kaupai padengti reikalingo grunto sluoksniu, išlyginti, teritorija apsėta žole, sutvarkyta esama infrastruktūra, sukurtas aplinkos monitoringas) ir 1 – naudojant išvežimo būdą (surinktos atliekos išvežtos, teritorija sutvarkyta ir uždengta derlingo grunto sluoksniu, apsėta žole). Uždarius sąvartynus bus pastatyti įspėjamieji ženklai.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Akmenės rajone

Projekto esmė - vandentvarkos infrastruktūros Akmenės rajone - Akmenės ir Ventos miestuose plėtra.Pagrindiniai projekto darbai:- naujų nuotekų valymo įrenginių statyba Ventoje (1 vnt.);- naujų nuotekų siurblinių statyba Akmenėje (4 vnt.) ir Ventoje (4 vnt.);- naujų nuotekų tinklų statyba Akmenėje (7,64 km) ir Ventoje (12,69 km);- naujų vandentiekio tinklų statyba Akmenėje (7,44 km) ir Ventoje (8,34 km).Projekto tikslas - didinti centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumą (visuotinumą) bei efektyvų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų funkcionavimą Akmenės rajone.Projekto finansavimas ES struktūrinių fondų lėšomis padarys didelį poveikį rajono vandens tiekimo ir nuotekų šalinimo infrastruktūros plėtrai, nes nei Akmenės rajono savivaldybės administracija, nei UAB "Akmenės vandenys" nėra finansiškai pajėgios savarankiškai be paramos užtikrinti vandentvarkos plėtrą rajone. Akmenės ir Ventos miestuose bus statomi nauji NVĮ, kadangi esami nebus techniškai pakankami aptarnauti didesnį vartotojų kiekį.Įgyvendinus projektą padidės geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas Akmenės rajone. Prie viešai tiekiamo geriamojo vandens tinklų sudaryta prisijungimo galimybė Akmenėje padidės nuo 2316 iki 2591 vartotojų (nuo 85,8% iki 96% – 10,2 proc. punkto), Ventoje nuo 2492 iki 2793 vartotojų (nuo 84,8% iki 95% – 10,2 proc. punkto). 2009 m. sausio 1 d. Akmenėje gyveno 2698 gyventojai, Ventoje – 2940. Prie nuotekų tvarkymo paslaugų prisijungti sudaryta galimybė Akmenės mieste padidės nuo 2070 iki 2512 vartotojų (nuo 76,7 % iki 93,1% – 16,4 proc. punkto), Ventos mieste nuo 1986 iki 2652 vartotojų (nuo 67,5% iki 90,2% – 22,7 proc. punktais). Po projekto įgyvendinimo bus užtikrinta, kad centralizuotai teikiamos nuotekų tvarkymo paslaugos atitiktų sveikatos ir aplinkos apsaugos reikalavimus. Nuotekų valymo įrenginiai sumažins vandens taršą ir prisidės prie nuotekų dumblo tvarkymo problemų sprendimo.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Prienų rajono savivaldybėje

Centralizuotų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumo didinimas Prienų miesto bei paslaugų kokybės užtikrinimas Prienų miesto bei Veiverių, Išlaužo ir Balbieriškio miestelių aglomeracijų gyventojams. Šiuo metu Prienuose viešai prieinamomis vandens tiekimo bei nuotekų tvarkymo paslaugomis naudojasi atitinkamai 82 proc. ir 62 proc. gyventojų. Tokį vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumą lemia tai, kad yra gatvių (jas apims projektas), kuriose vandentiekio ir nuotekų tinklų visai nėra. Gyventojai, kurie neturi galimybės prisijungti prie viešų vandentiekio ir nuotekų tinklų, vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Tinkamo nuotekų išvalymo taip pat neužtikrina Prienų ir Veiverių nuotekų tinklų techninė būklė, Išlaužo nuotekų valykloje naudojami įrengimai bei nuotekų valyklos nebuvimas Balbieriškyje. Tai neleidžia užtikrinti išleidžiamų nuotekų atitikimo ES ir nacionaliniams reikalavimams. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų LR gyventojų, o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytųjų normų siektina reikšmė - 100 proc. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei miesto vandentvarkos įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Todėl centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. UAB "Prienų vandenys" dalyvauja šiame projekte kaip partneris, kadangi šiai įmonei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Prienų rajono savivaldybė.


Kalvarijos, Kazlų Rūdos, Šakių rajono ir Vilkaviškio rajono savivaldybių sąvartynų uždarymo projektavimo ir statybos darbai

Marijampolė apskrities sąvartynų įtakos gruntinio vandens ir dirvožemio taršai bei neigiamo poveikio žmonių sveikatai sumažinimas. Šiuo metu Marijampolės apskrityje yra 7 Marijampolės AATC kontroliuojami sąvartynai. Šeši iš šių sąvartynų (Kalvarijos, Kazlų Rūdos, Šakių, Kudirkos Naumiesčio, Vilkaviškio, Virbalio) neatitinka ES Atliekų tvarkymo direktyvos, kadangi juose ne pagal reikalavimus įrengtos taršos mažinimo priemonės bei vykdomas filtratų surinkimas, neįrengtos dujų surinkimo sistemos. Be to didžioji dalis sąvartynų yra įrengti geologiniu-hidrogeologiniu požiūriu ne itin palankiose vietose. Šiuose sąvartynuose yra sukaupta 800 tūkst. t atliekų bei į juos šiuo metu vežamos atliekos, susidarančios rajonuose, kuriuose įrengti sąvartynai, taip keliant šių sąvartynų pavojų arba potencialų pavojų aplinkai ir žmonių sveikatai. Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane 2007-2013 m. numatoma sukurti atliekų tvarkymo sistemą, kuri užtikrintų žmonių sveikatai ir aplinkai saugų visų atliekų srautų tvarkymą bei iki 2011 m. pabaigos uždaryti visus aplinkos apsaugos ir visuomenės sveikatos saugos reikalavimų neatitinkančius sąvartynus. Pagrindins Marijampolės AATC veiklos tikslas - naujos Marijampolės regioninės atliekų tvarkymo sistemos sukūrimas ir vystymas regione. Ši sistema turėtų būti efektyvi, atitinkanti aplinkosauginius ir techninius-ekonominius reikalavimus. Numatomas įgyvendinti Kalvarijos, Kazlų Rūdos, Šakių rajono ir Vilkaviškio rajono savivaldybių sąvartynų uždarymo projektas įgalins Marijampolės AATC vykdyti funkcijas, susijusias su reikalavimų neatitinkančių sąvartynų uždarymo ir rekultivavimo darbais bei komunalinių atliekų tvarkymo paslaugų, atitinkančių aplinkos apsaugos ir visuomenės sveikatos saugos reikalavimus, teikimu.


Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Panevėžio rajone (Paliūniškyje)

Teritorija, kurioje būtina įrengti vandens tiekimo ir nuotekų sistemas, buvo pasirinkta remiantis „Nemuno vidurupio baseino strateginio plano“ nuostatomis. Paliūniškio gyvenvietė priklauso Panevėžio aglomeracijai, higieniniu ir ekologiniu požiūriu, projektu apimamoje teritorijoje, žmonių gyvenimo sąlygos vertintos nepatenkinamai. Teritorijoje gyventojai neaprūpinti geriamuoju vandeniu iš centralizuotos miesto sistemos, nėra centralizuoto nuotekų surinkimo. Vandentiekio ir buitinio nuotakyno trasos pasirinktos atsižvelgiant į žemės reljefą, požeminių komunikacijų paklojimo vietas, gyventojų galimybę prisijungti prie tinklų. Projekto įgyvendinimo metu planuojama nutiesti 11,319 km vandentiekio tinklų ir 10,987 km nuotekų tinklų. Tinklų klojimo schemos buvo sutikslintos su turimais rajono detaliaisiais planais numatant kloti tinklus komunikaciniuose koridoriuose ir kitose numatytose inžinerinių tinklų klojimo vietose, maksimaliai ne važiuojamoje kelio dalyje. Vamzdžių diametrai parinkti įvertinus priešgaisrinių hidrantų išdėstymą ir numatomą kvartalų užstatymo plėtrą. Vandentiekio tinklai projektuoti iš PE100, PE80, PN6,3, d200,160,110,75 ir 32 mm vamzdžių. Įgyvendinus projektą tiesioginę naudą pajaus visi Paliūniškio gyventojai. Panevėžio rajono Karsakiškio seniūnijos Paliūniškio kaime prognozuojamas gyventojų skaičius 610 (šiuo metu gyvena 500 gyv., tačiau dėl patrauklios Paliūniškio kaimo padėties t.y. per gyvenvietę prateka upė Lėvuo, patogus susisiekimas (tik 5 km iki Panevėžio), ateityje prognozuojamas gyventojų išaugimas iki 610 gyv.).


