Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Vilkaviškio rajone (Giedriuose, Virbalyje, Pilviškiuose)

Projekto esmė yra padidinti centralizuoto geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumą ir užtikrinti paslaugų kokybę Vilkaviškio rajono Giedrių, Virbalio ir Pilviškių gyvenviečių gyventojams. Šiose teritorijose geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistema nėra pakankamai išplėtota. Gyventojams, kurie neturi galimybės prisijungti prie viešųjų vandentiekio ir nuotekų tinklų, neįmanoma užtikrinti higienos normas atitinkančio geriamojo vandens tiekimo ir tinkamo nuotekų šalinimo. Įgyvendinus projektą, numatyta minėtose gyvenvietėse nutiesti 14,0 km naujų vandentiekio ir 16,8 km naujų nuotekų tinklų bei pastatyti naujus nuotekų valymo įrenginius Pilviškių miestelyje. Prie nuotekų tinklų bus naujai prijungti 1509 gyventojai. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją, viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų Lietuvos gyventojų, o surinktų nuotekų išvalymo iki nustatytų normų siektina reikšmė - 100 proc. Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymas numato, kad geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimas yra viena iš savivaldybių savarankiškųjų funkcijų. Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo funkcijas Vilkaviškio rajono savivaldybė perdavė UAB "Vilkaviškio vandenys". Centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra užtikrins pagrindinės šios įmonės funkcijos - aprūpinti gyventojus kokybišku geriamuoju vandeniu ir pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą.


Marijampolės dumblo apdorojimo įrenginių statyba

Projektas yra skirtas komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumų kūrimui Marijampolėje, kurie apdoros nuotekų dumblą, susidarantį Marijampolės, Kazlų Rūdos, Kalvarijos, Šakių ir Vilkaviškio nuotekų valymo įrenginiuose. Numatoma, jog projekto metu bus sumontuoti 1 pūdytuvas su sausinimo įranga; 2 generatoriai; 1 džiovinimo įrenginys; 1 2 mėn. laikina dumblo saugojimo aikštelė. Atliekant skaičiavimus buvo priimta kad pūdomas bus pirminis ir perteklinis dumblas, kurio sausų medžiagų kiekis yra ne mažiau kaip 4 proc. Džiovinamo dumblo sausumas - vidutiniškai ne mažiau kaip 20 proc. Numatoma, kad kiekvieną dieną bus džiovinama apie 27 m3 dumblo. Tikslinė grupė – Marijampolės apskrities gyventojai. Projektu siekiama: - sumažinti dumblo tūrį, - išgauti biodujas ir panaudoti tolimesniame dumblo utilizavimo procese, - stabilizuoti dumblą, - sumažinti grunto ir požeminio vandens taršą.


Raseinių dumblo apdorojimo įrenginių statyba

Projekto tikslas - sukurti reikiamus komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus Raseiniuose, kurie apdoros nuotekų dumblą susidarantį Raseinių,Ariogalos ir Viduklės nuotekų valymo įrenginiuose. Šiuo metu Raseinių,Ariogalos ir Viduklės NVĮ susidariusį nuotekų dumblą nėra kur tinkamai utilizuoti, todėl jis yra tiesiog išvežamas į sąvartynus arba naudojamas ūkininkų laukams tręšti. Nuotekų dumble esančios organinės medžiagos, kartu su patogeninėmis bakterijomis bei sunkiaisiais metalais, sudaro pagrindes problemas tolimesniam dumblo panaudojimui ir utilizavimui. Todėl projekto metu planuojama įrengti kompostavimo aikštelę su kompostavimo įranga - krautuvu,"žaliųjų" atliekų smulkintuvu, vartytuvu, būgniniu sijotuvu bei įrengiant priėmimo zoną. Ją planuojama įrengti rekultivuoto Andrušaičių sąvartyno teritorijos 03 sklypo pietrytinėje dalyje, išeksploatuotame Andrušaičių karjere. Planuojamo kompostuoti nuotekų dumblo kiekis – 2349 m3/metus (2819 t/metus),"žaliųjų" atliekų – 3524 m3/metus Problemoms spręsti reikalingos didelės lėšos, vandentvarkos įmonė nepajėgi finansuoti viso projekto, todėl reikalingos ES finansavimo lėšos. Projektas prisidės prie 2007-2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programos įgyvendinimo, kurioje numatoma, kad įgyvendinus programą apie 80% Lietuvoje susidarančio dumblo bus tvarkoma taikant modernias technologijas.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Varėnoje

VN: Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų renovavimas ir plėtra

Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Varėnos miesto ir Senosios Varėnos aglomeracijose. Šiuo metu vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos aglomeracijoje prieinamos apie 81 proc. gyventojų. Kadangi daugelis gyventojų neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos normų reikalavimų bei daugeliui gyventojų negali užtikrinti tinkamo nuotekų šalinimo bei išvalymo. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų.Igyvendinus projektą,vandentiekio tinklai aptarnaus apie 701naują gyventoją, centralizuoti nuotekų tinklai apie 2370 gyventojų. Prisijungusių prie vandentiekio tinklų skaičius padidės nuo 88 iki 91,6 proc., prie nuotekų tinklų skaičius nuo 81 iki 91,6 proc.. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994? Nr.55-1049;2000, Nr.91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuotų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių)- aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Varėnos miesto teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu ,ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. UAB "Varėnos vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti yra perdavusi Varėnos rajono savivaldybės taryba.


Biržų dumblo apdorojimo įrenginių statyba

Komunalinių atliekų dumblo tvarkymo pajėgumų didinimas Biržuose bei Biržų ir Pasvalio rajonuose susidarančio dumblo tvarkymo užtikrinimas. Biržų nuotekų valyklos dumblo tvarkymo įrenginiai, kuriuose šalinamas azotas ir fosforas bei sausinamas dumblas, pradėti eksploatuoti 2002 m. Dumblas sausinamas naudojant filtpresą bei aikštelėse su smėlio-nendrių filtru. Filtpresu nusausintas dumblas laikomas sandėliavimo aikštelėje, o aikštelėse nusausintas dumblas kartu ir mineralizuojamas. Biržuose dumblo tvarkymas atitinka nacionalinius ir ES reikalavimus, tačiau vis aktualesnė tampa dumblo apdorojimo pajėgumų problema, kadangi šiuo metu eksploatuojamų įrenginių techninės charakteristikos ne visada gali užtikrinti tinkama susidarančio dumblo apdorojimą. Be to UAB “Biržų vandenys” vykdo nuotekų tinklų plėtros projektus, todėl ateityje ženkliai padidės nuotekų ir jose susidarančio dumblo kiekis. Dėl to būtina Biržuose didinti dumblo tvarkymo pajėgumus, plečiant dumblo apdorojimo infrastruktūrą. Pagal LR vietos savivaldos įstatymą ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei miesto vandentvarkos įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Todėl komunalinių atliekų dumblo tvarkymo pajėgumų didinimas geriausiai užtikrintų UAB "Biržų vandenys" funkcijų, susijusių su pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu (šias funkcijas įmonei perdavė Biržų rajono savivaldybė), vykdymą. Įgyvendinus projektą išspręstos dumblo apdorojimo pajėgumų problemos sudarys sąlygas Biržų ir Pasvalio rajonuose plėsti nuotekų tinklus, užtikrinant nuotekose susidarančio dumblo tvarkymą, pagal nacionalinius ir ES reikalavimus. Tokiu būdu projektas prisidės prie Geriamo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo plėtros strategijos tikslų ir uždavinių pasiekimo. Be to išaugę dumblo tvarkymo pajėgumai įgalins Biržuose įdiegti Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane numatytus nuotekų dumblo tvarkymo principus.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Švenčionių rajone

Projekto tikslas-užtikrinti gyventojams kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą Švenčionių r.Kadangi dalis gyv.neturi galimybės prisijungti prie viešo vandens teikimo ir nuotekų tvarkymo,vartoja vandenį,kuris neatitinka higienos normų bei negali užtikrinti tinkamo nuotekų tvarkymo. Įgyvendinus projektą,bus užtikrintas ilgalaikis,technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas,socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas,bus užtikrintas nuotekų išvalymas iki ES keliamų reikalavimų.Įgyvendinus projektą būtų suteikta galimybė 816 gyv.(padidėtų 3,4%) pasinaudoti kokybišku geriamojo vandens tiekimu ir1373 gyv. (padidėtų 5,7%) nuotekų tvarkymu. Pagerės tiekiamo vandens kokybė,sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyv. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku geriamuoju vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Švenčionių rajono miestai yra gana tankiai apgyvendinti, sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Šį projektą vykdo Švenčionių rajono savivaldybės administracija, kuriai funkcijas projektą rengti ir paraišką teikti perdavė Švenčionių rajono savivaldybės Taryba 2009 m. birželio 11 d. sprendimu Nr.T-95.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Ukmergėje

Projekto esmė - vandentvarkos infrastruktūros renovavimas ir plėtra Ukmergės miesto aglomeracijoje. Įgyvendinant projektą siekiama suteikti galimybes didesnei Ukmergės miesto gyventojų daliai naudotis viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugimis išplėtojant vandentiekio ir nuotekų tinklus šiuo atžvilgiu problematiškuose Ukmergės miesto kvartaluose bei Pašilėje. Siekiant užtikrinti HN atitinkančio geriamojo vandens tiekimo ir ES direktyvų bei Nuotekų tvarkymo reglamento reikalavimus atitinkančias nuotekų tvarkymo paslaugas, įgyvendinant projektą numatyta vykdyti Ukmergės miesto nuotekų valymo įrenginių pakeitimą ir rekonstrukciją (įrengti naują smėlio šalinimo sistemą ir naują mechaninio perteklinio dumblo tirštinimo sistemą, įrengti naujus technologinius įrenginius vietoj esamų susidėvėjusių valyklos įrenginių, dvejose miesto nuotekų siurblinėse įrengti grotas - smulkintuvus, kt. Taip pat numatyta įsigyti traktorių su puspriekabe dumblui vežti nuotekų valymo įrenginių teritorijoje), išplėsti vandentiekio bei nuotekų tinklus Ukmergės miesto naujame Centro, Šlapių, Dukstynos, Smėlių ir Užupio kvartaluose bei Pašiėje. Kadangi dabartiniu metu Ukmergės miesto aglomeracijoje viešojo vandens tiekimo paslaugomis naudojasi 23866 vartotojų (t.y. apie 83 % gyventojų), nuotekų surinkimo ir tvarkymo paslaugomis naudojasi 21415 vartotojų (t.y. apie 74 % gyventojų), įgyvendinus projektą bus padidintas šių viešai teikiamų paslaugų prieinamumo rodiklis - prie centralizuotų vandens tiekimo tinklų bus suteikta galimybė prisijungti 256 vartotojams, tuomet šiomis paslaugomis naudosis apie 85 % visų gyventojų ir prie nuotekų tvarkymo tinklų bus suteikta galimybė prisijungti 368 vartotojams ir paslaugomis naudosis apie 86 % Ukmergės miesto gyventojų. Šio projekto įgyvendinimas socialiniu ir aplinkosauginiu aspektais yra optimali priemonė padėsianti išspręsti esamas Ukmergės miesto visuomenės gyvenimo sąlygų problemas.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Elektrėnų savivaldybėje (Žebertonyse, Naujosiose Kietaviškėse, Alesninkuose)

Pagrindinis projekto tikslas-užtikrinti gyventojams kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą, išplėtojant vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūrą pagal nustatytus paslaugų kokybės, aplinkosaugos ir sveikatos apsaugos reikalavimus. Dabartiniu metu Elektrėnų savivaldybės gyvenvietėse, kuriose numatoma įgyvendinti projektą (t.y. Žebertonyse, Naujosiose Kietaviškėse ir Aesninkuose) viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūra nėra pakankamai išplėtota: Žebertonyse nėra vandens tiekimo ir nuotekų surinkimo tinklų, todėl gyventojai neturi galimybės prisijungti prie viešojo geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų, vartoja vandenį, kuris neatitinka HN reikalavimų ir negali užtikrinti tinkamo susidariusių nuotekų tvarkymo. Naujosiose Kietaviškėse nuotekų tinklai nėra centralizuoti, vandentiekio tinklai nutiesti tik dalyje gyvenvietės, todėl ne visiems kaimo gyventojams yra sudarytos galimybės prisijungti prie viešojo geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų. Alesninkuose esančios Elektrėnų-Vievio nuotekų valyklos nuotekų išvalymo rodikliai neatitinka nustatytų reikalavimų, todėl nuotekų valyklos infrastruktūros būklei pagerinti būtina atlikti rekonstrukcijos (t.y.tretinio valymo grandies įrengimo) darbus. Siekiant pagerinti esamą probleminę situaciją, šio projekto apimtyje numatytos veiklos: ? vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Žebertonyse ir Naujosiose Kietaviškiese (VT~7,2 km (iš jų Žebertonyse ~5,34 km ir N. Kietaviškėse ~1,83 km) ir NT~8,2 km (iš jų Žebertonyse ~4,55 ir N. Kietaviškėse~3,60 km). Bus prijungta prie VT-143 gyv., NT-244 gyv); ? Elektrėnų-Vievio nuotekų valyklos rekonstrukcija (t.y. tretinio valymo grandies įrengimas) (1 vnt.). Projekto veiklomis bus prisidedama prie esamų socialinių ir aplinkosaugos problemų sprendimo bei prie Europos Sąjungos, nacionalinių ir Vilniaus regiono bei Elektrėnų miesto strateginių dokumentų įgyvendinimo.


Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Rietavo savivaldybėje (Rietave, Sauslaukyje, Kalakutiškėje)

Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų LR gyventojų. Šiuo metu Rietavo aglomeracijoje vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas siekia 91%. Likę gyventojai neturi galimybių naudotis vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugomis, todėl Rietavo aglomeracijoje kyla sanitarinės, ekonominės ir aplinkosauginės problemos. Pareiškėjas UAB „Rietavo komunalinis ūkis“ ir partneris Rietavo savivaldybės administracija neturi pakankamų finansinių išteklių, kad būtų įgyvendinti Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategijos reikalavimai, todėl teikia paraišką ES struktūrinių fondų paramai gauti. Projekto tikslas yra prisidėti prie vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros modernizavimo ir plėtros Rietavo aglomeracijoje pagal nustatytus kokybės, aplinkosaugos ir sveikatos apsaugos reikalavimus. Minėtam tikslui iškeltas projekto uždavinys - išplėsti vandentiekio ir nuotekų tinklus Rietavo savivaldybėje. Esminė prielaida projekto uždaviniams įgyvendinti yra Rietavo savivaldybės tarybos 2010 m. gegužės 20 d. sprendimas Nr. T1-115 dėl dalyvavimo projekte partnerio teisėmis ir bendrafinansavimo.Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin.2008, Nr.113 – 4290) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą (Žin.2006, Nr. 82-3260) savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Įgyvendinus projektą bus nutiesta 2040 m vandetiekio ir 2129 m nuotekų tinklų. Prie vandentiekio tinklų bus prisijungta 159, prie nuotekų - 159 gyventojai.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Rokiškio rajone

Projekto tikslas – įgyvendinant vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtrą Rokiškio rajone, užtikrinti viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugų plėtrą Rokiškio mieste ir Kavoliškio gyvenvietėje. Šiuo metu Rokiškio raj. viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos tik kiek daugiau nei 50% gyventojų. Tuo tarpu teisės aktai numato, kad viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų. Projektas numato naujų vandentiekio ir nuotekų tinklų statybą tuose Rokiškio miesto ir Kavoliškio gyvenvietės gyvenamuose kvartaluose, kurie neturi centr. vandentiekio ir nuotakyno tinklų. Šių rajonų gyventojai buitiniams poreikiams naudoja šulinių vandenį. Kaip parodė atlikti cheminiai ir bakteriologiniai tyrimai, didžiosios dalies šulinių užterštumas kelis kartus viršija leistinas normas. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų plėtros projekto įgyvendinimas geriausiai užtikrintų Rokiškio raj. savivaldybės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. UAB "Rokiškio vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti jai pavedė Rokiškio raj. sav. taryba.Įgyvendinus teikiamą projektą, būtų sprendžiamos kokybiškų vandentvarkos paslaugų teikimo Rokiškio mieste (Bajorų kvartale, Kalnų-Rasų-Pandėlio g., Čiurlionio-Daržų-Gruodžio g., Kauno-Aušros g., Strazdelio-Draugystės-Stoties-Geležinkeliečių g.) ir Kavoliškio gyvenvietėje problemos. Tokiu būdu būtų pagerintos gyventojų gyvenimo sąlygos, padidintas miesto vardentvarkos ūkio efektyvumas, pagerėtų ekologinė situacija, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų V tinklų papildomai 317 gyventojų, prie NT tinklų - papildomai 890 gyventojų (prognozuojama, kad realiai prie tinklų prisijungs 40%).


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Ignalinos rajone (Dūkšte, Kaniūkuose, Ažukarklinėje, Vidiškėse, Rimšėnuose, Strigailiškyje, N. Daugėliškyje, Radeikiškėje, Rimšėje, Didžiasalyje, Linkmenyse, Naujasodyje, Limine)

Centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumo didinimas ir paslaugų kokybės užtikrinimas Dūkšto, Kaniūkų, Ažukarklinės, Vidiškių, Rimšėnų, Strigailiškio, N. Daugėliškio, Radeikiškės, Rimšės, Didžiasalio, Linkmenų, Naujasodžio, Limino gyvenviečių gyventojams. Šių gyvenviečių geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistema nėra pakankamai išplėtota. Gyventojams, kurie neturi galimybės prisijungti prie viešųjų vandentiekio ir nuotekų tinklų, negalima užtikrinti higienos normas atitinkančio geriamojo vandens tiekimo ir tinkamo nuotekų šalinimo. Įgyvendinus projektą, numatyta minėtose gyvenvietėse nutiesti 14,7 km naujų vandentiekio ir 37,9 km naujų nuotekų tinklų, rekonstruoti nuotekų valymo įrenginius Vidiškėse ir Didžiasalyje bei pastatyti nuotekų valymo įrenginius Linkmenyse ir Dūkšte. Prie nuotekų tinklų bus naujai prijungti 1055 gyventojai. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją, viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų Lietuvos Respublikos gyventojų, o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytų normų siektina reikšmė - 100 proc. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą, viena iš savivaldybių savarankiškųjų funkcijų yra geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimas. Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo funkcijas Ignalinos rajono savivaldybė perdavė UAB "Ignalinos vanduo". Centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas, nuotekų valymo įrenginių statyba ir rekonstrukcija geriausiai užtikrins pagrindinės šios įmonės funkcijos - aprūpinti gyventojus kokybišku geriamuoju vandeniu ir pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą.


Šilutės dumblo apdorojimo įrenginių statyba

Nuotekų dumblo tvarkymas – aktuali problema visoje Lietuvoje. Griežtėjantys aplinkosauginiai reikalavimai Lietuvoje skatina diegti modernias ir efektyvias nuotekų valymo technologijas. Susidarančio dumblo kiekiai, kurių tvarkymas iki šiol naudojamais būdais pradeda kelti grėsmę aplinkai, nebeatitinka ilgalaikių visuomenės interesų, prieštarauja darnios plėtros principams.Projekto esmė - Šilutės nuotekų valyklos teritorijoje pastatyti regioninius dumblo apdorojimo įrenginius, kuriuose bus apdorojamas ne tik šioje valykloje susidaręs dumblas, bet ir iš Švėkšnos, Kintų bei Rusnės valyklų atvežtas sausintas dumblas bei Šilutės rajono mažųjų nuotekų valyklų tankintas dumblas. Projekto įgyvendinimas leis išspręsti naujai susidarančio dumblo apdorojimo ir saugojimo problemą Šilutės regione. Šių problemų sprendimui būtinas finansavimas iš ES fondo lėšų, nes bendrovė nepajėgi finansuoti visą projektą. Padidėjus dumblo kiekiui būtina diegti modernesnes, našesnes ir aplinkai palankesnes dumblo tvarkymo technologijas, leidžiančias sumažinti susidarančio dumblo kiekį, o jį apdorojus panaudoti kaip atsinaujinantį energijos šaltinį. Dėl šių priežasčių esamus Šilutės nuotekų valyklos dumblo apdorojimo įrenginius būtina atnaujinti ir išplėsti. Įgyvendinus projektą, Šilutės rajone būtų išspręsta eilė problemų: dumblo kiekio sumažinimas, dumblo kvapo panaikinimas, dumblo stabilizavimas, sumažės šiltnamio dujų emisijos. Šilutės dumblo apdorojimo įrenginiuose, nuotekų dumblas bus ne tik pūdomas ir sausinamas, bet ir džiovinamas, dėl to padidės apdoroto dumblo panaudojimo galimybės, sumažės dumblo kiekis aikštelėse, sustabdyta grunto/dirvožemio tarša. Įgyvendinus šį projektą bus prisidėta prie 2007-2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programos problemų sprendimo, kurioje numatoma, kad įgyvendinus programą apie 80% Lietuvoje susidarančio dumblo bus tvarkoma taikant modernias technologijas.


Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Anykščių rajone ( Anykščiuose, Vėjališkyje, Ažuožeriuose, Svėdasuose).

Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Anykščiuose, Ažuožeryje, Vėjališkyje, Svėdasuose. Šiuo metu Anykščiuose prie nuotekų tinklų pajungta (10150 gyv. arba 86% įskaitant 4,4% pagal ankstesnę paraišką); prie vandentiekio tinklų yra pajungta – 10620 gyv. arba 90% įskaitant 4,9% pagal ankstesnę paraišką). Vėjališkio k. ir Ažuožerių k. prie nuotekų tinklų pajungta 128 abonentai (280 gyv. arba 73%); prie vandentiekio tinklų yra pajungta – 0 abonentai (0 gyv. arba 0%). Svėdasų miestelio prie nuotekų tinklų yra pajungta 93 abonentai (233 gyv. arba 23%); prie vandentiekio tinklų – 286 abonentai (715 gyv. arba 71%). Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų. Įgyvendinus projektą prie nuotekų tinklų bus pajungta 322 vartotojai, prie vandentiekio - 600. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin.2008, Nr.113 – 4290) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Anykščių rajono teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Projektą vykdo UAB "Anykščių vandenys", kuriai funkcijas projektą rengti ir paraiška teikti perdavė Anykščių rajono savivaldybės Taryba 2008 m. gruodžio 18 d. sprendimu Nr.TS-421.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Kretingos rajone(Kartenoje, Kūlupėnuose, Padvariuose ir Darbėnuose)

Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinant dirvožemio ir gruntinio vandens taršą projekto teritorijoje, įgyvendinti ES geriamo vandens direktyvos 98/83/EB reikalavimus, pagerinant tiekiamo vandens kokybę ir išplėsti centralizuotai vandentvarkos paslaugas gaunančių gyventojų skaičių, pagerinant projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma renovuoti trejus esamus nuotekų valymo įrenginius, siekiant įdiegti naujas nuotekų valymo technologijas, pastatyti dvejus vandens gerinimo įrenginius, siekiant pagerinti tiekiamo geriamo vandens kokybę bei lygiagrečiai nutiesti 10,854 km vandentiekio ir 19,296 km nuotekų tinklų bus prijungta 645 naujų gyventojų prie vandentiekio tinklų ir 1027 naujų gyventojų prie nuotekų tinklų Kartenos, Kūlupėnų, Padvarių ir Darbėnų gyv. Šiuo metu centralizuotai teikiamos paslaugos yra prieinamos: Kretingos raj. Kartenos, Kūlupėnų, Padavrių ir Darbėnų gyvenvietėse 2013 gyv., kas sudaro 52 proc., geriamo vandens kokybė Kartenos ir Kūlupėnų gyv. neatitinka LR higienos normoms keliamų reikalavimų pagal fluorido ir geležies parametrus. Kartenos, Kūlupėnų, Darbėnų gyv. NVĮ neatitinka ES ir LR keliamų reikalavimų išvalytoms nuotekoms. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių)-aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu-vykdymą. Nutiesus naujus tinklus, pastačius naujus VGĮ, pastačius bei rekonstravus NVĮ padidės paslaugų prieinamumas, pagerės geriamo vandens kokybė, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Panevėžyje ir Ramygaloje.

