Panevėžio regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra
Esama Panevėžio regiono atliekų tvarkymo sistema neleidžia komunalinių atliekų sutvarkyti pagal naujai įsigaliojusius ES direktyvas ir Lietuvos atliekų tvarkymą reglamentuojančius teisės aktus. Siekant Panevėžio regione įvykdyti šių teisės aktų keliamus atliekų tvarkymo uždavinius, būtina keisti komunalinių atliekų tvarkymo sistemą. Įgyvendinus projektą Panevėžio regione bus įvestas atskiras bioskaidžių atliekų kompostavimas jų susidarymo vietoje kaimiškose Panevėžio regiono vietovėse. Likusioms bendrai surenkamoms komunalinėms atliekoms sutvakyti Dvarininkų kaime esančio regioninio nepavojingų atliekų sąvartyno teritorijoje bus pastatyti komunalinių atliekų rūšiavimo ir rūšiavimo metu atskirtų biologiškai skaidžių atliekų apdorojimo įrenginiai. Šių įrenginių ir atskiro bioskaidžių atliekų surinkimo pagalba 2013 metais bus sutvarkoma 67 proc. mišrių komunalinių atliekų (2020 metais - 63 proc.) ir atitinkamai 2013 metais bus sutvarkoma 78 proc. bioskaidžių atliekų (2020 metais - 73 proc.), likusi nesutvarkyta atliekų dalis ir toliau bus šalinama sąvartyne. Projekto naudos gavėjai - visi Panevėžio regiono gyventojai. Projekto nebūtų galima įgyvendinti be paramos lėšų, o neįgyvendinus projekto ir pritaikius planuojamą sąvartyno mokestį už šalinamas nesutvarkytas atliekas, bei įvertinus papildomus naujų sąvartyno sekcijų statybos kaštus dėl greitesnio sąvartyno užsipildymo ir kitus aspektus, regione turėtų būti ženkliai didinama rinkliava.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Mažeikių rajone
VN: Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų renovavimas ir plėtra
Projekto tikslas- užtikrinti tinkamos kokybės geriamojo vandens tiekimą ir tinkamą nuotekų tvarkymą Mažeikių ir Viekšnių aglomeracijose, padidinti šių paslaugų prieinamumą gyventojams, sumažinti taršą, tenkančią Ventos– Lielupės upės baseinui ir Baltijos jūrai.Mažeikių mieste prie centralizuotų vandentiekio bei nuotekų sistemų yra prisijungę 82,9 % gyventojų; Viekšnių gyvenvietėje - 67,6 %. Prie centralizuotų sistemų neprisijungusi gyventojų dalis naudoja gruntinį kastinių šulinių vandenį, kuris neatitinka geriamojo vandens saugos ir kokybės reikalavimų, jiems nėra užtikrintas nuotekų tvarkymas.Pagal LRV patvirtintą Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją (Žin., 2008, Nr. 104-3975), Viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas vartotojams iki 2015 m. turėtų siekti ne mažiau kaip 95 procentus visų šalies gyventojų. Pagal LR vietos savivaldos įstatymą ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu – vykdymą, išspręstų gyventojų problemas bei pagerintų jų gyvenimo sąlygas.Siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinti teisės aktų reikalavimai vandentiekio ir nuotekų sistemoms, Mažeikių mieste reikalinga nutiesti ~1,8 km vandentiekio tinklų, ~6,7 km vandentiekio magistralę, ~7,8 km naujų nuotekų tinklų. Viekšnių gyvenvietėje reikalinga nutiesti ~1,1 km vandentiekio tinklų, ~4 km vandentiekio magistralinių tinklų, ~5,2 km nuotekų tinklų.UAB"Mažeikių vandenys" vykdo šį projektą, kadangi jai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Mažeikių r. sav. taryba.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Mažeikių rajone (Sedoje, Plinkšiuose, Bugeniuose)
Projekto tikslas - suteikti Mažeikių rajono Sedos miesto, Bugenių ir Plinkšių kaimo gyventojams naudotis centralizuotais vandentiekio ir nuotekų tinklais, mažinti aplinkos taršą nuotekomis, gerinti rajono gyventojų socialinę gerovę, tiekti geros kokybės vandenį gyventojams - gerinant jų higieninę aplinką, mažinti atskirtį tarp kaimo ir miesto gyventojų. Prie centralizuotos vandentiekio sistemos prisijungę vidutiniškai apie 70 % gyventojų, prie nuotekų sistemos apie 35 % gyventojų. Įgyvendinus projektą bus suteikta galimybė prisijungti 1195 gyventojams prie vandentiekio ir nuotekų tinklų.Pagal LRV patvirtintą Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją (Žin., 2008, Nr. 104-3975), Viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas vartotojams iki 2015 m. turėtų siekti ne mažiau kaip 95 procentus visų šalies gyventojų. Pagal LR Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą ir LR vietos savivaldos įstatymą, savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų Savivaldybės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu – vykdymą, išspręstų gyventojų problemas bei pagerintų jų gyvenimo sąlygas. Siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinti teisės aktų reikalavimai vandentiekio ir nuotekų sistemoms, Mažeikių raj.- Sedoje, Plinkšiuose, Bugeniuose, numatoma vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra remiantis Mažeikių raj. bendruoju planu. Viso reikalinga nutiesti apie 6,43 km vandentiekio tinklų, apie 13,363 km naujų nuotekų tinklų, pastatyti 2 nuotekų valymo įrenginius. UAB "Mažeikių vandenys" vykdo šį projektą, kadangi jai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Mažeikių r. sav. taryba.
Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Rokiškyje
Projekto tikslas – vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Rokiškyje, siekiant užtikrinti gyventojams kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą. LR Statistikos departamento duomenimis 2011 m. Rokiškio m. gyvena 14937 gyventojai. Mūsų duomenimis šiuo metu viešai tiekiamo VT paslaugomis naudojasi 12891 gyv. (t.y. ~ 86%), o NT paslaugos prieinamos 13028 gyv. (t.y. ~ 87%). Tuo tarpu teisės aktai numato, šių paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų.Projektas bus įgyvendinamas tose Rokiškio m. teritorijose, kurių gyventojams nėra užtikrintas tinkamos kokybės vandens tiekimas bei nuotekų tvarkymas. Gyventojai buitiniams poreikiams naudoja šulinių vandenį, kurių didžiosios dalies vandens užterštumas, kaip parodė atlikti cheminiai ir bakteriologiniai tyrimai, kelis kartus viršija leistinas normas. Įgyvendinus teikiamą projektą, bus suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų V tinklų 102 namų valdoms x 2,4 = 245 gyv.; prie NT tinklų - 189 namų valdoms x 2,4 = 453 gyv., ko pasekoje pagerės gyventojų gyvenimo sąlygos, padidės miesto vardentvarkos ūkio efektyvumas bei ekologinė situacija. Užtikriname, kad per du metus po projekto užbaigimo prie nuotekų surinkimo sistemos būsime prijungę (sudarę pirkimo-pardavimo sutartisne) su ne mažiau kaip 189 abonentais (gyv. sk. 453).Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų plėtros projekto įgyvendinimas užtikrina Rokiškio raj. savivaldybės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. UAB "Rokiškio vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti jai pavedė Rokiškio raj. sav. taryba.
Saugomų teritorijų tvarkymas (III etapas)
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Plungėje. II etapas
Projekto tikslas- užtikrinti tinkamos kokybės geriamojo vandens tiekimą ir tinkamą nuotekų tvarkymą Plungės aglomeracijoje, padidinti šių paslaugų prieinamumą gyventojams.Plungės mieste prie centralizuotos vandentiekio sistemos prisijungę 86,4 % gyventojų, prie nuotekų sistemos- 79,5 % gyventojų. Prie centralizuotų sistemų neprisijungusi gyventojų dalis naudoja gruntinį kastinių šulinių vandenį, kuris neatitinka geriamojo vandens saugos ir kokybės reikalavimų, jiems nėra užtikrintas nuotekų tvarkymas. Visos miesto nuotekos (išvalytos ir nevalytos) patenka į Babrungo upę, galiausiai - į Minijos upę, Nemuno upę ir Baltijos jūrą.Pagal LRV patvirtintą Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją (Žin., 2008, Nr. 104-3975), Viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas vartotojams iki 2015 m. turėtų siekti ne mažiau kaip 95 procentus visų šalies gyventojų. Pagal LR vietos savivaldos įstatymą ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu – vykdymą, išspręstų gyventojų problemas bei pagerintų jų gyvenimo sąlygas.Siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinti teisės aktų reikalavimai vandentiekio ir nuotekų sistemoms, Plungės mieste numatoma vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra remiantis Plungės rajono bendruoju planu. Viso reikalinga nutiesti apie 23,07 km vandentiekio tinklų, apie 35,68 km naujų nuotekų tinklų, pastatyti 14 nuotekų siurblinių.UAB "Plungės vandenys" vykdo šį projektą, kadangi jai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Plungės r. sav. taryba.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Tauragės rajone (Papušynėje, Tauragėje)