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Pagėgiuose

Geriamojo vandens kokybę įtakoja vandentiekio vamzdynai,todėl ypač svarbu išspręsti naujų vamzdynų tiesimo problemą. Pagėgių komunalinis ūkis eksploatuoja Pagėgių miesto vandentiekio tinklus-72 km. Dauguma vamzdynų paklota 1959-1986 m. laikotarpiu.Tuo laikotarpiu dažniausiai buvo klojami ketaus (špyžius) vamzdynai. Paaiškėjo, jog vamzdynai iš šių medžiagų yra visiškai netinkami. Ketaus vamzdžiai neatsparūs korozijai-rūdija ir prakiūra, neatsparūs deformacijoms ir judant žemės gruntui dėl įšalo-lūžta, plyšta. Kadangi vamzdynai tiesti nuo 1959 m., tikėtina, jog jie yra visiškai suirę. Esamais vandentiekio tinklais negalima užtikrinti patikimo vandens tiekimo vartotojams ir jo kokybės pagal LR higienos normų reikalavimus. Pagėgių komunalinio ūkio duomenimis, įvertinus vamzdynų būklę, amžių ir medžiagas, artimiausiu metu reikėtų perkloti apie 2608 m vandens tiekimo labiausiai susidėvėjusio vamzdyno. Miesto aplinkos švara priklauso nuo nuotekų vamzdynų sandarumo. Iš 40 km pareiškėjo eksploatuojamų nuotekų tinklų,100 proc.nutiesta dar 1959-1986 m. laikotarpiu.Ketaus (špyžiaus) vamzdynai visiškai susidėvėję,ištrupėję,matosi įtrūkimai.Tokie tinklai yra mažiausiai atsparūs.Kadangi vamzdynai tiesti dar nuo 1959 m.,tikėtina, jog jie yra visiškai suirę.Atsižvelgiant į vamzdynų būklę,artimiausiu metu būtina naujai pakloti apie 2872 m nuotekų vamzdyno.Netiesiant naujų nuotekų tinklų,nebus užtikrinamas nuotekų pašalinimas iš gyventojų,gali kilti pavojus antisanitarinėms sąlygoms susidaryti.Taip pat prie centralizuotos vandentiekio ir nuotekų sistemos nebus galima prijungti naujų gyventojų.Atsižvelgiant į šias problemas,Pagėgių komunalinis ūkis teikia projektą,kurio pagrindinis tikslas-užtikrinti gyventojams kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą.Projekto įgyvendinimo metu bus nutiesta apie 2608 m naujų vandentiekio (Vytauto, Žemaičių ir Sodų g.) ir 2872 m naujų nuotekų tinklų (Vilniaus, Geležinkelio, Turgaus, Sodų g.) Pagėgių mieste.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Klaipėdos rajone

Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje, išplėsti vandentvarkos tiekiamas paslaugas ir pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma renovuoti esamus nuotekų valymo įrenginius, siekiant įdiegti naujas nuotekų valymo technologijas-taikant biologinį azoto ir fosforo šalinimą, bei lygiagrečiai nutiesti 9,551 km vandentiekio ir 16,909 km nuotekų tinklų Vėžaičių ir Kretingalės gyvenvietėse, sudarant galimybę prisijungti prie viešojo vandens tiekimo-170 naujų vartotojų ir nuotekų šalinimo sistemos pajungiant 851 naujų vartotojų. Nutiesus naujus tinklus padidės paslaugų prieinamumas, didės surenkamų buitinių nuotekų lygis, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas, Kretingalės vandenvietės statyba bei Kretingalės ir Vėžaičių esamų nuotekų valymo įrenginių rekonstrukcijos geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Klaipėdos rajono Vėžaičių ir Kretingalės gyvenviečių teritorijos yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas, sumažinti gruntinio ir paviršinio vandens užterštumą Klaipėdos rajone.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Pakruojo rajone (Pakruojo m., Pakruojo k., Mažeikonyse, Klovainiuose, Linkuvoje)

Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Pakruojo rajono, Linkuvos ir Klovainių aglomeracijose.Daugelis gyventojų neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų neužtikrinamas pakankamas nuotekų surinkimo paslaugos prieinamumas. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų LR gyventojų. Projekto esmė - vandentvarkos infrastruktūros gerinimas Pakruojo rajone. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė. Pagal LR Vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr.55-1049; 2000, Nr.91-2832) ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kompleksiškai įgyvendinus visus projekte numatytus objektus, bus kompleksiškai užtikrintas kokybiško vandents tiekimas, reikalavimus atitinkantis nuotekų sutvarkymas ir sudaryta gyventojams centralizuotų paslaugų prieinamumo galimybė. Kadangi Pakruojo raj. teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiais požiūriais, centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Trakų rajone

Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Trakų, Lentvario ir Rūdiškių aglomeracijose. Šiuo metu Trakų aglomeracijoje viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos 52 proc. ir 36 proc. gyventojų; Lentvario atitinkamai - 81 proc. ir 47 proc. gyventojų , o Rūdiškių tik - 23 ir 18 proc.gyventojų. Kadangi daugelis gyventojų, neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin.2008, Nr.113 – 4290) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Trakų rajono teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. UAB "Trakų vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Trakų rajono savivaldybės taryba savo 2008 m. lapkričio mėn. 11 d. sprendimu Nr. S1-292.


Vilniaus dumblo apdorojimo įrenginių statyba

Vilniaus miesto nuotekų valykla veikia nuo 1986 m. Projektuojant valyklą nebuvo sprendžiama, kur dėti susikaupusį dumblą.Naudojant jį tręšimui ir karjerų bei sąvartynų rekultivacijai, dumblo utilizavimo problema nebuvo išspręsta. Plečiant nuotekų surinkimo ir valymo infrastruktūrą didėja nuotekų valymo metu susidarančio dumblo kiekis, todėl iškilo poreikis neatidėliotinai diegti modernesnes ir aplinkai palankesnes technologijas, leidžiančias sumažinti dumblo kiekį, o apdorotą dumblą panaudoti kaip atsinaujinantį energijos šaltinį.Projekto esmė - Vilniaus NVĮ teritorijoje pastatyti regioninius dumblo apdorojimo įrenginius, kuriuose bus apdorojamas Vilniaus, Elektrėnų, Eišiškių, Trakų, Šalšininkų, Pabradės, Nemenčinės, Rūdiškių, Rudaminos, Jašiūnų, valyklose susidaręs dumblas. Projekto įgyvendinimas leis išspręsti regione susidarančio dumblo apdorojimo ir saugojimo problemą . Šių problemų sprendimui būtinas finansavimas iš ES fondo lėšų, nes bendrovė nepajėgi finansuoti visą projektą. Įgyvendinant projektą siekiama šių tikslų:• nutraukti didelės drėgmės dumblo šalinimą dumblo aikštelėse, nuotekų dumblo šalinimą sąvartyne;• įdiegti optimalią nuotekų dumblo tvarkymo schemą, užtikrinančią mažiausią savikainą bei atitikimą aplinkosauginiams reikalavimams;• išgauti energiją iš nuotekų dumblo, sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas; • užkirsti kelią grunto ir požemio taršai, sumažinti nuotekų dumblo kvapų sklidimą.Bus atliekami šie pagrindiniai darbai:- naujų dumblo apdorojimo įrenginių projektavimas, statyba, montavimas ir paleidimas (tankinimas, dumblo priėmimas iš kitų valyklų, terminė hidrolizė, pūdymas, dumblo sausinimas, džiovinimas); statybos darbų techninė priežiūra.- dumblo pirminio tirštinimo įrenginiai bus suprojektuoti pagal Vilniaus nuotekų valykloje susidarančio dumblo kiekį t. y. 56 000 kg SM/d, kitos apdorojimo grandys - pagal bendrą dumblo kiekį, įvertinus iš kitų aglomeracijų atvežamo dumblo kiekius t. y. 62 000 kgSM/d.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Marijampolės savivaldybėje (Sasnavoje, Igliaukoje, Liudvinave)

Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje, išplėsti vandentvarkos teikiamas paslaugas ir pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma: 1) Sasnavos ir Liudvinavo gyvenvietėse nutiesti 3,97 km vandentiekio ir 6,85 km nuotekų tinklų, sudarant galimybę prisijungti prie viešojo vandens tiekimo tinklų 195 gyventojams ir prie nuotekų tinklų 525 gyventojams, 2) Pastatyti naujus nuotekų valymo įrenginius Marijampolės savivaldybės Sasnavos, Igliaukos, Liudvinavo gyvenvietėse. Yra būtina įgyvendinti projektą ir pastatyti naujas modernias nuotekų valyklas šiose gyvenvietėse, kad sumažinti dirvožemio ir gruntinių vandenų taršą, užtikrinant ES ir nacionalinių direktyvų įgyvendinimą Marijampolės savivaldybėje. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994,Nr.55-1049; 2000, Nr.91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas užtikrintų savivaldybių funkcijų (prievolių)-aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu-vykdymą. Nutiesus naujus tinklus padidės paslaugų prieinamumas, pagerės teikiamų paslaugų kokybė, pastačius naujus modenius nuotekų valymo įrenginius Marijampolės savivaldybės Sasnavos, Igliaukos ir Liudvinavo gyvenvietėse bus apsisaugota nuo nuotekų prasisunkimo į dirvožemį ir gruntinius vandenis.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Kelmės rajone (Užventyje, Kelmėje)

Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Kelmės m. (Atgimimo ir Pūtvio-Putvinskio g. kv.) bei Užvenčio mstl. Užventyje gyvena 812 gyv. Prie centralizuotų NT gyventojai nėra pasijungę, prie VT pasijungę 354 gyv. (44 proc.gyv.). Kelmės m. Atgimimo ir Pūtvio-Putvinskio g. kvartaluose gyvena 488 gyv. Prie centralizuotų VT ir NT gyventojai nėra pasijungę. Daugelis gyventojų, neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų. Šiuo metu Užvenčio mstl. neturi nuotekų valymo įrenginių ir miestelio nuotekos nėra valomos. Todėl numatoma statyti naujus Užvenčio mstl. nuotekų valymo įrenginius. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė. Pagal LR vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr.55-1049; 2000, Nr.91-2832) ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo f-cijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Kelmės raj. teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Šį projektą vykdo UAB "Kelmės vanduo". Įgyvendinus numatytas investicijas prie centralizuotų V ir NT tinklų bus prijungti 842 gyventojai.