Pagrindinė problema vandens paskirstymo sistemoje - naujų vartotojų prijungimas. Pagrindinė problema nuotekų surinkimo sistemoje - tinklų išvystymas. Panevėžio regione 86% gyventojų yra aprūpinami vandeniu iš vandentiekio sistemos, o 84% - išleidžia nuotekas į nuotekų surinkimo sistemą (Panevėžio m. 91% prisijungę prie vandentiekio ir 92% - prie nuotekų surinkimo sistemų, Panevėžio r. 57% prisijungę prie vandentiekio ir 32% - prie nuotekų surinkimo sistemų). Pagal Lietuvos Respublikos Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą ir EB direktyvą 91/271 UAB „Aukštaitijos vandenys“ turi užtikrinti, kad ne mažiau kaip 95% gyventojų būtų aprūpinti geriamuoju vandeniu ir nuotekų tvarkymo paslaugomis. Pagrindinis projekto tikslas - pasiekti nustatytą gyventojų prisijungimo lygį Panevėžio aglomeracijoje (Panevėžio mieste ir Panevėžio rajone), taip užtikrinant geros kokybės geriamojo vandens tiekimą klientams ir nenutrūkstamą nuotekų priėmimą bei tinkamą išvalymą. Norint pasiekti projekto tikslus reikalingos investicijos į vandentiekio tinklų išplėtimą mieste bei gyvenviečių tinklų prijungimui prie miesto tinklų, kad kuo daugiau vartotojų gautų vandenį, atitinkantį visus higienos reikalavimus. Būtina investuoti į nuotekų tinklų išplėtimą, kad kuo daugiau vartotojų galėtų naudotis centralizuota nuotekų surinkimo sistema, pagerėtų sanitarinės buities sąlygos.


Projekto "Utenos regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra" tikslas – sukurti Utenos regione komunalinių biologiškai skaidžių atliekų tvarkymo infrastruktūrą, kuri leistų užtikrinti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2007 m. spalio 31 d. nutarimu Nr. 1224 patvirtintame Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane (Žin., 2007, Nr. 122-5003) nustatytas užduotis, t.y. iki 2020 m. sąvartynuose šalinti ne daugiau 35% biologiškai skaidžių atliekų bei iki 2013 m. perdirbti ar kitaip panaudoti ne mažiau 50% visų komunalinių atliekų. Šiuo metu Utenos regione atskirai surenkamos ir tvarkomos tik žaliosios atliekos (2%), stambiagabaritės atliekos, antrinių žaliavų atskiras surinkimas siekia tik 3%, likusios atliekos šalinamos į Utenos regioninį sąvartyną. Nemažinant sąvartyne šalinamų atliekų kiekių, dėl išsiskiriančių šiltnamio dujų daromas neigiamas poveikis klimato kaitai, reikalingos papildomos investicijos naujų sekcijų įrengimui. Įgyvendinant projektą siekiama sukurti techniniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriu optimalią biologiškai skaidžių ir kitų atliekų tvarkymo infratsruktūrą Utenos regione ir įgyvendinti šiuos uždavinius: mažinti biologiškai skaidžių ir neapdorotų atliekų šalinimą sąvartyne; perdirbti ir kitaip panaudoti ne mažiau kaip 50 % regiono komunalinių atliekų; skatinti individualių namūdinį biologiškai skaidžių atliekų kompostavimą. Projekto metu numatoma sukurti šią 45200 t pajėgumo komunalinių atliekų tvarkymo infrastruktūrą: mechaninio ir biologinio apdorojimo įrenginių su anaerobiniu pūdymu statyba Mockėnų sąvartyno teritorijoje. Mechaninio apdorojimo metu iš mišrių komunalinių atliekų būtų išgaunamos antrinės žaliavos (plastikai, popierius, metalas) bei degi frakcija. Apdorojant biologiškai skaidžias atliekas anaerobiniu būdu gaunamos biodujos, kurios naudojamos elektros gamybai, bei kompostas. Po apdorojimo, sąvartyne bus šalinama tik iki 30% sutvarkytų atliekų.


Vilniaus regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra

Lietuvoje praktiškai nėra išvystytos biologiškai skaidžių atliekų tvarkymo sistemos. Europos Sąjunga yra nustačiusi užduotis atliekų tvarkymo srityje, kurias privaloma vykdyti. Šios užduotys yra perkeltos į Valstybinį strateginį atliekų tvarkymo planą, kuriame taip pat nustatyta savivaldybių atsakomybė reglamentuoti, sukurti ir administruoti komunalinių atliekų tvarkymo sistemas. Biologiškai skaidžių atliekų iš komunalinių atliekų srauto surinkimo ir tvarkymo pajėgumų plėtra užtikrins, kad iki 2013 m. šių atliekų sąvartynuose būtų šalinima 50 proc. mažiau nei 2000 m. ES užduočių įgyvendinimą, sumažins šiltnamio dujų išmetimus ir taip prisidės prie Kioto protokolo bei atitinkamų ES teisės aktų įgyvendinimo. Atsižvelgiant į kitų šalių patirtį ir preliminarius paskaičiavimus, tokia infrastruktūra yra labai brangi. Be ES fondų finansavimo šių užduočių įvykdymas būtų neįmanomas. Vilniaus miestas generuoja ne mažiau kaip 85 proc. visų apskrities atliekų. Projekte siūlomas atliekų tvarkymo scenarijus pirmiausia atsižvelgia į Vilniaus miesto atliekų tvarkymo plano nuostatas. Kad pasiekti ES ir nacionaliniuose teisės aktuose nustatytus tikslus, būtina įdiegti mechaninį biologinį apdorojimą arba atskirą komunalinių biologiškai skaidžių atliekų surinkimą ir šių atliekų apdorojimą, sudaryti sąlygas jas kompostuoti ir (ar) anaerobiškai pūdyti apskrities lygiu, netinkamas perdirbti, bet turinčias energetinę vertę atliekas naudoti energijai gauti.


Tauragės dumblo apdorojimo įrenginių statyba

Projekto tikslas- sukurti reikiamus komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus Tauragėje, kurie apdoros nuotekų dumblą, susidarantį Tauragės, Skaudvilės, Šilalės, Pagėgių ir Jurbarko nuotekų valymo įrenginiuose.Tauragėje prie centralizuotų vandentiekio yra prisijungę 83 % gyventojų, nuotekų sistemų 78,4 %. Skaudvilėje vandentiekio 60,6 % gyventojų ir nuotekų 17,9 %. Pagal LRV patvirtintą Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją, viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas vartotojams iki 2015 m. turėtų siekti ne mažiau kaip 95 procentus visų šalies gyventojų. 2004 m. duomenimis, Tauragėje ir Skaudvilėje susidarančio nuotekų dumblo (sausos medžiagos) kiekis - 1193 t/m. Plečiant nuotekų surinkimo sistemas, susidarančio dumblo palaipsniui daugėja, tuo tarpu dumblo šalinimas sąvartynuose, dumblo aikštelėse ar kitokiose talpyklose, pagal galiojančius teisės aktus, turi būti nutrauktas ne vėliau kaip iki 2013 metų. Vienas iš strateginių atliekų tvarkymo tikslų, numatytų Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane, patvirtintame Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2007 m. spalio 31 d. nutarimu Nr. 1224 (Žin., 2002, Nr. 40-1499; Žin.,2007, Nr. 122-5003),- iki 2013 metų Lietuvoje sukurti reikiamus komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus. Įgyvendinant šį tikslą, numatyta didžiuosiuose miestuose pastatyti reikalavimus atitinkančius dumblo apdorojimo įrenginius, kurių našumo pakaktų apskrityje susidarančiam dumblui tvarkyti. Už priemonės įgyvendinimą atsakingos savivaldybės. Įgyvendinant šį planą, savivaldybė kartu su UAB "Tauragės vandenys" numato statyti nuotekų dumblo apdorojimo įrenginius, sukuriant ekonomiškai efektyvią komunalinių nuotekų valymo metu susidarančio dumblo tvarkymo sistemą.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Vilkaviškio rajone

Projekto tikslas – įgyvendinant Nemuno vidurupio baseino investicinę programą, užtikrinti viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugų plėtrą Vilkaviškio raj. 2009 m. pradžioje Vilkaviškio raj. gyveno 47593 gyventojų, iš kurių tik apie 28000 gyventojų (59%) buvo prienamos centr. vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos. Tuo tarpu šių paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% rajono gyventojų. Neturintys centr. vandentiekio ir nuotakyno tinklų gyventojai buitiniams poreikiams naudoja šulinių vandenį, kurio užterštumas viršija leistinas normas, dalis gyventojų išleidžia nuotekas į aplinką.Taip pat planuojama rekonstruoti ir išplėsti Vilkaviškio miesto buitinių nuotekų valyklą, kurios valymo pajėgumai nebeatitinka Vilkaviškio raj. poreikių. Siekiama, kad valyklos pajėgumas po rekonstrukcijos padidėtų iki 1120 m3/d, o išleidžiamų nuotekų kokybė tenkintų šiuo metu galiojančius aplinkosauginius reikalavimus. Vilkaviškio rajono savivaldybė planuoja įgyvendinti Vilkaviškio, Kybartų miestų ir Virbalio gyvenvietės vandentiekio bei nuotekų tinklų plėtrą bei atlikti Vilkaviškio miesto nuotekų valyklos rekonstrukciją. Numatoma nutiesti 21,48km naujų centralizuoto vandentiekio tinklų, 28,9 km nuotekų tinklų, pastatyti 10 naujų nuotekų siurblinių, 1 vandentiekio siurblinę.Įgyvendinus teikiamą projektą, būtų išspręstas kokybiškų vandentvarkos paslaugų teikimas į projektą įtrauktuose gyv. rajonuose, pagerintos gyventojų gyvenimo sąlygos, padidintas rajono vardentvarkos ūkio efektyvumas, pagerėtų ekologinė situacija, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų VT papildomai 1565 gyventojų ir NT - 1894 gyventojų (prognozuojama, kad realiai prie tinklų prisijungs 60%).Centr. vandentvarkos tinklų plėtros projekto įgyvendinimas geriausiai užtikrintų Vilkaviškio raj. savivaldybės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Kaišiadorių rajone

Geriamojo vandens kokybė, nuotekų šalinimas ir valymas – rimta problema Lietuvoje. Nemaža dalis šalies gyventojų (apie 70 %) naudoja vandenį, kurio kokybė neatitinka geriamojo vandens kokybei keliamų reikalavimų. Tik 66 proc. gyventojų nuotekos surenkamos ir valomos centralizuotai. Dabartinė vandentvarkos sektoriaus plėtra nėra tolygi, vandens paslaugų prieinamumas kaimo bei miesto gyvenamosiose zonose yra nevienodas. Projekto esmė – vandentvarkos infrastruktūros gerinimas Kaišiadorių rajone. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Ženkliai pagerės tiekiamo vandens kokybė, sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė, bus užtikrintas nepertraukiamas centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų funkcionavimas. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Vietovėje, kurios teritorija yra gana tankiai apgyvendinta, sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Šį projektą vykdo UAB "Kaišiadorių vandenys" .