Projekto tikslas - užtikrinti tinkamą nuotekų tvarkymą ir tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugų išplėtimą Tauragės mieste. Tauragės m. yra nepakankamai išvystyta vandens tiekimo, ir nuotekų šalinimo infrastruktūra, dalis Tauragės m. gyventojų neturi centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų šalinimo galimybės, tai blogina jų gyvenimo sąlygas ir didina aplinkos taršą. Vandentvarkos infrastruktūros sukūrimas šiame mieste, ten kur jaučiamas jos poreikis, sudarytų galimybę daliai gyventojų naudotis šia infrakstruktūra ir pagerinti savo gyvenimo sąlygas bei sumažinti aplinkos taršą. Tauragės m. vandens tiekimo paslaugomis naudojasi 74% gyventojų, nuotekų tvarkymo paslaugomis naudojasi 70% gyventojų. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų renovacija ir išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių)-aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu-vykdymą. Kadangi Tauragės miesto teritorija yra gana tankiai apgyvendinta, sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. UAB „Tauragės vandenys“ vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Tauragės r. sav. taryba.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Klaipėdos rajone (Endriejave, Agluonėnuose, Veiviržėnuose)
Projekto tikslas-pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma pastatyti naujus vandens gerinimo įrenginius Endriejavo ir Agluonėnų gyvenvietėse. Įgyvendinus projektą ir pastačius naujus vandens gerinimo įrenginius, prisijungę prie centralizuotos vandentiekio sistemos gyventojai galės naudotis naujai pastatytų modernių vandens gerinimo įrenginių tiekiamu vandeniu, kuris atitiks ES direktyvos 98/83/EEB bei LR higienos normoje HN 24:2003 geriamojo vandens kokybei keliamus reikalavimus. Naujai pastatytų vandens gerinimo įrenginių geriamu vandeniu galės naudotis 1 290 gyventojų. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuotai tiekiamo geriamo vandens kokybės užtikrinimas Endriejave ir Agluonėnuose geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu - vykdymą. Norint pagerinti tiekiamų paslaugų kokybę, tiekiamo vandens kokybę, pastatytų naujų vandens gerinimo įrenginių kokybiškas, higienos normas atitinkantis tiekiamas vanduo yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastrukūros plėtra Lazdijų rajone
Centralizuotų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumo didinimas ir kokybės užtikrinimas Lazdijų ir Veisiejų miestų aglomeracijų gyventojams. Šiuo metu Lazdijų mieste viešai prieinamomis vandens tiekimo bei nuotekų tvarkymo paslaugomis naudojasi atitinkamai 66 proc. ir 57 proc. gyventojų, o Veisiejų mieste - atitinkamai 45 proc. ir 37 proc. gyventojų. Nedidelį vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumą lemia tai, kad yra nemažai gatvių (daugumą jų apims numatomas vykdyti projektas), kuriose vandentiekio ir nuotekų tinklų visai nėra. Gyventojai, kurie neturi galimybės prisijungti prie viešų vandentiekio ir nuotekų tinklų, vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Tinkamo nuotekų išvalymo taip pat neužtikrina Veisiejų nuotekų valykla, kurioje naudojamos technologijos ir įrengimai neleidžia užtikrinti išleidžiamų nuotekų atitikimo ES ir nacionaliniams reikalavimams. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų LR gyventojų, o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytųjų normų siektina reikšmė - 100 proc. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei miesto vandentvarkos įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Todėl centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. UAB "Lazdijų vanduo" dalyvauja šiame projekte kaip partneris, kadangi šiai įmonei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Lazdijų rajono savivaldybė.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Vilniaus mieste
Centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumo didinimas ir paslaugų kokybės užtikrinimas Naujosios Vilnios-Kairėnų, Antavilių, Daniliškių, Pavilnio, Šeškinės SB, Jurgino SB, Gineitiškių, Trakų Vokės gyventojams. Šių teritorijų geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistema nėra pakankamai išplėtota. Gyventojams, kurie neturi galimybės prisijungti prie viešųjų vandentiekio ir nuotekų tinklų, negalima užtikrinti higienos normas atitinkančio geriamojo vandens tiekimo ir tinkamo nuotekų šalinimo. Įgyvendinant projektą, numatyta minėtose teritorijose nutiesti 32,9 km naujų vandentiekio ir 49,8 km naujų nuotekų tinklų. Prie nuotekų tinklų bus naujai prijungtas 2.592 gyventojas. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją, viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų Lietuvos Respublikos gyventojų, o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytų normų siektina reikšmė - 100 proc. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą, viena iš savivaldybių savarankiškųjų funkcijų yra geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimas. Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo funkcijas Vilniaus miesto savivaldybė perdavė UAB "Vilniaus vandenys". Centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrins pagrindinės šios įmonės funkcijos - aprūpinti gyventojus kokybišku geriamuoju vandeniu ir pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Kretingos rajone
Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinant dirvožemio ir gruntinio vandens taršą projekto teritorijoje, įgyvendinti ES geriamo vandens direktyvos 98/83/EB reikalavimus, pagerinant tiekiamo vandens kokybę ir išplėsti centralizuotai vandentvarkos paslaugas gaunančių gyventojų skaičių, pagerinant projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma renovuoti esamus nuotekų valymo įrenginius Kretingoje,Vydmantuose ir Salantuose, siekiant įdiegti naujas nuotekų valymo technologijas (Azoto ir fosforo šalinimas), pastatyti vandens gerinimo įrenginius, siekiant pagerinti tiekiamo geriamo vandens kokybę bei lygiagrečiai nutiesti 13,061 km vandentiekio ir 14,234 km nuotekų tinklų Vydmantuose ir Salantuose, sudarant galimybę prisijungti 900 naujų gyventojų prie vandentiekio tinklų ir 850 naujų gyventojų prie nuotekų tinklų. Šiuo metu Kretingos raj. centralizuotai teikiamos paslaugos yra prieinamos sekančiai: Vydmantuose prie vandens tiekimo tinklų prisijungę 69,4 proc. ir nuotekų tinklų- 69,9 proc. gyv., Salantuose: prie vandentiekio tinklų -46,3 proc.ir nuotekų tinklų 27,1 proc. gyv., geriamo vandens kokybė Vydmantų ir Salantų gyv. neatitinka LR higienos normoms keliamų reikalavimų pagal fluorido ir geležies parametrus. Vydmantų ir Salantų NVĮ neatitinka ES ir LR keliamų reikalavimų išvalytoms nuotekoms, Kretingos NVĮ eksploatuojama valymo grandis perkrauta, faktinis našumas viršija projektinius 30%.Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių)-aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu-vykdymą. Nutiesus naujus tinklus, pastačius naujus VGĮ ir rekonstravus NVĮ padidės paslaugų prieinamumas, pagerės geriamo vandens kokybė, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša.
Šiaulių regiono senų sąvartynų ir šiukšlynų uždarymas
Šiaulių regione ES paramos lėšomis įrengus naują regioninį sąvartyną ir kitus atliekų surinkimo ir tvarkymo infrastruktūros objektus, sudarytos visos sąlygos gyventojams ir įmonėms šiuolaikiškai tvarkyti atliekas. Nors atliekų šalinimas rajonų sąvartynuose – nutrauktas, tačiau jie vis dar kelia grėsmę aplinkai, ekosistemoms, gadina kraštovaizdį, sudaro sąlygas nelegaliai atsikratyti kitomis atliekomis, kurios gali kelti pavojų žmonių sveikatai. Rajoniniuose sąvartynuose ir šiukšlynuose atliekos buvo pilamos netvarkingai, netankinamos ir neperdengiamos gruntu. Rajoninių sąvartynų dugnas yra nesandarus, dėl lietaus ir sniego poveikio susidaręs filtratas patenka į paviršinius ar gruntinius vandenis, iš yrančių atliekų išsiskiria pavojingos biodujos į atmosferą, atliekos nuo vėjo yra išsibarsčiusios sąvartynų teritorijose, esami paviršinio lietaus vandens nuvedimo ir filtrato surinkimo grioviai neišvalyti ir apaugę krūmai. Šias teritorijas būtina sutvarkyti, o tam reikalinga ES parama. Pagal šiukšlėmis užterštų vietovių rekultivacijos projektą numatyta surinkti šiukšles iš visos užterštos teritorijos (39 vnt.), jas sustumdyti į kaupą, išrinkti perdirbamas atliekas, esant reikalui iškirsti krūmus bei medžius. Sustumtos šiukšlės bus išvežtos į rajonų sąvartynus, nereikalingi statiniai išmontuoti, teritorija sutvarkyta, paviršius suvoluotas, uždengtas derlingu sluoksniu ir apželdintas.Pagal paruoštus 14 rajoninių sąvartynų uždarymo projektus, 13 sąvartynų bus sutvarkyta naudojant uždengimo būdą (atvežtos iš kitų teritorijų ir išskaidytos apie sąvartyno teritoriją atliekos bus sustumtos į krūvą, sutankintos. Naujai suformuoti kaupai padengti reikalingo grunto sluoksniu, išlyginti, teritorija apsėta žole, sutvarkyta esama infrastruktūra, sukurtas aplinkos monitoringas) ir 1 – naudojant išvežimo būdą (surinktos atliekos išvežtos, teritorija sutvarkyta ir uždengta derlingo grunto sluoksniu, apsėta žole). Uždarius sąvartynus bus pastatyti įspėjamieji ženklai.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Akmenės rajone