Projekto "Telšių regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra" tikslas – sukurti Telšių regione komunalinių ir biologiškai skaidžių atliekų tvarkymo infrastruktūrą, kuri leistų užtikrinti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2007 m. spalio 31 d. nutarimu Nr. 1224 patvirtintame Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane (Žin., 2007, Nr. 122-5003) nustatytas užduotis ir iki 2020 m. sąvartynuose šalinti ne daugiau 35% biologiškai skaidžių atliekų bei iki 2013 m. perdirbti ar kitaip panaudoti ne mažiau 50% visų komunalinių atliekų. Šiuo metu Telšių regione atskirai surenkamos ir tvarkomos tik žaliosios atliekos, stambiagabaritės atliekos, antrinių žaliavų atskiras surinkimas nedidelis, likusios atliekos šalinamos į Telšių regioninį sąvartyną. Nemažinant sąvartyne šalinamų atliekų kiekių, dėl išsiskiriančių šiltnamio dujų, daromas neigiamas poveikis aplinkai, reikalingos papildomos investicijos naujų sekcijų įrengimui. Siekiama mažinti gruntinio vandens ir dirvožemio taršą, neigiamą poveikį žmonių sveikatai, sukurti biologiškai skaidžių ir kitų atliekų tvarkymo infrastruktūrą Telšių regione ir įgyvendinti šiuos uždavinius: mažinti biologiškai skaidžių atliekų šalinimą sąvartyne (planuojama sutvarkyti individualiai kompostuojant – apie 4 tūkst. t/m., MBA būdu – apie 20 tūkst. t/m); perdirbti ir kitaip panaudoti ne mažiau kaip 50 % regiono komunalinių atliekų (apie 80 proc. nuo susidariusių KA). Projekto metu numatoma sukurti komunalinių atliekų tvarkymo infrastruktūrą: mechaninio ir biologinio apdorojimo įrenginiai su anaerobiniu pūdymu. Mechaninio apdorojimo metu iš mišrių komunalinių atliekų būtų išgaunamos antrinės žaliavos (iki 2,5 tūkst. /m.), degi frakcija (iki 10,5 tūkst. t/m.). Apdorojant BSA anaerobiniu būdu gaunamos biodujos, kurios naudojamos elektros gamybai, bei techninis kompostas (iki 7,4 tūkst. t/m.). Po apdorojimo, sąvartyne bus šalinama tik apie 20% susidariusių KA


VANDENS TIEKIMO IR NUOTEKŲ TVARKYMO INFRASTRUKTŪROS RENOVAVIMAS IR PLĖTRA KAZLŲ RŪDOJE

Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje, išplėsti vandentvarkos tiekiamas paslaugas ir pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma renovuoti esamus nuotekų valymo įrenginius, siekiant įdiegti naujas nuotekų valymo technologijas-taikant biologinį-cheminį azoto ir fosforo šalinimą, bei lygiagrečiai nutiesti 5,405 km vandentiekio ir 6,8245 km nuotekų tinklų Kazlų Rūdoje, sudarant galimybę prisijungti prie viešojo vandens tiekimo-360 naujų vartotojų ir nuotekų šalinimo sistemos pajungiant 450 naujų vartotojų. Nutiesus naujus tinklus padidės paslaugų prieinamumas, didės surenkamų buitinių nuotekų lygis, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša. Dabartiniu metu atitekantys ūkio-buities nuotekų kiekiai į esamus Kazlų Rūdos valymo įrenginius ženkliai viršija projektinius nuotekų kiekius. VĮ yra perkrauti, faktinis našumas viršija projektinius 2,1 karto. Dėl šios priežasties esami Kazlų Rūdos NVĮ nepajėgia išvalyti viso atitekančio buitinių nuotėkų debito iki aplinkosauginių normų išleidimui į atvirus telkinius reikalavimų. Šiuo metu daugelis gyventojų neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį neatitinkantį higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Rekonstravus NVĮ, taikant biologinį-cheminį azoto ir foforo šalinimą iki numatytų LR ir ES reikalavimų bus sumažinta Jūrės upelio ir kitų Nemuno vidurupio teritorinių telkinių tarša. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių)-aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu.


Klaipėdos regiono senų sąvartynų uždarymas, didelių gabaritų atliekų surinkimo bei kompostavimo aikštelių įrengimas

Klaipėdos apskrities sąvartynų įtakos aplinkos taršai bei neigiamo poveikio žmonių sveikatai sumažinimas. 2009 m. pradžioje Klaipėdos apskrityje veikė 8 sąvartynai, iš kurių tik viename (Dumpių sąvartynas) atliekų priėmimas ir tvarkymas atitinka ES Atliekų sąvartyno direktorijos nuostatas. Nuo 2009 m. vidurio visos mišriosios atliekos buvo pradėtos vežti į regioninį Dumpių sąvartyną, tačiau dėl sukaupto didelio atliekų kiekio 7 rajoniniai sąvartynai yra pavojingi arba potencialiai pavojingi aplinkai ir žmonių sveikatai. Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane numatoma iki 2011 m. pabaigos uždaryti visus aplinkos apsaugos ir visuomenės sveikatos saugos reikalavimų neatitinkančius sąvartynus. Numatomas įgyvendinti projektas įgalins Klaipėdos RATC vykdyti funkcijas, susijusias su senų sąvartynų uždarymo ir rekultivavimo darbais bei komunalinių atliekų tvarkymo paslaugų, atitinkančių aplinkos apsaugos ir visuomenės sveikatos saugos reikalavimus, teikimu. Prielaidų, kad gyventojams būtų suteikiamos visuotinos, prieinamos ir kokybiškos viešosios komunalinių atliekų tvarkymo paslaugos bei kad sąvartynuose mažėtų komunalinių biologiškai skaidžių atliekų kiekis, sukūrimas Klaipėdos apskrityje. Šiuo metu Klaipėdos apskrityje yra tik 1 didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelė bei tik 1 biologiškai skaidžių atliekų kompostavimo aikštelė. Todėl būtina plėsti didelių gabaritų atliekų surinkimo bei kompostavimo aikštelių infrastruktūrą. Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane numatoma užtikrinti, kad būtų įrengta ne mažiau kaip viena didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelė 50000 gyventojų bei pasiekti, kad sąvartynuose šalinamos biologiškai skaidžios atliekos sudarytų ne daugiau kaip 50 proc. Numatomas įgyvendinti projektas įgalins Klaipėdos RATC vykdyti funkcijas, susijusias su komunalinių atliekų tvarkymo paslaugų, kurios įgalins sumažinti sąvartynuose saugomų atliekų kiekį, teikimu bei šių paslaugų prieinamumo didinimu.


Nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Pagėgių savivaldybėje (Vilkyškiuose, Šilgaliuose)

Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Pagėgių savivaldybės Šilgalių ir Vilkyškių aglomeracijose.Daugelis gyventojų neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų neužtikrinamas pakankamas nuotekų surinkimo paslaugos prieinamumas. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų LR gyventojų. Projekto esmė - vandentvarkos infrastruktūros gerinimas Pagėgių savivaldybės teritorijoje. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė. Pagal LR Vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr.55-1049; 2000, Nr.91-2832) ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kompleksiškai įgyvendinus visus projekte numatytus objektus, bus kompleksiškai užtikrintas kokybiško vandents tiekimas, reikalavimus atitinkantis nuotekų sutvarkymas ir sudaryta gyventojams centralizuotų paslaugų prieinamumo galimybė.