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Utenos rajone (Tauragnuose, Utenoje, Sudeikiuose, Užpaliuose, Vyžuonose)

Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Utenos mieste ir Tauragnų, Vyžuonų, Sudeikių ir Užpalių gyvenvietėse.Daugelis gyventojų neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų neužtikrinamas pakankamas nuotekų surinkimo paslaugos prieinamumas. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų LR gyventojų. Projekto esmė - vandentvarkos infrastruktūros gerinimas Utenos mieste ir rajone. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė. Pagal LR Vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr.55-1049; 2000, Nr.91-2832) ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kompleksiškai įgyvendinus visus projekte numatytus objektus, bus kompleksiškai užtikrintas kokybiško vandents tiekimas, reikalavimus atitinkantis nuotekų sutvarkymas ir sudaryta gyventojams centralizuotų paslaugų prieinamumo galimybė. Kadangi Utenos raj. teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiais požiūriais, centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas.


Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Kazlų Rūdoje

Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje, išplečiant vandentvarkos paslaugas gaunančių gyventojų skaičių ir pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma lygiagrečiai nutiesti 7,189 km nuotekų ir 6,383 km vandentiekio tinklų Kazlų Rūdoje, sudarant galimybę prisijungti prie viešojo vandens tiekimo-350 gyventojų ir nuotekų šalinimo sistemos pajungiant 400 gyventojų. Nutiesus naujus tinklus padidės paslaugų prieinamumas, didės surenkamų buitinių nuotekų lygis, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Nutiesus naujus tinklus padidės paslaugų prieinamumas, pagerės geriamo vandens kokybė, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša, tai geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas.


„Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Joniškio rajone (Joniškyje, Bariūnuose, Skaistgiryje)“

Projekto tikslas – sudaryti palankias sąlygas didinti geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumą ir gerinti jų kokybę Joniškio rajone (Joniškyje, Bariūnuose, Skaistgiryje). Šiuo metu Joniškyje, Bariūnuose ir Skaistgiryje iš viso gyvena 12259 gyventojai, iš kurių vidutiniškai 50 % naudojasi centralizuotu vandentiekiu, o 39 % - centralizuotu nuotakynu. Kadangi daugelis gyventojų, neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Joniškio rajono (Joniškio miesto, Bariūnų gyvenvietės ir Skaistgirio miestelio), kurioms skiriamas šis projektas teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. UAB "Joniškio vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Joniškio r. sav. taryba.Įgyvendinus projektą planuojama, kad bus įrengta iki 20,1 km vandentiekio ir iki 21,25 km nuotekų tinklų:prijungta gyventojų prie nuotekų tinklų 1793 . Taip pat bus rekonstruoti nuotekų valymo įrenginiai Skaistgirio miestelyje (1 vnt.).


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastuktūros plėtra Neringoje

1995-1999m. buvo įvertinta Neringos vandens ūkio esama padėtis bei galimybės modernizacijai ir plėtrai. Paruoštoje galimybių studijoje „Vandens tiekimo ir nuotekų šalinimo sanavimas Kuršių nerijoje“ buvo nurodytos pagrindinės jo problemos: susidėvėjimas, neekonomiškas vamzdynų skersmuo, dėl avaringumo dideli geriamojo vandens nuostoliai (30%), gausi infiltracija į miesta nuotakyną (virš 50%), menkai išvystyta tinklų sistema Preiloje ir Pervalkoje, kur prie centralizuotų tinklų pajungta mažiau negu 50% vartotojų. Siekiant tai pašalinti būtina renovuoti avaringiausius ir prasčiausios kokybės vandentiekio ir nuotekų tinklus. Tai atlikus, nuostoliai vandentiekio tinkluose sumažėtų iki 25%, o infiltracija į nuotakyną iki 45%. Prie miesto tinklų prijungus naujus vartotojus, centralizuoto vandentiekio ir nuotekų tvarkymo paslaugomis naudotusi nemažiau negu 95% vartotojų ir išplėsti tinklai nors dalinai tenkintų priešgaisrinius reikalavimus


VANDENS TIEKIMO IR NUOTEKŲ TVARKYMO INFRASTRUKTŪROS PLĖTRA ŽAGARĖJE

Šiuo projektu yra siekiama užtikrinti Žagarės miesto gyventojams kokybiškas geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas bei užtikrinti Žagariškių k. tinklų aglomeraciją su Žagarės miesto tinklais. Projektas turėtų prisidėti prie pagrindinių teisės aktų, tokių kaip Europos Bendrijos Tarybos direktyva „Miestų nuotekų valymo direktyva“ 91/271/EEB bei jos pakeitimų – Tarybos direktyva 98/15/EB, o taip pat Europos Bendrosios Vandens Direktyvos 2000/60/EB bei Lietuvos Respublikos aplinkos ministro įsakymo “Nuotekų tvarkymo reglamentas” (2007 m. spalio 8 d. įsakymo Nr. D1-515) nuostatų įgyvendinimo. Šiuo metu Žagarės mieste tik 130 iš 2115 gyventojų naudojasi centralizuoto nuotakynu arba 6% visų gyventojų. Per dieną vidutiniškai susidaro apie 30 m3 nuotekų, o per metus susidaro apie 11 tūkst. m3 nuotekų. 2010-2011 metais planuojama įrengti apie 14,4 km vandentiekio bei 15,69 km nuotekų tinklų bei įrengti valymo įrenginius, o tai sudarys galimybę pasijungti iki 1800 gyventojų. Prie šiuo metu esamų Žagarės nuotekų valymo tinklų prijungti naujai statomų tinklų nėra galimybės, kadangi esamų nuotekų valymo įrenginių našumas yra 30 m3/d. Nuotekų valymo įrenginių teritorija yra tik 15 metrų nuo upės, todėl pavasario potvynių metu, pakilus vandens lygiui, upės vanduo dažnai semia nuotekų valymo įrenginius. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Žagarės miesto teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. UAB "Joniškio vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Joniškio raj. sav. taryba.


Vilniaus apskrities senų sąvartynų uždarymas, kompostavimo aikštelių įrengimas, didelių gabaritų aikštelių įrengimas

Projekto tikslas – sukurti ir plėsti šiuolaikišką ES aplinkosauginius reikalavimus atitinkančią atliekų tvarkymo sistemą Vilniaus apskrityje. Dabartiniu metu apskrityje veikia 2 žaliųjų atliekų kompostavimo aikštelės, o pagal priemonę „Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų renovavimas ir plėtra“ bus įrengtos 2 dumblo ir žaliųjų atliekų kompostavimo aikštelės (Ukmergėje ir Švenčionėliuose). Įrengus projekte numatytas 6 žaliųjų atliekų kompostavimo aikšteles (Elektrėnų, Šalčininkų r., Švenčionių, Širvintų r., Trakų r. ir Vilniaus r. saviv. teritorijose) bus užtikrintas optimalus kompostavimo aikštelių kiekis apskrityje. Projekto metu įrengiamų aikštelių pajėgumas – nuo 500 iki 700 m3 komposto per metus. Vadovaujantis Valstybiniu strateginiu atliekų tvarkymo planu 50000 gyv. turi būti įrengta ne mažiau kaip 1 didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelė ir ne mažiau kaip 1 tokia aikštelė saviv. teritorijoje. Dabartiniu metu apskrityje yra 2 minėtos rūšies aikštelės. Įrengus projekte numatytas 17 didelių gabaritų atliekų surinkimo aikšteles, bus sukurti pajėgumai teikti visuotinas, prieinamas ir kokybiškas viešąsias komunalinių atliekų tvarkymo paslaugas apskrities gyventojams. Numatoma, kad vidutiniškai 1 minėtos rūšies aikštelėje bus surenkama 250 t atliekų per metus, iš jų, buities pavojingų atliekų – iki 20 t per metus.Apskrityje yra 13 nebeveikiančių vidutinių sąvartynų, kurie neatitinka aplinkosaugos reikalavimų ir yra pavojingi arba potencialiai pavojingi aplinkai, žmonių sveikatai. Vadovaujantis galiojančiais ES ir LR teisės aktais visi aplinkos apsaugos ir visuomenės saugos reikalavimų neatitinkantys sąvartynai turi būti uždaryti iki 2011 m. pabaigos. Projekto metu sąvartynus numatoma uždaryti naudojant uždengimo būdą (atliekos bus sustumtos į krūvas, sutankintos; suformuoti kaupai padengti grunto sluoksniu, išlyginti, teritorija apsėta žole, sutvarkyta infrastruktūra, sukurtas aplinkos monitoringas, pastatyti įspėjamieji ženklai).


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Kėdainiuose

Projektas apima Kėdainių rajono savivaldybės vandentvarkos infrastruktūros atnaujinimą ir plėtrą. Siekiant pagerinti prastą vandentvarkos ūkio padėtį bei didinti centralizuotų vandentvarkos paslaugų prieinamumą, projekte numatoma išplėsti vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemas Kėdainių mieste ir aplinkinėse gyvenvietėse.Šiuo metu Kėdainių raj. viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos 67,3% gyventojų. Tuo tarpu teisės aktai numato, kad viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų Lietuvos gyventojų. Projektas numato naujų vandentiekio ir nuotekų tinklų gyvenamuosiuose kvartaluose ir gyvenvietėse, užstatytuose indiv. namais, kurie neturi centr. vandentiekio ir nuotakyno tinklų. Dalis šių rajonų gyventojų vandentiekį yra atsivedę iš gretimų gatvių, turi nuotekų sukauptuvus, kiti - išleidžia nuotekas į aplinką. Kėdainių rajono savivaldybė planuoja Kėdainių miesto, Šlapaberžės, Truskavos-Pavermenio, Surviliškio, Miegėnų, Pagirių, Tiskūnų ir Paobelio gyvenviečių vandentiekio bei nuotekų tinklų plėtrą. Numatoma nutiesti 3165 m naujų centralizuoto vandentiekio tinklų, 4211 m ūkio-buities nuotekų tinklų, pastatyti 3 požemines modulines nuotekų siurblines.Įgyvendinus teikiamą projektą, būtų išspręstas kokybiškų vandentvarkos paslaugų teikimas į projektą įtrauktuose gyv. rajonuose, pagerintos gyventojų gyvenimo sąlygos, padidintas rajono vandentvarkos ūkio efektyvumas, pagerėtų ekologinė situacija, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų V tinklų papildomai 220 gyventojų, NT tinklų - 137 gyventojai (prognozuojama, kad realiai prie tinklų prisijungs 50%).Centr. vandentvarkos tinklų plėtros projekto įgyvendinimas geriausiai užtikrintų Kėdainių raj. savivaldybės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą.


Švenčionėlių dumblo apdorojimo įrenginių statyba

Projekto tikslas - sukurti reikiamus komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus Švenčionių ir Ignalinos rajonų savivaldybėse. Po nuotekų valymo procesų Švenčionėlių nuotekų valymo įrenginiuose kasmet susikaupia apie 850 t/m dumblo, Švenčionyse apie 250 t/m dumblo ir Ignalinoje - apie 1105 t/m dumblo. Šiuo metu nuotekų valymo įrenginiuose susidarantis dumblas yra sutankinamas, nuvandeninamas ir kaupiamas aikštelėse, arba tiesiog džiovinamas dumblo aikštelėse, o po to dalinai panaudojamas žemės ūkyje. Esamas nepakankamas dumblo tvarkymas kelia pavojų visuomenei ir aplinkai bei neužtikrina Europos Sąjungos ir nacionalinių reikalavimų laikymosi. Siekiant spręsti esamą problemą, projekte numatyta įdiegti bendrą Švenčionėlių, Švenčionių ir Ignalinos nuotekų dumblo tvarkymo infrastruktūrą: ? įrengti bendrą minėtoms savivaldybėms nuotekų dumblo ir žaliųjų atliekų kompostavimo aikštelę;? įsigyti būtiną kompostavimo įrangą (1 kompl., t.y. smulkintuvą, krautuvą, vartytuvą, sijotuvą). Įgyvendinus projektą bus užtikrintas racionalus Švenčionių ir Ignalinos nuotekų valyklose susidarysiančio dumblo tvarkymas, leidžiantis spręsti ne tik nuolat besikaupiančio nuotekų dumblo, bet ir bioskaidžių atliekų panaudojimo problemą. Įgyvendinant projektą, bus prisidedama prie Europos Sąjungos, nacionalinių, regiono bei rajonų strateginių dokumentų nuostatų įgyvendinimo.