Projekto esmė - vandentvarkos infrastruktūros Akmenės rajone - Akmenės ir Ventos miestuose plėtra.Pagrindiniai projekto darbai:- naujų nuotekų valymo įrenginių statyba Ventoje (1 vnt.);- naujų nuotekų siurblinių statyba Akmenėje (4 vnt.) ir Ventoje (4 vnt.);- naujų nuotekų tinklų statyba Akmenėje (7,64 km) ir Ventoje (12,69 km);- naujų vandentiekio tinklų statyba Akmenėje (7,44 km) ir Ventoje (8,34 km).Projekto tikslas - didinti centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumą (visuotinumą) bei efektyvų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų funkcionavimą Akmenės rajone.Projekto finansavimas ES struktūrinių fondų lėšomis padarys didelį poveikį rajono vandens tiekimo ir nuotekų šalinimo infrastruktūros plėtrai, nes nei Akmenės rajono savivaldybės administracija, nei UAB "Akmenės vandenys" nėra finansiškai pajėgios savarankiškai be paramos užtikrinti vandentvarkos plėtrą rajone. Akmenės ir Ventos miestuose bus statomi nauji NVĮ, kadangi esami nebus techniškai pakankami aptarnauti didesnį vartotojų kiekį.Įgyvendinus projektą padidės geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas Akmenės rajone. Prie viešai tiekiamo geriamojo vandens tinklų sudaryta prisijungimo galimybė Akmenėje padidės nuo 2316 iki 2591 vartotojų (nuo 85,8% iki 96% – 10,2 proc. punkto), Ventoje nuo 2492 iki 2793 vartotojų (nuo 84,8% iki 95% – 10,2 proc. punkto). 2009 m. sausio 1 d. Akmenėje gyveno 2698 gyventojai, Ventoje – 2940. Prie nuotekų tvarkymo paslaugų prisijungti sudaryta galimybė Akmenės mieste padidės nuo 2070 iki 2512 vartotojų (nuo 76,7 % iki 93,1% – 16,4 proc. punkto), Ventos mieste nuo 1986 iki 2652 vartotojų (nuo 67,5% iki 90,2% – 22,7 proc. punktais). Po projekto įgyvendinimo bus užtikrinta, kad centralizuotai teikiamos nuotekų tvarkymo paslaugos atitiktų sveikatos ir aplinkos apsaugos reikalavimus. Nuotekų valymo įrenginiai sumažins vandens taršą ir prisidės prie nuotekų dumblo tvarkymo problemų sprendimo.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Prienų rajono savivaldybėje
Centralizuotų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumo didinimas Prienų miesto bei paslaugų kokybės užtikrinimas Prienų miesto bei Veiverių, Išlaužo ir Balbieriškio miestelių aglomeracijų gyventojams. Šiuo metu Prienuose viešai prieinamomis vandens tiekimo bei nuotekų tvarkymo paslaugomis naudojasi atitinkamai 82 proc. ir 62 proc. gyventojų. Tokį vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumą lemia tai, kad yra gatvių (jas apims projektas), kuriose vandentiekio ir nuotekų tinklų visai nėra. Gyventojai, kurie neturi galimybės prisijungti prie viešų vandentiekio ir nuotekų tinklų, vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Tinkamo nuotekų išvalymo taip pat neužtikrina Prienų ir Veiverių nuotekų tinklų techninė būklė, Išlaužo nuotekų valykloje naudojami įrengimai bei nuotekų valyklos nebuvimas Balbieriškyje. Tai neleidžia užtikrinti išleidžiamų nuotekų atitikimo ES ir nacionaliniams reikalavimams. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų LR gyventojų, o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytųjų normų siektina reikšmė - 100 proc. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei miesto vandentvarkos įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Todėl centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. UAB "Prienų vandenys" dalyvauja šiame projekte kaip partneris, kadangi šiai įmonei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Prienų rajono savivaldybė.