Vandens tiekimo ir nuotekų tavrkymo infrastruktūros plėtra Šilalės rajone (Laukuvoje)

Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje, išplėsti vandentvarkos tiekiamas paslaugas ir pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma pastatyti naujus nuotekų valymo įrenginius, siekiant įdiegti naujas nuotekų valymo technologijas bei lygiagrečiai nutiesti 7,79 km vandentiekio ir 14,29 km nuotekų tinklų Laukuvos gyvenvietėje, faktiškai prisijungiant prie viešojo vandens tiekimo-488 gyventojų ir prie nuotekų tinklų- 620 gyventojų. Įgyvendinus projektą padidės paslaugų prieinamumas, didės surenkamų buitinių nuotekų lygis, pagerės vandens kokybė, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas, naujų nuotekų valymo įrenginių statyba Laukuvos gyvenvietėje geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Norint pagerinti tiekimų paslaugų kokybę, tiekiamo vandens kokybę, centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas, sumažinti gruntinio ir paviršinio vandens užterštumą Šilalės rajone.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Kelmės rajone

Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Kelmės m., Tytuvėnų mstl. Kadangi daugelis gyventojų, neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų. Projekto esmė – vandentvarkos infrastruktūros gerinimas Kelmės raj. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša (pagerės ekologinė situacija), pagerės aplinkos būklė. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Kelmės raj. teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Šį projektą vykdo UAB "Kelmės vanduo". Įgyvendinus numatytas investicijas, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų V ir NT tinklų papildomai 3414 gyventojams.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Anyksčių rajone (Kavarske, Kavarsko viensėdžiuose, Pumpučiuose, Dauginčiuose, Janušavoje)

Pagrindinis projekto tikslas - užtikrinti gyventojams kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą, išplėtojant vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūrą pagal nustatytus paslaugų kokybės, aplinkosaugos ir sveikatos apsaugos reikalavimus. Dabartiniu metu Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietėse, kuriose numatoma įgyvendinti projektą (t.y. Kavarske, Kavarsko viensėdžiuose, Pumpučiuose, Dauginčiuose, Janušavoje) viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūra nėra pakankamai išplėtota. Kavarske centralizuota vandentiekio ir nuotekų tinklų sistema aptarnauja mažą gyvenvietės dalį. Esami tinklai yra prastos būklės ir nepakankamo pralaidumo. Kavarsko viensėdžiuose, Pumpučiuose ir Dauginčiuose yra vietiniai gręžiniai ir vietiniai vandentiekio tinklai, kurie yra prastos būklės ir netinkami perspektyviniam centralizuotam vandens tiekimui. Janušavoje yra vandens gręžinys, suformuota vandenvietė, kurie pajėgūs tiekti vandenį ir aplinkinėms gyvenvietėms. Yra nuotekų tinklai, tačiau nėra siurblinės, tinklas neveikia, o susikaupęs vanduo ir nuotekos patenka į Nevėžio kanalą. Išplėtojus vandentiekio ir nuotekų tinklus, būtina nuotekų valymo įrenginių Kavarsko gyvenvietėje statyba, nes esami nuotekų valymo įrenginiai buvo skirti tik mokyklos ir artimiausių daugiabučių namų nuotekoms. Nėra mechaninės ir elektros tiekimo įrangos bei yra per mažo našumo priimti gyvenvietės nuotekas. Siekiant pagerinti esamą situaciją, projektu numatytos tokios veiklos: ?vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Anykščių rajone (V~11,6 km, Nt~14,1 km) (Kavarske V~6,2 km NT~7,2, Kavarsko viensėdžiuose V~1,6 NT~1,8 km, Pumpučiuose V~1,6 km NT~2,0, Dauginčiuose V~1,6 NT~2,0, Janušavoje V~0,6 km Nt~1,1 km); ? Kavarsko nuotekų valymo įrenginių statyba - 1 vnt.; ?Transporto priemonės tankintam dumblui transportuoti įsigijimas - 1 vnt.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Tauragės rajone

Projekto tikslas - užtikrinti tinkamos kokybės geriamojo vandens tiekimą ir tinkamą nuotekų tvarkymą Tauragės r. aglomeracijoje, padidinti šių paslaugų prieinamumą gyventojams, sumažinti taršą, tenkančią Nemuno žemupio baseinui ir Baltijos jūrai. Tauragės m. prie centralizuotos VT sistemos yra prisijungę 87%(24260vnt.)gyv.,prie cenrtalizuotos NT sistemos yra prisijungę 82%(22904vnt.)gyventojų; Gaurės mstl. atitinkamai 75%(341vnt.) ir 15%(68 vnt.)gyv.;Norkaičių k.atitinkamai 70%(251vnt.) ir 0%(0vnt.)gyv.; Paragmančio mstl.atitinkamai 24%(110vnt.) ir 0%(0vnt.)gyv.;Dapkiškių k.atitinkamai 0%(0vnt.) ir 0%(0vnt.). Prie centralizuotų sistemų neprisijungusi gyv.dalis naudoja gruntinį kastinių šulinių vandenį, kuris neatitinka geriamojo vandens saugos ir kokybės reikalavimų, jiems nėra užtikrintas nuotekų tvarkymas. Projektas yra tęstinis ir prisideda prie LRV 2008 08 27 d.nutarimu Nr.832 patvirtintos Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 m. plėtros strategijos įgyvendinimo. Pagal LR vietos savivaldos įstatymą ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos.Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų(prievolių)-aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu–vykdymą,išspręstų gyventojų problemas bei pagerintų jų gyvenimo sąlygas.Siekiant užtikrinti teisės aktų reikalavimus vandentiekio ir nuotekų sistemoms,reikia nutiesti vandentiekio tinklus ir prijungti gyventojus(atitinkamai)-Tauragės m.-9,9077km ir618gyv.,Gaurės mstl.-1,897km ir108gyv.,Norkaičių k.-3,059km ir 42gyv.,Pagarmančio mstl.-4,647km ir209gyv.,taip pat nutiesti nuotekų tinklus ir prijungti gyventojus(atitinkamai)-Tauragės m.-13,7812km ir 901gyv.,Gaurės mstl.-4,819km ir359gyv.,Norkaičių k.-4,751km ir243gyv.,Pagramančio mstl.-6,323km ir333gyv.,Dapkiškių k.-2,935km ir277gyv


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Alytaus rajone (Dauguose)

Projekto esmė – vandentvarkos infrastruktūros Alytaus rajone (Dauguose) plėtra.Pagrindiniai projekto darbai: - nuotekų valymo įrenginių rekonstrukcija (1 vnt.); - naujų nuotekų tinklų statyba (7,4 km); - naujų vandentiekio tinklų statyba (7,0 km).Projekto tikslas - padidinti vandens tiekimo ir nuotekų surinkimo paslaugų prieinamumą Alytaus rajone.Projekto finansavimas ES struktūrinių fondų lėšomis padarys didelį poveikį rajono vandens tiekimo ir nuotekų šalinimo infrastruktūros plėtrai, nes nei Alytaus rajono savivaldybės administracija, nei Alytaus rajono SĮ „Simno komunalininkas“ nėra finansiškai pajėgios savarankiškai be paramos užtikrinti vandentvarkos infrastruktūros plėtrą rajone. Įgyvendinus projektą, padidės geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas Alytaus rajone. Viešai tiekiamo geriamojo vandens vartotojų skaičius Daugų aglomeracijoje padidės nuo 823 iki 1 366 vartotojų (nuo 40,5 % iki 67,2 % – 26,7 procentinio punkto). Nuotekų tvarkymo paslaugų vartotojų skaičius Daugų aglomeracijoje padidės nuo 840 iki 1 383 vartotojų (nuo 41,3 % iki 68,0 % – 26,7 procentinio punkto). Be to, planuojama, kad, įgyvendinus projektą, prie naujai nutiestų nuotekų ir vandentiekio tinklų bus prijungtos ir 5 įmonės.Projektas numato ženkliai sumažinti neigiamą poveikį aplinkai: bus užtikrinta, kad centralizuotai teikiamos nuotekų tvarkymo paslaugos atitiktų sveikatos ir aplinkos apsaugos reikalavimus, rekonstruoti nuotekų valymo įrenginiai sumažins vandens taršą ir prisidės prie nuotekų dumblo tvarkymo problemų sprendimo.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Vilkaviškio rajone

Projekto tikslas – įgyvendinant Nemuno vidurupio baseino investicinę programą, užtikrinti viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugų plėtrą Vilkaviškio raj. Šiuo metu rajone viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos apie 60% gyventojų. Tuo tarpu teisės aktai numato, kad viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų LR gyventojų. Neturintys centr. vandentiekio ir nuotakyno tinklų gyventojai buitiniams poreikiams naudoja šulinių vandenį, kurio užterštumas viršija leistinas normas, dalis gyventojų išleidžia nuotekas į aplinką.Taip pat planuojama rekonstruoti ir išplėsti Vilkaviškio miesto buitinių nuotekų valyklą, kurios valymo pajėgumai nebeatitinka Vilkaviškio raj. poreikių. Siekiama, kad valyklos pajėgumas po rekonstrukcijos padidėtų iki 1120 m3/d, o išleidžiamų nuotekų kokybė tenkintų šiuo metu galiojančius aplinkosauginius reikalavimus. Vilkaviškio rajono savivaldybė planuoja įgyvendinti Vilkaviškio, Kybartų miestų ir Virbalio gyvenvietės vandentiekio bei nuotekų tinklų plėtrą bei atlikti Vilkaviškio miesto nuotekų valyklos rekonstrukciją. Numatoma nutiesti 23,3 km naujų centralizuoto vandentiekio tinklų, 36,3 km nuotekų tinklų, pastatyti 10 naujų nuotekų siurblinių, 1 vandentiekio siurblinę.Įgyvendinus teikiamą projektą, būtų išspręstas kokybiškų vandentvarkos paslaugų teikimas į projektą įtrauktuose gyv. rajonuose, pagerintos gyventojų gyvenimo sąlygos, padidintas rajono vardentvarkos ūkio efektyvumas, pagerėtų ekologinė situacija, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų VT papildomai 1565 gyventojų ir NT - 1894 gyventojų (prognozuojama, kad realiai prie tinklų prisijungs 30%).Centr. vandentvarkos tinklų plėtros projekto įgyvendinimas geriausiai užtikrintų Vilkaviškio raj. savivaldybės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą.