Vilniaus apskrities senų sąvartynų uždarymas ir didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelių įrengimas

Projekto tikslas – sumažinti gruntinio vandens ir dirvožemio taršą, neigiamą poveikį žmonių sveikatai bei sukurti pajėgumus visuotinai prieinamų, kokybiškų, viešųjų paslaugų komunalinių atliekų tvarkymo užtikrinimui. Vilniaus apskrityje yra 13 nebeveikiančių vidutinių sąvartynų, kurie neatitinka aplinkosaugos reikalavimų ir yra pavojingi arba potencialiai pavojingi aplinkai ir žmonių sveikatai. Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane 2007-2013 m. numatoma sukurti atliekų tvarkymo sistemą, kuri užtikrintų žmonių sveikatai ir aplinkai saugų visų atliekų srautų tvarkymą bei iki 2011 m. pabaigos uždaryti visus aplinkos apsaugos ir visuomenės saugos reikalavimų neatitinkančius sąvartynus. Projekto metu sąvartynus numatoma uždaryti naudojant uždengimo būdą(išsibarsčiusios po sąvartynų teritorijas atliekos bus sustumtos į krūvas, sutankintos. Naujai suformuoti kaupai padengti reikalingo grunto sluoksniu, išlyginti, teritorija apsėta žole, sutvarkyta esama infrastruktūra, sukurtas aplinkos monitoringas, pastatyti įspėjamieji ženklai).Dabartiniu metu apskrityje yra tik 1 didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelė Lentvario m. (Trakų r.). Vadovaujantis Valstybiniu strateginiu atliekų tvarkymo planu 50000 gyv. turi būti įrengta ne mažiau kaip 1 minėtos rūšies aikštelė, tačiau ne mažiau kaip 1 tokia aikštelė saviv. teritorijoje. Vilniaus m. gyventojams atstumas iki tokių aikštelių turėtų būti ne daugiau kaip 5 km, o kitų savivaldybių gyventojams – ne daugiau kaip 10 km. Įrengus projekte numatytas 12 didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelių, bus sukurti pajėgumai teikti visuotinas, prieinamas ir kokybiškas viešąsias komunalinių atliekų tvarkymo paslaugas apskrities gyventojams, gyvenantiems Ukmergės r., Švenčionių r., Širvintų r., Šalčininkų r. Šalčininkuose ir Eišiškių mstl. bei jų apylinkėse, Sudervės ir Nemenčinės mstl. ir jų apylinkėse (Vilniaus r.), Elektrėnų r., Vilniaus miesto Pramonės g., Liepkalnio g., Graičiūno g. ir aplinkiniuose mikrorajonuose.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Kaišiadorių rajone (Kaišiadoryse, Gudienoje, Stasiūnuose, Vladikiškėse, Aviliuose, Žiežmariuose, Melioratoriuose, Žasliuose)

Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje, išplėsti vandentvarkos teikiamas paslaugas ir pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma pastatyti naują nuotekų valyklą Žasliuose ir renovuoti nuotekų valyklą Kaišiadoryse, siekiant įdiegti naujas tretinio nuotekų valymo technologijas bei lygiagrečiai nutiesti 30,388 km vandentiekio ir 42,126 km nuotekų tinklų, prijungiant 1250 gyventojų prie vandentiekio tinklų ir 1620 gyventojų prie nuotekų tinklų Kaišiadoryse, Gudienos, Stasiūnų, Vladiviškės, Avilių, Žiežmarių, Melioratorių ir Žaslių gyv. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Vietovėje, kurios teritorija yra gana tankiai apgyvendinta, sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Šį projektą vykdo UAB "Kaišiadorių vandenys" .


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Šalčininkų rajone

Centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumo didinimas ir paslaugų kokybės užtikrinimas Šalčininkų ir Eišiškių miestų gyventojams. Šių miestų geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistema nėra pakankamai išplėtota. Gyventojams, kurie neturi galimybės prisijungti prie viešųjų vandentiekio ir nuotekų tinklų, negalima užtikrinti higienos normas atitinkančio geriamojo vandens tiekimo ir tinkamo nuotekų šalinimo. Įgyvendinus projektą, numatyta minėtuose miestuose nutiesti 3,952 km naujų vandentiekio ir 5,170 km naujų nuotekų tinklų. Prie nuotekų tinklų bus naujai prijungta 370 gyventojų. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją, viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų Lietuvos Respublikos gyventojų, o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytų normų siektina reikšmė - 100 proc. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą, viena iš savivaldybių savarankiškųjų funkcijų yra geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimas. Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo funkcijas Šalčininkų rajono savivaldybė perdavė UAB "Vilniaus vandenys". Centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrins pagrindinės šios įmonės funkcijos - aprūpinti gyventojus kokybišku geriamuoju vandeniu ir pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Biržuose

Centralizuotų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumo didinimas ir kokybės užtikrinimas Biržų miesto aglomeracijos gyventojams. Šiuo metu Biržų mieste viešai prieinamomis vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugomis naudojasi atitinkamai 52 proc. ir 57 proc. gyventojų. Tokį vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumą lemia tai, kad yra gatvių (daugumą jų apims numatomas vykdyti projektas), kuriose vandentiekio ir nuotekų tinklų visai nėra. Gyventojai, kurie neturi galimybės prisijungti prie viešų vandentiekio ir nuotekų tinklų, vartoja vandenį, kuris nepilnai atitinka higienos reikalavimų bei negalima užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų LR gyventojų, o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytųjų normų siektina reikšmė - 100 proc. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei miesto vandentvarkos įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Todėl centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų UAB "Biržų vandenys" funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Šias funkcijas įmonei perdavė Biržų rajono savivaldybė.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Telšių rajone (Varniuose, Gintaluose, Ožtakiuose, Luokėje, Džiuginėnuose)

Geriamojo vandens kokybė, nuotekų šalinimas ir valymas – aktuali problema Telšių raj. Nemaža dalis gyventojų naudoja vandenį, kurio kokybė neatitinka geriamojo vandens kokybei keliamų reikalavimų. 71 proc. rajono gyventojų naudojasi centralizuoto vandens tiekimo paslaugomis, ir tik iš 55 proc. gyventojų nuotekos surenkamos ir valomos centralizuotai, nuotekų valymo sistemos pasenę. Projekto esmė – vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Telšių raj. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė, bus užtikrintas nepertraukiamas centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų funkcionavimas. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 m. plėtros strategiją – viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų LR gyv., o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytų normų siektina reikšmė – 100%.Pagal LR vietos savivaldos įstatymą ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo f-jos. Kadangi Telšių raj. teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Planuojama, kad prie projekto metu nutiestų centralizuotų vandentiekio ir nuotekų tinklų prisijungs atitinkamai 492 ir 1364 gyv. Telšių r. Taryba įpareigojo UAB „Telšių vandenys“ vykdyti šį projektą, kadangi įmonė teikia vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas Telšių aglomeracijoje.


Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Šiaulių rajone (Kuršėnuose)

Projekto tikslas – įgyvendinant vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtrą Šiaulių rajone, užtikrinti viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugų plėtrą Kuršėnų mieste. Šiuo metu Kuršėnų mieste viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos tik kiek daugiau nei 68% gyventojų. Tuo tarpu teisės aktai numato, kad viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų. Projektas numato naujų vandentiekio ir nuotekų tinklų statybą tuose Kuršėnų miesto gyvenamuose kvartaluose, kurie neturi centr. vandentiekio ir nuotakyno tinklų. Šių rajonų gyventojai buitiniams poreikiams naudoja šulinių vandenį. Kaip parodė atlikti cheminiai ir bakteriologiniai tyrimai, didžiosios dalies šulinių užterštumas viršija leistinas normas. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų plėtros projekto įgyvendinimas geriausiai užtikrintų Šiaulių raj. savivaldybei priskirtų funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. UAB "Kuršėnų vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti jai pavedė Šiaulių raj. sav. taryba.Įgyvendinus teikiamą projektą, būtų sprendžiamos kokybiškų vandentvarkos paslaugų teikimo Kuršėnų mieste (Akmenės, Alėjos, Birutės, Gedinčių, Mažeikių, Papilės, Pergalės rato, Žiedo, Energetikų, Gintaro, Gluosnių, Karjerų, Keramikų, Putinų, Topolių, Uosių, Pramonės, Klevų, L.Giros, Pušyno, Sodžiaus, Šermukšnių ir kt. gatvių) problemos. Būtų pagerintos gyventojų gyvenimo sąlygos, padidintas miesto vardentvarkos ūkio efektyvumas, pagerėtų ekologinė situacija, prie centralizuotų VT ir NT tinklų papildomai būtų prijungti 1525 Kuršėnų miesto gyventojai.


Utenos dumblo apdorojimo įrenginių statyba

Projekto tikslas – sukurti reikiamus nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus Utenoje, kurie apdoros nuotekų dumblą susidarantį Molėtų ir Anykščių nuotekų valyklose.Pagrindinės dumblo tvarkymo problemos:Utenos NVĮ dumblas tvarkomas naudojant tankinimo, pūdymo ir sausinimo grandis. Esami tankinimo įrenginiai nepajėgūs sutankinti dumblą iki reikalaujamų rodiklių, todėl naudojami dideli kiekiai pagalbinių polimerinių medžiagų. Esami pūdymo įrenginiai pajėgūs išpūdyti tik pirminį nuotekų dumblą, kuris sudaro ~60% viso NVĮ susidarančio dumblo. Sausinimo grandis neužtikrina pastovaus dumblo sausinimo. Kadangi esamų dumblo apdorojimo įrenginių ir jų pajėgumų nepakanka sutvarkyti per metus Utenos NVĮ susidarantį 1500 t (pagal SM) dumblo kiekį bei įvertinant tai, kad po projekto įgyvendino į valyklą numatyta atvežti papildomai 2.040 t dumblo per metus iš Anykščių ir Molėtų NVĮ, būtina padindinti esamų įrenginių pajėgumus. Esama dumblo saugojimo aikštelė užpildoma 100%, todėl 2 k. per metus dumblas išvežamas panaudojimui žemės ūkyje. Dabartiniu metu Anykščių ir Molėtų NVĮ dumblas apdorojamas morališkai pasenusiais ir fiziškai susidėvėjusiais dumblo apdorojimo įrenginiais. Projekto metu numatyta Utenos NVĮ teritorijoje įrengti pūdymo džiovinimo įrenginį, kuris leis, taikant modernesnes, našesnes ir aplinkai palankesnes dumblo tvarkymo technologijas, gerokai sumažinti susidarančio dumblo kiekį, o apdorotą dumblą ateityje panaudoti kaip atsinaujinantį energijos šaltinį, tai išspręs naujai susidarančio dumblo apdorojimo ir saugojimo problemas. Problemoms spręsti reikalingos didelės lėšos, įmonė nepajėgi finansuoti viso projekto, todėl reikalingos ES finansavimo lėšos.Projektas prisidės prie 2007-2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programos įgyvendinimo, kurioje numatoma, kad įgyvendinus programą apie 80% Lietuvoje susidarančio dumblo bus tvarkoma taikant modernias technologijas.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Radviliškio rajone (Karčemose, Linkaičiuose, Radviliškyje, Kutiškiuose, Šniūraičiuose, Šiaulėnuose, Šaukote, Alksniupiuose, Sidabrave, Raudondvaryje, Pakiršinyje, Gražioniuose, Aukštelkiuose)

Geriamojo vandens kokybė, nuotekų šalinimas ir valymas – aktuali problema Radviliškio rajone. Nemaža dalis gyventojų naudoja vandenį, kurio kokybė neatitinka geriamojo vandens kokybei keliamų reikalavimų. Tik 58 proc. rajono gyv. naudojasi centralizuoto vandens tiekimo paslaugomis, ir tik iš 51 proc. gyv. nuotekos surenkamos ir valomos centralizuotai, nuotekų valymo sistemos pasenę. Projekto esmė – vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Radviliškio rajone. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Pagerės tiekiamo vandens kokybė, sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė, bus užtikrintas nepertraukiamas centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų funkcionavimas. Prie projekto metu nutiestų nuotekų tinklų prisijungtų 1698 gyv., prie vandens tiekimo tinklų – 770 gyv. Vadovaujantis Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymu (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymu, savivaldybės bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonės yra atsakingos už geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtrą ir sistemų gerinimą. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų plėtra bei infrastruktūros atnaujinimas užtikrintų kokybiško vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas gyventojams. Kadangi teritorija, kurioje numatoma vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo plėtra, yra urbanizuota ir gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas vykdyti vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtrą ir pagerinti paslaugų kokybę.