Remiantis 2007 m. Valstybinio strateginių atliekų tvarkymo plano reikalavimais, turi būti sumažintas biologiškai skaidžių atliekų šalinimas sąvartynuose. Šiuo metu Klaipėdos atskirai surenkama 1-2% bioskaidžių atliekų, o likusios šalinamos sąvartynuose. Antrinių žaliavų surinkimas siekia tik 3-5 %, plečiant atskirą antrinių žaliavų surinkimą šis kiekis gali išaugti iki 12-14%, tačiau tai yra per mažai, norint įgyvendinti Valstybinio strateginio atliekų tvarkymo plane nustatytus reikalavimus. Siekiant padidinti perdirbamų atliekų ar kitaip panaudojamų atliekų kiekį, įgyvendinamas projektas “Klaipėdos regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra”, kurio tikslas: išplėsti komunalinių atliekų tvarkymo sistemą, užtikrinant biologiškai skaidžių atliekų tvarkymą Klaipėdos regione. Projekto veiklų įgyvendinimo metu bus pastatytas mechaninio apdorojimo įrenginys perdirbimui tinkamų atliekų rūšiavimui bei biologiškai skaidžių atliekų apdorojimui prieš deginimą.


Alytaus dumblo apdorojimo įrenginių statyba

Projekto tikslas – sukurti reikiamus komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus Alytuje, kurie apdoros nuotekų dumblą susidarantį Alytaus,Simno, Lazdijų, Varėnos ir Daugų nuotekų valyklose. Pagrindinės Alytaus nuotekų valymo įrenginių problemos: Nusausintas dumblas talpinamas išeksploatuotuose žvyro karjeruose, neatitinkančiuose keliamų dumblo saugojimo aikštelėms ( dumblas saugomas Nemuno upės apsauginėje zonoje esančiuose karjeruose šiuo metu sukaupta apie 300000 m3) reikalavimų. Dumblo saugojimo aikštelės užpildytos 90%. Susidaro dideli kiekiai naujai susidarančio dumblo, nes dumblas apdorojamas morališkai pasenusiais ir fiziškai susidevėjusiais dumblo apdorojimo įrenginiais bei technologiniais tinklais. Projekto įgyvendiniams leis išspręsti naujai susidarančio dumblo apdorojimo ir saugojimo problemą Problemoms spręsti reikalingos didelės lėšos, kurių negalima būtų išspręsti negavus finansavimo iš ES fondo lėšų, nes bendrovė nepajėgi finansuoti visą projektą. Plečiant nuotekų surinkimo ir valymo infrastruktūrą proporcingai didėja ir nuotekų valymo metu susidarančio dumblo kiekis. Atsirado poreikis neatidėliotinai diegti modernesnes, našesnes ir aplinkai palankesnes dumblo tvarkymo technologijas, leidžiančias gerokai sumažinti susidarančio dumblo kiekį, o apdorotą dumblą ateityje panaudoti kaip atsinaujinantį energijos šaltinį. Dėl šių priežasčių dabartinė Alytaus m. nuotekų valyklos dumblo tvarkymo sistema bei įranga turi būti modernizuota ir papildyta reikiamomis (trūkstamomis) grandimis – dumblo pūdymu, džiovinimu, įrengiant efektyvias biodujų ir išsiskiriančios šilumos panaudojimo technologijas, bei atnaujinti inžinerinius tinklus reikalingus naujai dumblo apdorojimo technologijai. Įvykdžius ši projektą būtų prisidedama prie 2007-2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programos problemų sprendimo, kurioje numatoma, kad įgyvendinus programą apie 80% Lietuvoje susidarančio dumblo bus tvarkoma taikant modernias technologijas.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Jurbarko rajone (Smalininkuose, Viešvilėje, Seredžiuje, Klausučiuose, Jurbarke)

Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Jurbarko raj., Smalininkų, Viešvilės ir Seredžiaus mstl., Klausučių gyv. bei Jurbarko m. Kadangi daugelis gyventojų, neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyv. negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Projekto esmė – vandentvarkos infrastruktūros gerinimas Jurbarko raj. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė. Šiuo metu Seredžiaus mstl. neturi nuotekų valymo įrenginių ir miestelio nuotekos nėra valomos. Todėl numatoma statyti naujus Seredžiaus NVĮ. Be to numatoma rekonstruoti esamus prastos būklės Smalininkų,Viešvilės bei Klausučių nuotekų valymo įrenginius. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Jurbarko raj. teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Šį projektą vykdo UAB "Jurbarko vandenys". Įgyvendinus numatytas investicijas, prie centralizuotų V ir NT tinklų papildomai būtų prijungti 1239 gyventojai.


Tauragės regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra

Esama Tauragės regiono atliekų tvarkymo sistema neleidžia komunalinių atliekų sutvarkyti pagal naujai įsigaliojusius ES direktyvas ir Lietuvos atliekų tvarkymą reglamentuojančius teisės aktus. Siekant Tauragės regione įvykdyti šių teisės aktų keliamus atliekų tvarkymo uždavinius, būtina keisti komunalinių atliekų tvarkymo sistemą. Įgyvendinus projektą Tauragės regione bus skatinamas atskiras bioskaidžių atliekų kompostavimas jų susidarymo vietoje kaimiškose Tauragės regiono vietovėse. Likusioms bendrai surenkamoms komunalinėms atliekoms sutvakyti Leikiškių kaime esančio regioninio nepavojingų atliekų sąvartyno teritorijoje bus pastatyti komunalinių atliekų rūšiavimo ir rūšiavimo metu atskirtų biologiškai skaidžių atliekų kompostavimo įrenginiai. Šių įrenginių ir atskiro bioskaidžių atliekų kompostavimo pagalba 2013-2020 metais bus sutvarkoma 71 proc. mišrių komunalinių atliekų ir 72 proc. bioskaidžių atliekų , likusi nesutvarkyta atliekų dalis ir toliau bus šalinama sąvartyne. Projekto naudos gavėjai - visi Tauragės regiono gyventojai. Projekto nebūtų galima įgyvendinti be paramos lėšų, o neįgyvendinus projekto ir pritaikius planuojamą sąvartyno mokestį už šalinamas nesutvarkytas atliekas, bei įvertinus papildomus naujų sąvartyno sekcijų statybos kaštus dėl greitesnio sąvartyno užsipildymo ir kitus aspektus, regione turėtų būti ženkliai didinama rinkliava.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Gelgaudiškyje

Geriamojo vandens kokybė, nuotekų šalinimas ir valymas – aktuali problema Šakių rajone. Nemaža dalis gyventojų naudoja vandenį, kurio kokybė neatitinka geriamojo vandens kokybei keliamų reikalavimų. Tik 55,1 proc. rajono gyventojų naudojasi centralizuoto vandens tiekimo paslaugomis, ir tik iš 30,1 proc. gyventojų nuotekos surenkamos ir valomos centralizuotai, nuotekų valymo sistemos pasenę. Projekto esmė – vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Gelgaudiškio aglomeracijoje. Įgyvendinus projektą ir paklojus 2,3 km naujų vandentiekio tinklų ir 8,9 km naujų nuotekų tinklų bei pastačius naujus nuotekų valymo įrenginius (600 m3/parą našumo ir BDS5/BDS7 25/29 išvalymo kokybės), bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Vadovaujantis Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą, savivaldybės bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonės yra atsakingos už geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtrą ir sistemų gerinimą. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų plėtra bei infrastruktūros atnaujinimas užtikrintų kokybiško vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas gyventojams. Projektas prisidės prie Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 m. plėtros strategijos tikslų, sudaryti palankias sąlygas didinti geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumą ir gerinti jų kokybę bei apsaugoti aplinką nuo išleidžiamų nuotekų žalingo poveikio, įgyvendinimo.


Kauno regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra

Šiuo metu pagal 2009 statistikos departamento duomenis Kauno regione susidarė 203 993 t. komunalinių atliekų tai yra 324 kg vienam gyventojui per metus iš jų komunalinių bioskaidžių atliekų kiekis sudaro 58 %. Projekto metu bus skatinamas namudinis kompostavimas bei vykdoma mechaninio komunalinių atliekų apdorojimo įrenginio kartu su bioskaidžių atliekų apdorojimo įrenginiais Zabieliškio sąvartyno teritorijoje statyba ir eksploatacija taipogi atliekama mechaninio biologinio apdorojimo (MBA) įrenginio su komposto gamyba įrenginio statyba ir eksploatacija (Kaune). Kauno regione 2000 metais susidarė 118, 400 t biologiškai skaidžių atliekų. Pagal paraiškos reikalavimus projektas užtikrins ne mažiau kaip 50% komunalinių atliekų tvarkymo regiono grupės teritorijoje susidarančių komunalinių biologiškai skaidžių atliekų perdirbimą ir (ar) kitokį naudojimą. Įgyvendinus projektą komunalinių bioskaidžių atliekų kiekis šalinamas sąvartynuose bus sumažintas apie 93%. Sukuriamų atliekų perdirbimo pajėgumai - 256 425 t/m - 220 000 t MBT, 20 000 t MA, 16 425 t namudinis kompostavimas. MBT įrenginio pajėgumas -220 000 t/m ir MA įrenginio pajėgumas - 20 000 t/m yra planuojamas atsižvelgiant į atliekų didėjimo ar mažėjimo prognozes. Projekto įgyvendinimo pradžioje 2014 metais prognozinis komunalinių atliekų kiekis yra 234 715 t/m, projekto įgyvendinimo pabaigoje šis kiekis sieks 318 361 t/m. Prielaidos gali pasitvirtinti arba nepasitvirtinti, todėl faktiškai susidarantis atliekų kiekis gali skirtis nuo prognozuojamo. Namudinio kompostavimo kiekis pagrįstas nuosekliu skaičiavimu, kuriam atlikti taikytos prielaidos bei atsižvelgiama į Kauno regiono komunalinių atliekų sudėtį. Individualių namų skaičius Kauno atliekų tvarkymo regione yra apie 30 000. Vidutinė norma 1 gyventojui yra 350 kg, vidutinis ūkio dydis yra 2.8 gyventojai, atliekų kiekis per metus 980 kg/gyv., biologiškai skaidžios sudaro 55-58 proc.; gyventojai kompostuoja visa kiekį.


Panevėžio dumblo apdorojimo įrenginių statyba

Projekto tikslas – sukurti reikiamus nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus Panevėžyje, kurie apdoros nuotekų dumblą susidarantį Panevėžio, Kupiškio, Ramygalos ir Krekenavos nuotekų valymo įrenginiuose ir gauti tokį produktą, kuris būtų ekonomiškiausiai utilizuojamas, saugomas bei tvarkomas. Panevėžyje planuojama nuotekų dumblo džiovykla (džiovinamo dumblo kiekis 3524 t/ metus (2016 m.)), o Ramygalos ir Krekenavos nuotekų valyklose sutankintas dumblas bus vežamas pūdymui į Panevėžio nuotekų valyklą. Teikiamas projektas padės išspręsti bendrą Panevėžio regiono nuotekų dumblo tvarkymo problemą. Panevėžio regione plečiant nuotekų surinkimo ir valymo infrastruktūrą, proporcingai didėja ir nuotekų valymo metu susidarančio dumblo kiekis, todėl atsirado poreikis diegti modernesnes, našesnes ir aplinkai palankesnes dumblo tvarkymo technologijas, leidžiančias gerokai sumažinti susidarančio dumblo kiekį, o apdorotą dumblą panaudoti kaip atsinaujinantį energijos šaltinį. Dėl šio projekto įgyvendinimo sumažės neigiamas dumblo taršos poveikis šių regionų paviršiniams bei požeminiams vandenims, gruntui, dirvožemiui ir gyventojams. Projekto įgyvendinimo metu Panevėžio m. nuotekų valyklos teritorijoje (Panevėžio raj., Papušių kaimas) bus pastatyti nauji dumblo apdorojimo įrenginiai. Įgyvendinus projektą, Panevėžio regione būtų išspręstos šios problemos: dumblo kiekio sumažinimas, dumblo kvapo panaikinimas, dumblo stabilizavimas, sumažintos šiltnamio dujų emisijos. Įdiegus naujus dumblo apdorojimo įrenginius, nuotekų dumblas bus pūdomas ir džiovinamas, dėl to padidės apdoroto dumblo panaudojimo galimybės, sumažės dumblo kiekis aikštelėse, bus užkirstas kelias grunto/dirvožemio taršai. Įvykdžius šį projektą būtų prisidedama prie 2007-2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programos problemų sprendimo, kurioje numatoma, kad įgyvendinus programą apie 80% Lietuvoje susidarančio dumblo bus tvarkoma taikant modernias technologijas.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Klaipėdos rajone (Endriejave)

Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje, išplėsti vandentvarkos tiekiamas paslaugas ir pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma pastatyti naujus nuotekų valymo įrenginius, siekiant įdiegti naujas nuotekų valymo technologijas bei lygiagrečiai nutiesti 2,1 km vandentiekio ir 5,0 km nuotekų tinklų Endriejavo gyvenvietėje, prisijungiant prie viešojo vandens tiekimo-40 gyventojų ir prie nuotekų tinklų- 200 gyventojų. Įgyvendinus projektą padidės paslaugų prieinamumas, didės surenkamų buitinių nuotekų lygis, pagerės vandens kokybė, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas, naujų nuotekų valymo įrenginių statyba Endriejavo gyvenvietėje geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Norint pagerinti tiekimų paslaugų kokybę, tiekiamo vandens kokybę, centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas, sumažinti gruntinio ir paviršinio vandens užterštumą Klaipėdos rajone.


Nuotekų tinklų plėtra Vilniaus rajone (Zujūnuose, D. Riešėje, M. Riešėjė)

Pagrindinis projekto tikslas - plėsti nuotekų tinklus Vilniaus rajono gyvenvietėse. Šiuo projektu bus suprojektuoti ir nutiesti nuotekų tinklai Zujūnuose, Mažojoje Riešėje ir Didžiojoje Riešėje. Minimalus prijungtų, prie naujai pastatytų nuotekų tinklų, gyventojų skaičius bus 3468 (Zujūnuose 2108 gyv. M ir D. Riešėje 1360 gyv.). Šiems gyventojams bus užtikrintas kokybiškas nuotekų tvarkymas. Šioms gyvenvietėms nuotekų tinklų įrengimas yra būtinas. Nors šios gyvenvietės, pagal statusą priklauso Vilniaus rajono savivaldybei, faktiškai jos jau yra Vilniaus priemiesčiai. Pvz. Dalis Zujūnų priklauso Vilniaus m. savivaldybei čia Nuotekų tinklai yra pilnai pastatyti ir įrengti, dalis priklausanti Vilniaus r. sav. tokių tinklų neturi išvis. Panaši situacija susidariusi ir M. D. Riešėje. Projekto metu numatoma nutiesti 19,9 km. nuotekų tinklų Zujūnuose ir 20,6 km. nuotekų tinklų M. ir D. Riešėje. Suprojektuoti ir pastatyti nuotekų tinklai bus prijungti prie šiuo metu funkcionuojančių UAB "Vilniaus vandenys" nuotekų tinklų. Vienas svarbiausių efektyvaus ES paramos panaudojimo tikslų – užtikrinti, kad ES investicijomis skatinamas ūkio augimas atitiktų darnaus vystymosi principus. Vykdomas projektas tiesiogiai atitinka šį tikslą, juo bus sumažinti nuotekų tavarkymo infrastruktūros skirtumai tarp Vilniaus m. ir Vilniaus r. savivaldybių. Projektas taip pat tiesiogiai atitinka šį Sanglaudos veiksmų programos 3 prioriteto uždavinį: "1. Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų renovavimas ir plėtra;" Taip pat tiesiogiai atitinka apraše nurodytą veiklą - 1.1. nuotekų valymo įrenginių renovavimas ir statyba. Projektas taip pat atitinka Vilniaus r. 2008-2015 m. strateginį plėtros planą. Tiesioginis atitikimas yra 3 prioriteto 4.2 uždaviniui - "Plėtoti vandentiekio ir nuotekų tinklus". Šis projektas taip pat bus įtrauktas į šiuo metu rengiamą rengiamą Vilniaus r. sav.vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtros planą.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Šiaulių rajone (Šiauliai, Ginkūnai)

Projekto tikslas – įgyvendinant Lielupės upių baseino investavimo programą, užtikrinti viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugų plėtrą Šiaulių raj. Ginkūnų gyvenvietėje. Šiuo metu Ginkūnuose viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos 80% gyventojų. Tuo tarpu teisės aktai numato, kad viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų. Neturintys centr. vandentiekio ir nuotakyno tinklų Ginkūnų gyventojai buitiniams poreikiams naudoja šulinių vandenį, kurio užterštumas viršija leistinas normas. Šiaulių m. nuotekos valomos Aukštrakių km. valymo įrenginiuose. Išleidžiamos nuotekos tenkina šiuo metu galiojančius aplinkosauginius reikalavimus, išskyrus rodiklius pagal bendrą fosforą ir azotą. Projekto metu numatomas nuotekų valymo įrenginių valymo proceso pertvarkymas, užtikrinant azoto ir fosforo junginių šalinimo rodiklių atitiktį ES reikalavimams. Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtros Šiaulių raj. Ginkūnų gyvenvietėe projekto įgyvendinimas užtikrins Šiaulių raj. sav-bės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. UAB "Šiaulių vandenys" vykdo šį projektą, kadangi jai pavesta teikti vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas Šiaulių m. ir rajono gyventojams.Įgyvendinus teikiamą projektą, būtų išspręstas kokybiškų vandentvarkos paslaugų teikimas Ginkūnų gyvenvietėje, pagerintos gyventojų gyvenimo sąlygos, padidintas vandentvarkos ūkio efektyvumas, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų V ir NT tinklų papildomai 403 Ginkūnų gyventojams, prognozuojama, kad realiai prie tinklų prisijungs 45% (180 gyventojų arba 75 nauji abonentai).Šiaulių m. nuotekų valymo įrenginių modernizavimas užtikrins jų atitiktį ES reikalavimams, minimalų neigiamą poveikį atviriems vandens telkiniams, kurių vandens kokybė pagerės.