Nuotekų valymo įrenginių rekonstrukcija Molėtų rajone (Naujasodyje, Giedraičiuose)

Projekto tikslas - įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEC reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje. Numatoma nuotekų valyklų rekonstrukcija Molėtų rajono savivaldybėje: Giedraičių ir Naujasodžio gyvenvietėse. Kadangi nuotekų valyklos šiose gyvenvietėse yra fiziškai pasenę, jų technologiniai įrengimai suirę, todėl šios valyklos yra neefektyvios ir neužtikrina saugumo bei reikiamų išvalymo normatyvinių rodiklių eksploatacijos metu. Projekto esmė - nuotekų tvarkymo infrastruktūros gerinimas Molėtų rajone. Įgyvendinus projektą bus užtikrintas nuotekų išvalymas iki reikalaujamų aplinkosauginių parametrų, todėl sumažės dirvožemio, gruntinio bei paviršinio vandens tarša, pagerės aplinkos būklė. Pagal LR vietos savivaldos įstatymą (Žin.,1994, Nr.55-1049; 2000, Nr.91-2832) ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuotų nuotekų tvarkymo sistemų renovavimas užtikrintų funkcijos - pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymo - vykdymą. Sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Šį projektą vykdo UAB "Molėtų vanduo".


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Gargžduose

Projekto tikslas yra užtikrinti kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą Gargždų mieste, už šio tikslo pasiekimą atsakinga AB "Klaipėdos vanduo", valdanti Gargždų miesto centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų šalinimo ūkį. Projektas yra tęstinis - AB "Klaipėdos vanduo" jau įgyvendina 2 projektus, susijusius su geriamojo vandens ir nuotekų rekonstravimu ir plėtra Gargžduose - tai projektai "Gargždų geriamojo vandens ir nuotekų tinklų rekonstravimas ir plėtra (I dalis)" ir "Gargždų geriamojo vandens ir nuotekų tinklų rekonstravimas ir plėtra (II dalis)". Paminėtų projektų vykdymo metu AB "Klaipėdos vanduo" Gargždų mieste paklojo apie 39 km vandentiekio ir nuotekų tinklų. Įvykdžius Gargždų tinklų plėtros projektus, buvo pagerintos gyventojų buitinės sąlygos, sudarytos galimybės prisijungti prie vandentiekio tinklų iki 80 proc. ir nuotekų tinklų iki 90 proc. Gargždų gyventojų. Projekto, kurio įgyvendinimui teikiama ši paraiška, esmė - toliau plėsti Gargždų miesto centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūrą ir didinti prisijungusių gyventojų skaičių. Gargždų miesto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo plėtros plane, patvirtintame Klaipėdos rajono savivaldybės tarybos 2009 m sausio 29 d. nutarimu Nr. T11-47 išskirtos pagrindinės teritorijos, kuriose numatoma infrastruktūros plėtra: teritorija Nr.3 (Saulažolių k.teritorija), Nr.6 ir Nr.7 (miesto teritorijoje esantys kolektyviniai sodai) bei teritorijos Nr.8,9 ir 9a (miesto teritorija, akligatviai ir skersgatviai). Projekto metu ketinama nutiesti 3,78 km. naujų vandentiekio tinklų ir 4,99 km naujų nuotekų tinklų 22 Gargždų miesto vietose -Lakštingalų, Parko, Laisvės, Liepų, Kęstučio, Aukštojoje, Laugalių, Naujojoje, Laukų, Treniotos, Kretingos, Gluosnių, Gėlių, Užuovėjos, Kvietinių, Pakrantės tako, Skinijos, Dvarelio, Birutės ir Pušyno gatvėse bei II ir III įvažiavimuose į s/b Minija.


Biržų dumblo apdorojimo įrenginių statyba

Projekto tikslas - užtikrinti pakankamos apimties, modernų ir saugų dumblo apdorojimą UAB "Biržų vandenys" eksploatuojamuose Biržų miesto nuotekų valymo įrenginiuose. Biržų miesto nuotekų valymo įrenginiai pradėti eksploatuoti 2002 metų II pusmetyje. Įrenginiuose šalinamas azotas ir fosforas. Dumblas sausinamas filtpresu, o šiltuoju metų laikotarpiu – aikštelėse su smėlio – nendrių filtru, kur nusausintas dumblas kartu ir mineralizuojamas. Filtpresu nusausintas dumblas sandėliuojamas ilgalaikio sandėliavimo aikštelėje, kuri baigiama pripildyti. Biržų mieste sparčiai plečiamas nuotekų tinklas. 2008 metų III ketvirtyje pradėti eksploatuoti 9,8 km naujų nuotekų tinklų su keturiomis nuotekų siurblinėmis. Prie šių tinklų jau prisijungė virš 500 vartotojų. 2009 metais planuojama, kad prisijungs dar daugiau kaip 1000 vartotojų. 2009 metais numatoma skelbti darbų pirkimo konkursą dar 20 km naujų nuotekų tinklų statybai Biržų mieste. Žymiai didėjant vartotojų skaičiui, didėja nuotekų kiekis, todėl būtina pradėti nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumų Biržuose statybą, nes jau dabar, vidutiniam nuotekų debitui išaugus iki 3000 kub. m per parą, perkraunami cirkuliacinio dumblo siurbliai, su esama perteklinio dumblo sausinimo įranga sunkiai užtikrinamas nuotekų išvalymas.


Vilniaus apskrities didelių gabaritų atliekų surinkimo ir kompostavimo aikštelių įrengimas

Projekto tikslas – sukurti pajėgumus komunalinių biologiškai skaidžių atliekų kiekio mažinimui regioniniame sąvartyne ir visuotinai prieinamų, kokybiškų, viešųjų paslaugų komunalinių atliekų tvarkymo užtikrinimui. Dabartiniu metu apskrityje veikia 2 žaliųjų atliekų kompostavimo aikštelės, kuriose galima tvarkyti žaliąsias atliekas. Pagal priemonę „Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų renovavimas ir plėtra“ bus įrengtos dvi dumblo ir žaliųjų atliekų kompostavimo aikštelės (Ukmergėje ir Švenčionėliuose). Įrengus projekte numatytas 6 žaliųjų atliekų kompostavimo aikšteles (Elektrėnų, Šalčininkų r., Švenčionių, Širvintų r., Trakų r. ir Vilniaus r. saviv. teritorijose) bus užtikrintas optimalus kompostavimo aikštelių kiekis Vilniaus apskrityje. Projekto metu įrengiamų komposto aikštelių pajėgumas – nuo 500 iki 700 m3 komposto per metus. Dabartiniu metu apskrityje yra tik 1 didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelė Lentvario m. (Trakų r. saviv.). Vadovaujantis Valstybiniu strateginiu atliekų tvarkymo planu 50000 gyv. turi būti įrengta ne mažiau kaip 1 minėtos rūšies aikštelė, tačiau ne mažiau kaip 1 tokia aikštelė saviv. teritorijoje. Vilniaus m. gyventojams atstumas iki tokių aikštelių turėtų būti ne daugiau kaip 5 km, o kitų savivaldybių gyventojams – ne daugiau kaip 10 km. Įrengus projekte numatytas 5 didelių gabaritų atliekų surinkimo aikšteles, bus sukurti pajėgumai teikti visuotinas, prieinamas ir kokybiškas viešąsias komunalinių atliekų tvarkymo paslaugas apskrities gyventojams, gyvenantiems Trakuose ir Trakų r., Šalčininkų r. Jašiūnų mstl. ir jo apylinkėse, Veliučionių mstl. ir jo apylinkėse (Vilniaus r.), Vilniaus m. Pašilaičių ir Pilaitės mikrorajonuose bei aplinkiniuose mikrorajonuose. Numatoma, kad vidutiniškai 1 minėtos rūšies aikštelėje bus surenkama 250 t atliekų per metus, iš jų, buities pavojingų atliekų – iki 20 t per metus.Įgyvendinus projektą, bus ženkliai prisidėta prie Vilniaus apskrities atliekų tvarkymo sistemos sukūrimo.


Visagino dumblo apdorojimo įrenginių statyba

Projektas yra skirtas komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumų kūrimui Visagine, kurie apdoros nuotekų dumblą, susidarantį Visagino ir Zarasų nuotekų valymo įrenginiuose. Numatoma, jog projekto metu bus sumontuoti dumblo džiovinimo įrenginys ir įrengta 2 mėn. dumblo saugojimo aikštelė. Projektas leis išspręsti šiuo metu egzistuojančią nuotekinio dumblo utilizavimo problemą Visagino ir Zarasų rajono savivaldybėse. Atliekant skaičiavimus buvo priimta džiovinamo dumblo sausumas - vidutiniškai ne mažiau kaip 24 proc. Numatoma, kad kiekvieną dieną bus džiovinama apie 11 t dumblo. Tikslinė grupė – Visagino ir Zarasų miesto ir rajono gyventojai. Projektu siekiama: - sumažinti dumblo kiekį, - panaikinti dumblo kvapą, - stabilizuoti dumblą, - sumažinti grunto ir požeminio vandens taršą.