Šiaulių dumblo apdorojimo įrenginių statyba

Teikiamas projektas padės išspręsti bendrą Šiaulių regiono nuotekų dumblo tvarkymo problemą. Šiaulių regione plečiant nuotekų surinkimo ir valymo infrastruktūrą, proporcingai didėja ir nuotekų valymo metu susidarančio dumblo kiekis. Dėl šios priežasties atsirado poreikis neatidėliotinai diegti modernesnes, našesnes ir aplinkai palankesnes dumblo tvarkymo technologijas, leidžiančias gerokai sumažinti susidarančio dumblo kiekį, o apdorotą dumblą panaudoti kaip atsinaujinantį energijos šaltinį. Taip pat būtina pasirūpinti per daugelį metų dumblo saugojimo aikštelėse susikaupto dumblo sutvarkymu.Įdiegus naujų nuotekų dumblo tvarkymo įrenginius Šiaulių nuotekų valykloje, čia bus tvarkomas Linkuvos, Joniškio, Šeduvos, Pakruojo Kuršėnų, Radviliškio, Baisogalos ir Šiaulių teritorijose surinktas dumblas. Dėka projekto įgyvendinimo sumažėtų neigiamas dumblo taršos poveikis šių regionų paviršiniams bei požeminiams vandenims, gruntui, dirvožemiui ir gyventojams. Projekto įgyvendinimo metu bus pastatyti nauji dumblo apdorojimo įrenginiai Šiaulių nuotekų valykloje. Šiaulių dumblo apdorojimo įrenginių statybos projekto įgyvendinimas geriausiai užtikrintų Šiaulių m. savivaldybei priskirtos funkcijos - užtikrinti tinkamą nuotekų tvarkymą - vykdymą. UAB "Šiaulių vandenys" vykdo šį projektą, kadangi nuotekų tvarkymo paslaugas teikti jai pavedė Šiaulių m. sav. taryba.Projektas bus įgyvendinamas Šiaulių nuotekų valyklos teritorijoje (Šiaulių raj., Auštrakių kaimas). Įgyvendinus teikiamą projektą, Šiaulių mieste ir regione būtų išspręstos šios problemos: dumblo kiekio sumažinimas, dumblo kvapo panaikinimas, dumblo stabilizavimas, sumažintos šiltnamio dujų emisijos.Įdiegus naujus dumblo apdorojimo įrenginius, nuotekų dumblas bus pūdomas ir džiovinamas, dėl to padidės apdoroto dumblo panaudojimo galimybės, sumažės šalinamo savartyne ar aikštelėse dumblo kiekis, bus užkirstas kelias grunto/dirvožemio taršai.


Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Kėdainių rajone (Josvainiuose, Vainotiškiuose)

Projektas apima Kėdainių rajono savivaldybės vandentvarkos infrastruktūros atnaujinimą ir plėtrą. Siekiant pagerinti prastą vandentvarkos ūkio padėtį bei didinti centralizuotų vandentvarkos paslaugų prieinamumą, projekte numatoma išplėsti vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemas Kėdainių raj. Josvainių ir Vainotiškių gyvenvietėse, kuriose gyvena apie 2,6 tūkst. gyventojų.Šiuo metu Kėdainių raj. viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos 67,5% gyventojų. Tuo tarpu teisės aktai numato, kad viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų Lietuvos gyventojų. Projektas numato naujų vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtrą Josvainių ir Vainotiškių gyvenviečių gatvėse, kurios neturi centr. vandentiekio ir nuotakyno tinklų. Šių rajonų gyventojai buitiniams poreikiams naudoja šulinių vandenį, išleidžia nuotekas į aplinką. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų plėtros projekto įgyvendinimas geriausiai užtikrintų Kėdainių raj. savivaldybei priskirtų funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. UAB "Kėdainių vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti jai pavedė Kėdainių raj. sav. taryba.Projekto metu numatoma nutiesti 4,573 km naujų centralizuoto vandentiekio tinklų, 5,3068 km ūkio-buities nuotekų tinklų, pastatyti 4 naujas nuotekų siurblines. Įgyvendinus teikiamą projektą, būtų išspręstas kokybiškų vandentvarkos paslaugų teikimas į projektą įtrauktose gyvenvietėse, pagerintos gyventojų gyvenimo sąlygos, padidintas rajono vandentvarkos ūkio efektyvumas, pagerėtų ekologinė situacija, prie centralizuotų VT ir NT tinklų papildomai būtų prijungta 460 Josvainių ir Vainotiškių gyvenviečių gyventojų.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Jurbarke

Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Jurbarke, Kalnėnų kvartale. Kadangi daugelis gyventojų, neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų. Projekto esmė – vandentvarkos infrastruktūros gerinimas Jurbarko raj. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Jurbarko raj. teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Šį projektą vykdo UAB "Jurbarko vandenys". Įgyvendinus numatytas investicijas, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų V ir NT tinklų papildomai 747 gyventojams.


Telšių dumblo apdorojimo įrenginių statyba

Projekto tikslas - sukurti reikiamus komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus Telšiuose, kurie apdoros nuotekų dumblą, susidarantį Telšių, Plungės ir Rietavo valymo įrenginiuose. Dabartiniu metu Telšių nuotekų valykloje vykdomi dumblo tvarkymo procesai ir naudojamos technologijos (dumblo utilizavimas apsiribojant dumblo mechaniniu tankinimu, bei dumblo mechaniniu sausinimu) neįgalina Telšių regione pagal numatytus principus sukurti regioninės dumblo tvarkymo sistemos, kadangi kai kurie būtini procesai šiuo metu nėra pilnai vykdomi, o naudojamos technologijos neužtikrina nacionalinių ir ES reikalavimų. Atsižvelginat į pateiktus argumentus, iškyla poreikis diegti modernesnes, našesnes ir aplinkai palankesnes dumblo tvarkymo technologijas. Projekto įgyvendinimas leis išspręsti naujai susidarančio dumblo tvarkymo problemas, nes projekto metu bus modernizuota esama Telšių nuotekų valyklos dumblo apdorojimo technologija, papildant ją trūkstamomis grandimis - sausinimu, pūdymu ir džiovinimu, įrengiant efektyvias biodujų ir išsiskiriančios šilumos panaudojimo technologijas. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas saugus ir efektyvus Telšių, Plungės ir Rietavo nuotekų valyklose susidarančio dumblo apdorojimas modernizuotuose Telšių dumblo apdorojimo įrenginiuose. Įgyvendinant projektą, bus prisidedama prie ES, Lietuvos ir Telšių regiono strateginių dokumentų nuostatų įgyvendinimo.


Druskininkų dumblo apdorojimo įrenginių statyba

Nuotekų dumblo tvarkymas – aktuali problema visoje Lietuvoje. Griežtėjantys aplinkosauginiai reikalavimai Lietuvoje skatina diegti modernias ir efektyvias dumblo tvarkymo technologijas. Susidarančio dumblo kiekiai, kurių tvarkymas iki šiol naudojamais būdais pradeda kelti grėsmę aplinkai, nebeatitinka ilgalaikių visuomenės interesų, prieštarauja darnios plėtros principams.Projekto esmė - Druskininkų miesto nuotekų valyklos teritorijoje pastatyti nuotekų dumblo kompostavimo aikštelę, kurioje bus kompostuojamas šioje valykloje susidaręs sausintas nuotekų dumblas. Projekto įgyvendinimas leis išspręsti dumblo apdorojimo ir tolimesnio jo panaudojimo problemas Druskininkų mieste. Šių problemų sprendimui būtinas finansavimas iš ES fondo lėšų, nes bendrovė nepajėgi finansuoti visą projektą. Atsižvelgiant į susidarančio dumblo kiekį, jo kokybę bei galutinio dumblo panaudojimo galimybes, Druskininkuose bus pritaikyta paprasčiausia dumblo tvarkymo schema - nuotekų dumblo kompostavimas. Nuotekų dumblas bus kompostuojamas naudojant struktūrinę medžiagą - šiaudus, medžių šakas, lapus ir kt. Kartu kompostuojant dumblą ir biodegraduojančias atliekas (sodo - daržo, želdinių tvarkymo ir pan.) bus gaunamas ne tik geresnės kokybės kompostas, bet kartu bus sprendžiamos ne tik dumblo, bet ir"žaliųjų" atliekų tvarkymo problemos. Iš nuotekų dumblo pagamintas kompostas bus panaudojamas žemės ūkyje, sąvartynų tvarkymui, pažeistų teritorijų atstatymui, kelių statyboje, miškų sodinimui ir kitose srityse. Įgyvendinus šį projektą bus prisidėta prie 2007-2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programos problemų sprendimo, kurioje numatoma, kad įgyvendinus programą apie 80% Lietuvoje susidarančio dumblo bus tvarkoma taikant modernias technologijas.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Šiauliuose

Projekto tikslas - įgyvendinant Lielupės upių baseino investavimo programą, užtikrinti viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugų plėtrą Šiaulių mieste. Šiuo metu Šiauliuose viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos 85% gyventojų. Tuo tarpu teisės aktai numato, kad viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų. Medelyno, Kalniuko ir kt. į projektą įtraukti gyv. rajonai neturi centro vandentiekio ir nuotakyno tinklų. Šių rajonų gyventojai buitiniams poreikiams naudoja šulinių vandenį. Kaip parodė atlikti cheminiai ir bakteriologiniai tyrimai, didžiosios dalies šulinių užterštumas kelis kartus viršija leistinas normas.Iš 12 eksploatuojamų siurblinių 9 siurblinių būklė yra nepatenkinama. Siurblinėse dažnos avarijos, susijusios su jų susidėvėjimu.Numatoma rekonstruoti 3 nuotekų siurblines, kurių būklė yra blogiausia, eksploatacijos kaštai didžiausi.Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų plėtros projekto įgyvendinimas geriausiai užtikrintų Šiaulių m. savivaldybės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. UAB "Šiaulių vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti jai pavedė Šiaulių m. sav. taryba.Įgyvendinus teikiamą projektą, būtų išspręsta kokybiškų vandentvarkos paslaugų teikimas Medelyno, Kalniuko, Pabalių ir kt. į projektą įtrauktuose gyv. rajonuose, pagerintos gyventojų gyvenimo sąlygos, būtų padidintas miesto vardentvarkos ūkio efektyvumas, pagerėtų ekologinė situacija. Įgyvendinus numatytas investicijas, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų V ir NT tinklų papildomai 6928 gyventojams, prognozuojama, kad realiai prie tinklų prisijungs 30% (2078 gyventojai).


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Pagėgiuose

Geriamojo vandens kokybę įtakoja vandentiekio vamzdynai,todėl ypač svarbu išspręsti naujų vamzdynų tiesimo problemą. Pagėgių komunalinis ūkis eksploatuoja Pagėgių miesto vandentiekio tinklus-72 km. Dauguma vamzdynų paklota 1959-1986 m. laikotarpiu.Tuo laikotarpiu dažniausiai buvo klojami ketaus (špyžius) vamzdynai. Paaiškėjo, jog vamzdynai iš šių medžiagų yra visiškai netinkami. Ketaus vamzdžiai neatsparūs korozijai-rūdija ir prakiūra, neatsparūs deformacijoms ir judant žemės gruntui dėl įšalo-lūžta, plyšta. Kadangi vamzdynai tiesti nuo 1959 m., tikėtina, jog jie yra visiškai suirę. Esamais vandentiekio tinklais negalima užtikrinti patikimo vandens tiekimo vartotojams ir jo kokybės pagal LR higienos normų reikalavimus. Pagėgių komunalinio ūkio duomenimis, artimiausiu metu būtina nutiesti apie 2608 m vandens tiekimo naujo vamzdyno. Miesto aplinkos švara priklauso nuo nuotekų vamzdynų sandarumo. Iš 40 km pareiškėjo eksploatuojamų nuotekų tinklų,100 proc.nutiesta dar 1959-1986 m. laikotarpiu.Ketaus vamzdynai visiškai susidėvėję,ištrupėję,matosi įtrūkimai.Tokie tinklai yra mažiausiai atsparūs.Kadangi vamzdynai tiesti dar nuo 1959 m.,tikėtina, jog jie yra visiškai suirę.Atsižv. į vandens tiekimo poreikį gyventojams,artimiausiu metu būtina naujai nutiesti apie 2872 m nuotekų vamzdyno.Netiesiant naujų nuotekų tinklų,nebus užtikrinamas nuotekų pašalinimas iš gyventojų,gali kilti pavojus antisanitarinėms sąlygoms susidaryti.Taip pat prie centralizuotos vandentiekio ir nuotekų sistemos nebus galima prijungti naujų gyventojų.Atsižvelgiant į šias problemas,Pagėgių komunalinis ūkis teikia projektą,kurio pagrindinis tikslas-užtikrinti gyventojams kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą.Projekto įgyvendinimo metu bus nutiesta apie 2608 m naujų vandentiekio (Vytauto, Žemaičių ir Sodų g.) ir 2872 m naujų nuotekų tinklų (Vilniaus,Geležinkelio,Turgaus,Sodų g.) Pagėgių mieste.


Klaipėdos dumblo apdorojimo įrenginių statyba

Projektas yra skirtas nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumų kūrimui Klaipėdoje, kurie apdoros nuotekų dumblą, susidarantį Klaipėdos, Neringos, Palangos, Kretingos, Šilutės, Salantų ir Skuodo nuotekų valymo įrenginiuose. Numatoma, jog projekto metu bus sumontuoti dumblo džiovinimo įrenginiai ir įrengta 2 mėn. dumblo saugojimo aikštelė. Projektas leis išspręsti šiuo metu egzistuojančią nuotekinio dumblo utilizavimo problemą Klaipėdos apskrityje. Atliekant skaičiavimus buvo priimta kad pūdomas bus pirminis ir perteklinis dumblas, kurio sausų medžiagų kiekis yra ne mažiau kaip 5 %. Džiovinamo dumblo sausumas - vidutiniškai ne mažiau kaip 24%. Numatoma, kad kiekvieną dieną bus džiovinama apie 48 t dumblo. Tikslinė grupė – Klaipėdos miesto ir rajono gyventojai. Projektu siekiama: - sumažinti dumblo kiekį, - panaikinti dumblo kvapą, - stabilizuoti dumblą, - sumažinti grunto ir požeminio vandens taršą.


Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Varėnoje

Projekto tikslas – užtikrinti kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą Varėnos mieste. Šiuo metu Varėnos mieste viešai prieinamomis vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugomis naudojasi atitinkamai ~94,6 proc. ir ~93 proc. gyventojų. Įgyvendinus projektą numatoma nutiesti 2,655 km vandentiekio ir 1,935 km nuotekų tinklų, kurie leis užtikrinti individualių gyvenamų namų kvartalo Marcinkonių g.,Varėnos miesto gyventojams socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų tiekimą. V ir NT naujų tinklų nutiesimas prisidės prie teikiamo vandens kokybės gerinimo, paviršinių ir požeminių vandenų taršos mažinimo, aplinkos būklės gerinimo, nes šiuo metu šiame rajone nėra nutiestų V ir NT tinklų, o juos nutiesus nuotekos pateks tiesiai į nuotekų tvarkymo įrenginius ir, prieš patekdamos į aplinką, bus tinkamai išvalomos. Įgyvendinus projekto veiklas numatoma prijungti 154 naujus gyventojus prie V ir NT tinklų. Projektas prisidės prie LR Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 m. plėtros strategijos įgyvendinimo bei Sanglaudos skatinimo veiksmų programos 3 prioriteto “Aplinka ir darnus vystymasis” tikslo ir uždavinio, kadangi jo metu bus vykdoma vandentiekio ir nuotekų tvarkymo sistemų plėtra, nutiesiant naujus vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklus Marcinkonių gyvenvietėje. Tokiu būdu bus padidintas viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas, surenkamų nuotekų kiekis. Pagal LR Vietos savivaldos įstatymą ir LR Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei miesto vandentvarkos įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Varėnos rajono savivaldybės taryba perdavė šių funkcijų vykdymą UAB “Varėnos vandenys”, kuri užtikrins ilgalaikį, nepertraukiamą centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų funkcionavimą Marcinkonių gyvenvietėje.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Plungėje. II etapas

Projekto tikslas- užtikrinti tinkamos kokybės geriamojo vandens tiekimą ir tinkamą nuotekų tvarkymą Plungės aglomeracijoje, padidinti šių paslaugų prieinamumą gyventojams.Plungės mieste prie centralizuotos vandentiekio sistemos prisijungę 86,4 % gyventojų, prie nuotekų sistemos- 79,5 % gyventojų. Prie centralizuotų sistemų neprisijungusi gyventojų dalis naudoja gruntinį kastinių šulinių vandenį, kuris neatitinka geriamojo vandens saugos ir kokybės reikalavimų, jiems nėra užtikrintas nuotekų tvarkymas. Visos miesto nuotekos (išvalytos ir nevalytos) patenka į Babrungo upę, galiausiai - į Minijos upę, Nemuno upę ir Baltijos jūrą.Pagal LRV patvirtintą Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją (Žin., 2008, Nr. 104-3975), Viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas vartotojams iki 2015 m. turėtų siekti ne mažiau kaip 95 procentus visų šalies gyventojų. Pagal LR vietos savivaldos įstatymą ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu – vykdymą, išspręstų gyventojų problemas bei pagerintų jų gyvenimo sąlygas.Siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinti teisės aktų reikalavimai vandentiekio ir nuotekų sistemoms, Plungės mieste numatoma vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra remiantis Plungės rajono bendruoju planu. Viso reikalinga nutiesti apie 23,07 km vandentiekio tinklų, apie 35,68 km naujų nuotekų tinklų, pastatyti 14 nuotekų siurblinių.UAB "Plungės vandenys" vykdo šį projektą, kadangi jai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Plungės r. sav. taryba.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Kalvarijos savivaldybėje (Kalvarijoje, Jungėnuose, Mikalaukoje, Jusevičiuose)

Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinant dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje,išplečiant centralizuotai vandentvarkos paslaugas gaunančių gyventojų skaičių ir pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma rekonstruoti esamus Kalvarijos nuotekų valymo įrenginius, siekiant įdiegti naujas nuotekų valymo technologijas-taikant azoto ir fosforo šalinimą, pastatyti naujus NVĮ Jusevičiuose bei lygiagrečiai nutiesti 7,677 km vandentiekio ir 16,226 km nuotekų tinklų Kalvarijos savivaldybės Kalvarijos mieste ir Jungėnų, Mikalaukos ir Jusevičių gyv., prisijuniant prie viešojo vandens tiekimo-549 gyventojų ir prie nuotekų tinklų- 623 gyventojų. Įgyvendinus projektą padidės paslaugų prieinamumas, didės surenkamų buitinių nuotekų lygis, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Nutiesus naujus tinklus padidės paslaugų prieinamumas, pagerės geriamo vandens kokybė, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša, tai geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Rekonstravus esamus įrenginius, šalinant azotą ir fosforą Kalvarijoje bei pastačius naujus NVĮ Jusevičiuose, Kalvarijos savivaldybė įgyvendintų ES direktyvos ir nacionalinius reikalavimus nuotekų išvalymui.