Prūdo, Atgimimo, Saulėtekio gatvių kvartalų inžinerinių tinklų įrengimas Kelmės mieste

Projekto tikslas - aprūpinti gyventojus geriamu vandeniu, surinkti buitines nuotekas Kelmės mieste. Kadangi daugelis gyventojų, neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų negali užtikrinti tinkamo nuotekų surinkimo. Pagal geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų LR gyventojų. Projekto esmė - vandentvarkos infrastruktūros gerinimas Kelmės mieste. Įgivendinus projektą bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų tiekimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša (pagerės ekologinė situacija), pagerės aplinkos būklė. Pagal Lietuvos Rrespublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000 Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu ir tinkamą nuotekų surinkimą. Kadangi Kelmės miesto teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Šį projektą vykdo Kelmės rajono savivaldybės administracija. Įgyvendinus numatytas investicijas, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų V ir NT tinklų atitinkamai 878 ir789 gyv.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Kauno rajone (Zapyškyje, Karmėlavoje, Ramučiuose, Raudondvaryje)

Centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumo didinimas ir paslaugų kokybės užtikrinimas Zapyškio agl., Karmėlavos agl., Ramučių ir Raudondvario gyvenviečių gyventojams. Zapyškio agl. nuotekų tvarkymo sistema visai nėra išplėtota, o likusiose gyvenvietėse vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistema išplėtota nepakankamai. Gyventojams, kurie neturi galimybės prisijungti prie viešųjų vandentiekio ir nuotekų tinklų, negalima užtikrinti higienos normas atitinkančio geriamojo vandens tiekimo ir tinkamo nuotekų šalinimo. Įgyvendinus projektą, numatyta Zapyškyje, Karmėlavoje ir Ramučiuose nutiesti 14,1 km naujų vandentiekio ir 33,0 km naujų nuotekų tinklų, rekonstruoti nuotekų valymo įrenginius Karmėlavoje ir Raudondvaryje, pastatyti naujus nuotekų valymo įrenginius Zapyškyje. Prie nuotekų tinklų bus naujai prijungti 2149 gyventojai. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją, viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų Lietuvos Respublikos gyventojų, o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytų normų siektina reikšmė - 100 proc. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą, viena iš savivaldybių savarankiškųjų funkcijų yra geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimas. Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo funkcijas Kauno rajono savivaldybė perdavė UAB "Giraitės vandenys". Centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas, nuotekų valymo įrenginių statyba ir rekonstrukcija geriausiai užtikrintų pagrindinės šios įmonės funkcijos - aprūpinti gyventojus kokybišku geriamuoju vandeniu ir pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą.


Ukmergės dumblo apdorojimo įrenginių statyba

Projekto tikslas - sukurti reikiamus komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus Ukmergės ir Širvintų rajonų savivaldybėse. Po nuotekų valymo procesų Ukmergės nuotekų valymo įrenginiuose kasmet susikaupia apie 5000 t/m dumblo ir Širvintų - apie 2000 t/m dumblo. Šiuo metu nuotekų valymo įrenginiuose susidarantis dumblas yra sutankinamas, nuvandeninamas ir kaupiamas aikštelėse, o po to dalinai panaudojamas žemės ūkyje. Esamas nepakankamas dumblo tvarkymas kelia pavojų visuomenei ir aplinkai bei neužtikrina Europos Sąjungos ir nacionalinių reikalavimų laikymosi. Siekiant spręsti esamą problemą, projekte numatyta įdiegti bendrą Ukmergės ir Širvintų raj. nuotekų dumblo tvarkymo infrastruktūrą:? įrengti bendrą minėtoms savivaldybėms nuotekų dumblo kompostavimo aikštelę Ukmergės raj., Pabaisko sen., Sargelių k., šalia nebeeksploatuojamo Ukmergės buitinių nuotekų sąvartyno (1 vnt.);? įsigyti būtiną kompostavimo technologinę įrangą (1 kompl., t.y. smulkintuvą, krautuvą, vartytuvą, sijotuvą). Įgyvendinus projektą bus užtikrintas racionalus Ukmergės ir Širvintų nuotekų valyklose susidarysiančio dumblo tvarkymas, leidžiantis spręsti nuolat besikaupiančio nuotekų dumblo tvarkymo problemą. Įgyvendinant projektą, bus prisidedama prie Europos Sąjungos, nacionalinių, regiono bei rajonų strateginių dokumentų nuostatų įgyvendinimo.


Šiaulių regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra

Esama Šiaulių regiono atliekų tvarkymo sistema neleidžia komunalinių atliekų sutvarkyti pagal naujai įsigaliojusius ES direktyvas ir Lietuvos atliekų tvarkymą reglamentuojančius teisės aktus. Siekant Šiaulių regione įvykdyti šių teisės aktų keliamus atliekų tvarkymo uždavinius, būtina keisti komunalinių atliekų tvarkymo sistemą. Įgyvendinus projektą Šiaulių regione bus įvestas atskiras bioskaidžių atliekų surinkimas iš regiono miestų ir miestelių individualių gyvenamųjų namų kvartalų. Likusioms bendrai surenkamoms komunalinėms atliekoms sutvakyti Aukštrakiuose esančio regioninio nepavojingų atliekų sąvartyno teritorijoje bus pastatyti komunalinių atliekų rūšiavimo ir rūšiavimo metu atskirtų biologiškai skaidžių atliekų apdorojimo įrenginiai. Šių įrenginių ir atskiro bioskaidžių atliekų surinkimo pagalba 2013 metais bus sutvarkoma 83,1 proc. mišrių komunalinių atliekų (2020 metais - 79,14 proc.) ir atitinkamai 2013 metais bus sutvarkoma 88,3 proc. bioskaidžių atliekų (2020 metais - 83,9 proc.), likusi nesutvarkyta atliekų dalis ir toliau bus šalinama sąvartyne. Projekto naudos gavėjai - visi Šiaulių regiono gyventojai. Projekto nebūtų galima įgyvendinti be paramos lėšų, o neįgyvendinus projekto ir pritaikius planuojamą sąvartyno mokestį už šalinamas nesutvarkytas atliekas, bei įvertinus papildomus naujų sąvartyno sekcijų statybos kaštus dėl greitesnio sąvartyno užsipildymo ir kitus aspektus, regione turėtų būti ženkliai didinama rinkliava.


Ignalinos miesto, Strigailiškio ir Palūšės kaimų aglomeracijos vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų plėtra

Pagrindinis projekto tikslas - užtikrinti Ignalinos m., Palūšės ir Strigailiškio k. aglomeracijos gyventojams kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą, išplėtojant vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūrą pagal nustatytus paslaugų kokybės, aplinkosaugos ir sveikatos apsaugos reikalavimus. Dabartiniu metu Ignalinos rajone vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūra nėra pakankamai išplėtota (viešomis vandens tiekimo paslaugomis naudojasi~11 420 gyv., t.y. 69%, nuotekų tvarkymo paslaugomis~7 130 gyv,.t.y.44 %). Šiuo projektu bus plėtojama vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūra problematiškiausiose, daugiau koncentruotose ir didžiausias galimybes turinčiose rajono gyvenvietėse ar jų dalyse, t.y. Ignalinos m. (esamas prie vandentiekio tinklų prisijungimo rodiklis~71% ir nuotekų tinklų~82%), Palūšės k. (viešos vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemos nėra) ir Strigailiškio k.(esamas prie vandentiekio tinklų prisijungimo rodiklis~36% ir nuotekų tinklų~81%). Siekiant pagerinti esamą situaciją, projektu numatyta: ? vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Ignalinos m. (vandentiekio tinklų~ 0,2 km ir nuotekų tinklų~1,1 km), Palūšės k. (vandentiekio tinklų~3,0 km ir nuotekų tinklų~3,2 km) ir Strigailiškio k. (vandentiekio tinklų~2,00 km ir nuotekų tinklų ~0,7 km); ? Palūšės nuotekų valymo įrenginių statyba 1 vnt.). atsižvelgiant į tai, kad dabartiniu metu Palūšėje vandentvarkos infrastruktūros nėra, nuotekų valymo įrenginių statyba būtina planuojamais nutiesti nuotekų tinklais surenkamų nuotekų valymui pagal aplinkosaugos reikalavimus. Įgyvendinus projektą prie viešosios nuotekų tvarkymo sistemos bus prijungta 184 gyv., iš jų Ignalinos m. 64 gyv., Palūšės k.102 gyv.ir Strigailiškio k.18 gyv.Projektu bus prisidedama prie esamų socialinių ir aplinkosaugos problemų sprendimo bei prie Europos Sąjungos, nacionalinių ir Utenos regiono bei Ignalinos rajono strateginių dokumentų įgyvendinimo.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Kėdainiuose

Projektas apima Kėdainių rajono savivaldybės vandentvarkos infrastruktūros atnaujinimą ir plėtrą. Siekiant pagerinti prastą vandentvarkos ūkio padėtį bei didinti centralizuotų vandentvarkos paslaugų prieinamumą, projekte numatoma išplėsti vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemas Kėdainių aglomeracijoje.Šiuo metu Kėdainių raj. viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos 67,3% gyventojų. Tuo tarpu teisės aktai numato, kad viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų Lietuvos gyventojų. Projektas numato naujų vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtrą Janušavos, Gluosnių, Kauno, Juodkiškio, Pirmūnų, Rytų gatvėse, užstatytose indiv. namais, kurie neturi centr. vandentiekio ir nuotakyno tinklų. Dalis šių rajonų gyventojų vandentiekį yra atsivedę iš gretimų gatvių, turi nuotekų sukauptuvus, kiti - išleidžia nuotekas į aplinką. Projekto metu numatoma nutiesti 3165 m naujų centralizuoto vandentiekio tinklų, 4211 m ūkio-buities nuotekų tinklų, pastatyti 3 požemines modulines nuotekų siurblines Janušavos, Gluosnių, Kauno, Juodkiškio, Pirmūnų, Rytų gatvėse.Įgyvendinus teikiamą projektą, būtų išspręstas kokybiškų vandentvarkos paslaugų teikimas į projektą įtrauktuose gyv. rajonuose, pagerintos gyventojų gyvenimo sąlygos, padidintas rajono vandentvarkos ūkio efektyvumas, pagerėtų ekologinė situacija, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų V tinklų papildomai 220 gyventojų, NT tinklų - 137 gyventojai. Prognozuojama, kad realiai prie tinklų prisijungs 80%, t.y. prie VT - 176 gyventojai, prie NT - 110 gyventojų.Centr. vandentvarkos tinklų plėtros projekto įgyvendinimas geriausiai užtikrintų Kėdainių raj. savivaldybės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Joniškio rajone

Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEC reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje, išplėsti centralizuotai vandentvarkos paslaugas gaunančių gyventojų skaičių ir pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Šiuo metu Joniškio mieste centralizuotai teikiamos paslaugos yra prieinamos sekančiai: vandens tiekimo- 49,4 proc. ir nuotekų tvarkymo- 54,15 proc. gyventojų. Kadangi daugelis gyventojų neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų, vartoja vandenį neatitinkantį higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo.Projekte numatoma nutiesti 7,861 km vandentiekio ir 8,838 km nuotekų tinklų Joniškio mieste, prie viešojo vandens tiekimo sistemų pajungiant 1109 naujų vartotojų ir prie nuotekų šalinimo sistemos pajungiant 1216 naujų vartotojų. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Joniškio miesto teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. UAB "Joniškio vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Joniškio raj. sav. taryba.


Šiaulių regiono didelių gabaritų atliekų surinkimo ir kompostavimo aikštelių įrengimas

Įgyvendinant valstybines užduotis ir įsipareigojimus ES, Šiaulių regioninė komunalinių atliekų tvarkymo sistema apima atliekų surinkimo, rūšiavimo ir naudojimo sistemų planavimą ir sukūrimą ar modernizavimą, senų sąvartynų uždarymą ir rekultivavimą, naujų, modernių atliekų šalinimo įrenginių statybą, efektyvų atliekų tvarkymo infrastruktūros eksploatavimą ir administravimą. Taip pat labai svarbu užtikrinti, kad kokybiškos paslaugos būtų suteikiamos ir prieinamos visiems. Įgyvendinus šį projektą bus sumažinti į regioninį sąvartyną atvežamų atliekų kiekiai ir pavojingumas (mažinant biologiškai skaidomų atliekų kiekius sumažės metano dujų susidarymas) bei skatinama visuomenė rūšiuoti atliekas ir/ar panaudoti jas pakartotinai. Tam, kad asmenims rūšiuojant atliekas jų susidarymo vietose būtų užtikrintas atskiras komunalinių atliekų (pavojingų/biologiškai skaidžių/elektros ir elektroninės įrangos/didelių gabaritų komunalinių/statybos ir griovimo/mišrių komunalinių atliekų (likusių po pirminio rūšiavimo), antrinių žaliavų bei naudotų padangų) surinkimas, svarbi ES parama, kurios pagalba regione bus įrengtos 4 kompostavimo (Pakruojo, Radviliškio, Joniškio, Šiaulių rajonuose) ir 8 didelių gabaritų atliekų surinkimo (Akmenės, Joniškio, Kelmės, Pakruojo, Radviliškio ir Šiaulių rajonų bei 2 vnt. Šiaulių miesto savivaldybėse) aikštelės. Kompostavimo aikštelėse bus surenkamos „žaliosios“ atliekos, o didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelėse – likusios aukščiau minimos komunalinės atliekos, taip užtikrinant mažesnį atliekų kiekį, patenkantį į regioninį sąvartyną.


Nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Šilutės rajone (Kintuose, Inkakliuose, Rusnėje, Macikuose, Armalėnuose, Švėkšnoje, Vainute, Saugose)

Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Šilutės r. savivaldybėje: Kintuose, Inkakliuose, Rusnėje, Macikuose, Armalėnuose, Švėkšnoje, Saugose, Vainute. Kadangi daugelis gyventojų, neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Projekto esmė – vandentvarkos infrastruktūros gerinimas Šilutės raj. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė. Taip pat numatoma rekonstruoti esamus prastos būklės Inkaklių km., Vainuto mstl. bei Saugos gyv. nuotekų valymo įrenginius. Pagal LR vietos savivaldos įstatymą (Žin.,1994, Nr.55-1049; 2000, Nr.91-2832) ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Šilutės raj. teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Šį projektą vykdo UAB "Šilutės vandenys". Įgyvendinus numatytas investicijas, prie centralizuotų V ir NT tinklų bus prijungti 2236 gyventojai.


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Kauno rajone (Ežerėlyje, Neveronyse, Šlienavoje)

Šio projekto esmė - įgyvendinti ES direktyvos 91/271/EEC reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti Nemuno upės aukštupio baseino hidrologinio upių tinklo taršą. Įgyvendinant vandentvarkos infrastruktūros plėtrą, numatoma išplėsti centralizuotus nuotekų tinklus Šlienavoje (5,397 km), ten pastatyti 3 nuotekų siurblines, prijungiant prie bendro nuotekyno tuos vartotojus, kurie šiuo metu jau vartoja centralizuotai tiekiamą geriamą vandenį, tačiau nuotekų tvarkymu rūpinasi individuliai. Šlienavoje šiuo metu aptarnaujami 322 vartotojai, kuriems yra teikiama geriamo vandens tiekimo paslauga. Prie nuotekų tinklo bus prijungti 138 nauji vartotojai. Ežerėlio gyvenvietėje numatoma išplėsti centralizuotus vandentiekio (0,29 km) ir nuotekų tinklus (1,55 km) taip pat pastatyti 1 nuotekų siurblinę. Šiuo metu Ežerėlyje aptarnaujami 624 vartotojai. Prie nuotekų tinklo numatoma ptijungti 29 naujus vartotojus, prie vandentiekio tinklo 9 naujus vartotojus. Neveronyse numatoma rekonstruoti 0,33 km nuotekų tinklų bei 2 nuotekų siurblines. Nes esamas kolektorius yra nusidėvėjęs, reikalauja daug papildomos priežiūros (kartą per savaitę būtina išvežti susikaupusias nuotekas asenizacinėmis autocisternomis), dažnai vyksta įvairūs gedimai (2008 m. įvyko apie 60 įvairaus sudėtingumo gedimų), esami siurbliai yra 15 metų senumo, pagaminti NVS. Rekonstravus seną nuotekų kolektorių bus sumažintas infiltracinių vandenų, patenkančių į nuotekų valymo įrengimus, kiekis, padidės šios nuotekų tinklo atkarpos pralaidumas. Taip pat apie 49400 LT per metus sumažės sąnaudos, reikalingos nuotekų tinklų bei siurblinių priežiūrai (žiūr. Finansinė analizė). Šiuo metų Neveronyse aptarnaujami 845 vartotojai, naujų vartotojų prijungti nenumatoma. Atlikus darbus bus pasiruošta tolimesnei vandentvarkos plėtrai


Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Rokiškio rajone

Projekto tikslas – įgyvendinant vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtrą Rokiškio rajone, užtikrinti viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugų plėtrą Rokiškio mieste ir Kavoliškio gyvenvietėje. Šiuo metu Rokiškio raj. viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos tik kiek daugiau nei 50% gyventojų. Tuo tarpu teisės aktai numato, kad viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų. Projektas numato naujų vandentiekio ir nuotekų tinklų statybą tuose Rokiškio miesto ir Kavoliškio gyvenvietės gyvenamuose kvartaluose, kurie neturi centr. vandentiekio ir nuotakyno tinklų. Šių rajonų gyventojai buitiniams poreikiams naudoja šulinių vandenį. Kaip parodė atlikti cheminiai ir bakteriologiniai tyrimai, didžiosios dalies šulinių užterštumas kelis kartus viršija leistinas normas. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų plėtros projekto įgyvendinimas geriausiai užtikrintų Rokiškio raj. savivaldybės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. UAB "Rokiškio vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti jai pavedė Rokiškio raj. sav. taryba.Įgyvendinus teikiamą projektą, būtų sprendžiamos kokybiškų vandentvarkos paslaugų teikimo Rokiškio mieste (Bajorų kvartale, Kalnų-Rasų-Pandėlio g., Čiurlionio-Daržų-Gruodžio g., Kauno-Aušros g., Strazdelio-Draugystės-Stoties-Geležinkeliečių g.) ir Kavoliškio gyvenvietėje problemos. Tokiu būdu būtų pagerintos gyventojų gyvenimo sąlygos, padidintas miesto vardentvarkos ūkio efektyvumas, pagerėtų ekologinė situacija, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų V tinklų papildomai 317 gyventojų, prie NT tinklų - papildomai 890 gyventojų (prognozuojama, kad realiai prie tinklų prisijungs 40%).


Alytaus regiono Takniškių sąvartyno uždarymas

Alytaus regioninis sąvartynas įkurtas senojo buvusio Alytaus miesto ir Alytaus rajono Takniškių sąvartyno sklype. Įkuriant regioninį sąvartyną buvo įgyvendintas senojo sąvartyno uždarymo I etapas, suformuojant atliekų lauką su filtrato surinkimo ir nuvedimo sistema, bai atliekų kaupą su paviršinių nuotekų nuvedimo sistema. Šiuo projektu bus įgyvendintas senojo atliekų uždarymo II etapas, uždengiant kaupą danga su dujų drenažiniu, izoliaciniu, prasisunkusio kritulių vandens filtraciniu, gruntiniu ir augaliniu vejos sluoksniais, įrengiant aptarnavimo kelius ir paviršinių nuotekų surinkimo sistemą, atitinkamai rekonstruojant filtrato ir paviršinių nuotekų nuvedimo sistemas, bei rekultivuojant darbo zonos teritoriją. Įgyvendinus senojo atliekų uždarymo II etapą, bus pilnai užbaigus Takniškių senojo sąvartyno uždarymas ir bus pasiektas pagrindinis projekto tikslas - sumažinti gruntinio vandens ir dirvožemio taršą bei neigiamą poveikį žmonių sveikatai dėl senų sąvartynų poveikio.


Marijampolės regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra

Vadovaujantis ES direktyvomis ir Lietuvos Respublikos teisės aktų, reglamentuojančių mišrių komunalinių atliekų (KA) ir biologiškai skaidžių atliekų (BSA) tvarkymą, reikalavimais, regioninėms atliekų tvarkymo sistemoms 2010-2020 m. laikotarpiui nustatyti konkretūs uždaviniai, kurie buvo perkelti ir į vietos lygmens teisės aktus, strateginius ir planavimo dokumentus. Svarbiausi: iki 2013 metų perdirbti ar kitaip panaudoti ne mažiau kaip 50 % visų KA; dar iki šių metų galo būtina sumažinti sąvartyne šalinamų BSA kiekius 25 proc., lyginant su 2000 m. lygiu; iki 2013 m. kitais būdais tvarkomų (perdirbamų) BSA kiekiai turi pasiekti ne mažiau 50 proc. 2000 m. šalintų BSA lygio; 2020 m. – net 65 proc. nuo minėto 2000 m. lygio.Planuojamos ūkinės veiklos adresas: Ringovelės kaimas, Marijampolės sav. (šalia Panausupio kaime esančio regioninio nepavojingų atliekų sąvartyno teritorijos – pietvakarinėje pusėje). 2009 m. Marijampolės regione surinkta apie 76 tūkst. t KA, iš kurių daugiau nei 71 proc. susidarė pas gyventojus. 92 proc. surinktų KA šalinama sąvartyne. Siekiant išspręsti šią problemą ir įgyvendinti teisės aktų reikalavimus, būtina sukurti biologiškai skaidžių atliekų tvarkymo infrastruktūrą ir atliekų naudojimo energijai gauti pajėgumus, užtikrinančius ES nustatytų užduočių atliekų tvarkymo srityje vykdymą Marijampolės regione. Projektu siekiama:1. Sumažinti gruntinio vandens ir dirvožemio taršą, sąlygojamą šiukšlėmis užterštų teritorijų, bei neigiamą poveikį žmonių sveikatai. 2. Gyventojams suteikti visuotines, prieinamas ir kokybiškas viešosios komunalinių atliekų tvarkymo paslaugas.3. Sukurti komunalinių biologiškai skaidžių atliekų kiekio mažinimo pajėgumus sąvartynuose.


Kauno dumblo apdorojimo įrenginių statyba

Nuotekų dumblo tvarkymas – aktuali problema visoje Lietuvoje. Griežtėjantys aplinkosauginiai reikalavimai Lietuvoje skatina diegti modernias ir efektyvias nuotekų valymo technologijas. Dėl to didėja susidarančio dumblo kiekiai, kurių tvarkymas iki šiol naudojamais būdais pradeda kelti grėsmę aplinkai, nebeatitinka ilgalaikių visuomenės interesų, prieštarauja darnios plėtros principams.Projekto esmė - Kauno nuotekų valyklos teritorijoje pastatyti regioninius dumblo apdorojimo įrenginius, kuriuose bus apdorojamas ne tik šioje valykloje susidaręs dumblas, bet ir nuotekų dumblas iš Birštono, Zapyškio, Ežerėlio, Raudondvario, Neveronių, Vilkijos, Šlienavos nuotekų valyklų. Projekto įgyvendinimas leis išspręsti naujai susidarančio dumblo apdorojimo ir saugojimo problemą Kauno regione. Šių problemų sprendimui būtinas finansavimas iš ES fondo lėšų, nes bendrovė nepajėgi finansuoti visą projektą. Padidėjus dumblo kiekiui būtina diegti modernesnes, našesnes ir aplinkai palankesnes dumblo tvarkymo technologijas, leidžiančias sumažinti susidarančio dumblo kiekį, o jį apdorojus panaudoti kaip atsinaujinantį energijos šaltinį. Dėl šių priežasčių esamus Kauno nuotekų valyklos dumblo apdorojimo įrenginius būtina atnaujinti ir išplėsti. Įgyvendinus projektą, Kauno regione būtų išspręsta eilė problemų: dumblo kiekio sumažinimas, dumblo kvapo panaikinimas, dumblo stabilizavimas, sumažės šiltnamio dujų emisijos. Kauno dumblo apdorojimo įrenginiuose, nuotekų dumblas bus ne tik pūdomas ir sausinamas, bet ir džiovinamas, dėl to padidės apdoroto dumblo panaudojimo galimybės, sumažės dumblo kiekis aikštelėse, bus užkirstas kelias grunto/dirvožemio taršai. Įgyvendinus šį projektą bus prisidėta prie 2007-2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programos problemų sprendimo, kurioje numatoma, kad įgyvendinus programą apie 80% Lietuvoje susidarančio dumblo bus tvarkoma taikant modernias technologijas.