Kalvarijos, Kazlų Rūdos, Šakių rajono ir Vilkaviškio rajono savivaldybių sąvartynų uždarymo projektavimo ir statybos darbai
Marijampolė apskrities sąvartynų įtakos gruntinio vandens ir dirvožemio taršai bei neigiamo poveikio žmonių sveikatai sumažinimas. Šiuo metu Marijampolės apskrityje yra 7 Marijampolės AATC kontroliuojami sąvartynai. Šeši iš šių sąvartynų (Kalvarijos, Kazlų Rūdos, Šakių, Kudirkos Naumiesčio, Vilkaviškio, Virbalio) neatitinka ES Atliekų tvarkymo direktyvos, kadangi juose ne pagal reikalavimus įrengtos taršos mažinimo priemonės bei vykdomas filtratų surinkimas, neįrengtos dujų surinkimo sistemos. Be to didžioji dalis sąvartynų yra įrengti geologiniu-hidrogeologiniu požiūriu ne itin palankiose vietose. Šiuose sąvartynuose yra sukaupta 800 tūkst. t atliekų bei į juos šiuo metu vežamos atliekos, susidarančios rajonuose, kuriuose įrengti sąvartynai, taip keliant šių sąvartynų pavojų arba potencialų pavojų aplinkai ir žmonių sveikatai. Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane 2007-2013 m. numatoma sukurti atliekų tvarkymo sistemą, kuri užtikrintų žmonių sveikatai ir aplinkai saugų visų atliekų srautų tvarkymą bei iki 2011 m. pabaigos uždaryti visus aplinkos apsaugos ir visuomenės sveikatos saugos reikalavimų neatitinkančius sąvartynus. Pagrindins Marijampolės AATC veiklos tikslas - naujos Marijampolės regioninės atliekų tvarkymo sistemos sukūrimas ir vystymas regione. Ši sistema turėtų būti efektyvi, atitinkanti aplinkosauginius ir techninius-ekonominius reikalavimus. Numatomas įgyvendinti Kalvarijos, Kazlų Rūdos, Šakių rajono ir Vilkaviškio rajono savivaldybių sąvartynų uždarymo projektas įgalins Marijampolės AATC vykdyti funkcijas, susijusias su reikalavimų neatitinkančių sąvartynų uždarymo ir rekultivavimo darbais bei komunalinių atliekų tvarkymo paslaugų, atitinkančių aplinkos apsaugos ir visuomenės sveikatos saugos reikalavimus, teikimu.
Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Panevėžio rajone (Paliūniškyje)
Teritorija, kurioje būtina įrengti vandens tiekimo ir nuotekų sistemas, buvo pasirinkta remiantis „Nemuno vidurupio baseino strateginio plano“ nuostatomis. Paliūniškio gyvenvietė priklauso Panevėžio aglomeracijai, higieniniu ir ekologiniu požiūriu, projektu apimamoje teritorijoje, žmonių gyvenimo sąlygos vertintos nepatenkinamai. Teritorijoje gyventojai neaprūpinti geriamuoju vandeniu iš centralizuotos miesto sistemos, nėra centralizuoto nuotekų surinkimo. Vandentiekio ir buitinio nuotakyno trasos pasirinktos atsižvelgiant į žemės reljefą, požeminių komunikacijų paklojimo vietas, gyventojų galimybę prisijungti prie tinklų. Projekto įgyvendinimo metu planuojama nutiesti 11,319 km vandentiekio tinklų ir 10,987 km nuotekų tinklų. Tinklų klojimo schemos buvo sutikslintos su turimais rajono detaliaisiais planais numatant kloti tinklus komunikaciniuose koridoriuose ir kitose numatytose inžinerinių tinklų klojimo vietose, maksimaliai ne važiuojamoje kelio dalyje. Vamzdžių diametrai parinkti įvertinus priešgaisrinių hidrantų išdėstymą ir numatomą kvartalų užstatymo plėtrą. Vandentiekio tinklai projektuoti iš PE100, PE80, PN6,3, d200,160,110,75 ir 32 mm vamzdžių. Įgyvendinus projektą tiesioginę naudą pajaus visi Paliūniškio gyventojai. Panevėžio rajono Karsakiškio seniūnijos Paliūniškio kaime prognozuojamas gyventojų skaičius 610 (šiuo metu gyvena 500 gyv., tačiau dėl patrauklios Paliūniškio kaimo padėties t.y. per gyvenvietę prateka upė Lėvuo, patogus susisiekimas (tik 5 km iki Panevėžio), ateityje prognozuojamas gyventojų išaugimas iki 610 gyv.).
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Pagėgiuose
Geriamojo vandens kokybę įtakoja vandentiekio vamzdynai,todėl ypač svarbu išspręsti naujų vamzdynų tiesimo problemą. Pagėgių komunalinis ūkis eksploatuoja Pagėgių miesto vandentiekio tinklus-72 km. Dauguma vamzdynų paklota 1959-1986 m. laikotarpiu.Tuo laikotarpiu dažniausiai buvo klojami ketaus (špyžius) vamzdynai. Paaiškėjo, jog vamzdynai iš šių medžiagų yra visiškai netinkami. Ketaus vamzdžiai neatsparūs korozijai-rūdija ir prakiūra, neatsparūs deformacijoms ir judant žemės gruntui dėl įšalo-lūžta, plyšta. Kadangi vamzdynai tiesti nuo 1959 m., tikėtina, jog jie yra visiškai suirę. Esamais vandentiekio tinklais negalima užtikrinti patikimo vandens tiekimo vartotojams ir jo kokybės pagal LR higienos normų reikalavimus. Pagėgių komunalinio ūkio duomenimis, įvertinus vamzdynų būklę, amžių ir medžiagas, artimiausiu metu reikėtų perkloti apie 2608 m vandens tiekimo labiausiai susidėvėjusio vamzdyno. Miesto aplinkos švara priklauso nuo nuotekų vamzdynų sandarumo. Iš 40 km pareiškėjo eksploatuojamų nuotekų tinklų,100 proc.nutiesta dar 1959-1986 m. laikotarpiu.Ketaus (špyžiaus) vamzdynai visiškai susidėvėję,ištrupėję,matosi įtrūkimai.Tokie tinklai yra mažiausiai atsparūs.Kadangi vamzdynai tiesti dar nuo 1959 m.,tikėtina, jog jie yra visiškai suirę.Atsižvelgiant į vamzdynų būklę,artimiausiu metu būtina naujai pakloti apie 2872 m nuotekų vamzdyno.Netiesiant naujų nuotekų tinklų,nebus užtikrinamas nuotekų pašalinimas iš gyventojų,gali kilti pavojus antisanitarinėms sąlygoms susidaryti.Taip pat prie centralizuotos vandentiekio ir nuotekų sistemos nebus galima prijungti naujų gyventojų.Atsižvelgiant į šias problemas,Pagėgių komunalinis ūkis teikia projektą,kurio pagrindinis tikslas-užtikrinti gyventojams kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą.Projekto įgyvendinimo metu bus nutiesta apie 2608 m naujų vandentiekio (Vytauto, Žemaičių ir Sodų g.) ir 2872 m naujų nuotekų tinklų (Vilniaus, Geležinkelio, Turgaus, Sodų g.) Pagėgių mieste.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Klaipėdos rajone
Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje, išplėsti vandentvarkos tiekiamas paslaugas ir pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma renovuoti esamus nuotekų valymo įrenginius, siekiant įdiegti naujas nuotekų valymo technologijas-taikant biologinį azoto ir fosforo šalinimą, bei lygiagrečiai nutiesti 9,551 km vandentiekio ir 16,909 km nuotekų tinklų Vėžaičių ir Kretingalės gyvenvietėse, sudarant galimybę prisijungti prie viešojo vandens tiekimo-170 naujų vartotojų ir nuotekų šalinimo sistemos pajungiant 851 naujų vartotojų. Nutiesus naujus tinklus padidės paslaugų prieinamumas, didės surenkamų buitinių nuotekų lygis, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas, Kretingalės vandenvietės statyba bei Kretingalės ir Vėžaičių esamų nuotekų valymo įrenginių rekonstrukcijos geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Klaipėdos rajono Vėžaičių ir Kretingalės gyvenviečių teritorijos yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas, sumažinti gruntinio ir paviršinio vandens užterštumą Klaipėdos rajone.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Pakruojo rajone (Pakruojo m., Pakruojo k., Mažeikonyse, Klovainiuose, Linkuvoje)
Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Pakruojo rajono, Linkuvos ir Klovainių aglomeracijose.Daugelis gyventojų neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų neužtikrinamas pakankamas nuotekų surinkimo paslaugos prieinamumas. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų LR gyventojų. Projekto esmė - vandentvarkos infrastruktūros gerinimas Pakruojo rajone. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė. Pagal LR Vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr.55-1049; 2000, Nr.91-2832) ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kompleksiškai įgyvendinus visus projekte numatytus objektus, bus kompleksiškai užtikrintas kokybiško vandents tiekimas, reikalavimus atitinkantis nuotekų sutvarkymas ir sudaryta gyventojams centralizuotų paslaugų prieinamumo galimybė. Kadangi Pakruojo raj. teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiais požiūriais, centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Trakų rajone
Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Trakų, Lentvario ir Rūdiškių aglomeracijose. Šiuo metu Trakų aglomeracijoje viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos 52 proc. ir 36 proc. gyventojų; Lentvario atitinkamai - 81 proc. ir 47 proc. gyventojų , o Rūdiškių tik - 23 ir 18 proc.gyventojų. Kadangi daugelis gyventojų, neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin.2008, Nr.113 – 4290) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Trakų rajono teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. UAB "Trakų vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Trakų rajono savivaldybės taryba savo 2008 m. lapkričio mėn. 11 d. sprendimu Nr. S1-292.
Vilniaus dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Vilniaus miesto nuotekų valykla veikia nuo 1986 m. Projektuojant valyklą nebuvo sprendžiama, kur dėti susikaupusį dumblą.Naudojant jį tręšimui ir karjerų bei sąvartynų rekultivacijai, dumblo utilizavimo problema nebuvo išspręsta. Plečiant nuotekų surinkimo ir valymo infrastruktūrą didėja nuotekų valymo metu susidarančio dumblo kiekis, todėl iškilo poreikis neatidėliotinai diegti modernesnes ir aplinkai palankesnes technologijas, leidžiančias sumažinti dumblo kiekį, o apdorotą dumblą panaudoti kaip atsinaujinantį energijos šaltinį.Projekto esmė - Vilniaus NVĮ teritorijoje pastatyti regioninius dumblo apdorojimo įrenginius, kuriuose bus apdorojamas Vilniaus, Elektrėnų, Eišiškių, Trakų, Šalšininkų, Pabradės, Nemenčinės, Rūdiškių, Rudaminos, Jašiūnų, valyklose susidaręs dumblas. Projekto įgyvendinimas leis išspręsti regione susidarančio dumblo apdorojimo ir saugojimo problemą . Šių problemų sprendimui būtinas finansavimas iš ES fondo lėšų, nes bendrovė nepajėgi finansuoti visą projektą. Įgyvendinant projektą siekiama šių tikslų:• nutraukti didelės drėgmės dumblo šalinimą dumblo aikštelėse, nuotekų dumblo šalinimą sąvartyne;• įdiegti optimalią nuotekų dumblo tvarkymo schemą, užtikrinančią mažiausią savikainą bei atitikimą aplinkosauginiams reikalavimams;• išgauti energiją iš nuotekų dumblo, sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas; • užkirsti kelią grunto ir požemio taršai, sumažinti nuotekų dumblo kvapų sklidimą.Bus atliekami šie pagrindiniai darbai:- naujų dumblo apdorojimo įrenginių projektavimas, statyba, montavimas ir paleidimas (tankinimas, dumblo priėmimas iš kitų valyklų, terminė hidrolizė, pūdymas, dumblo sausinimas, džiovinimas); statybos darbų techninė priežiūra.- dumblo pirminio tirštinimo įrenginiai bus suprojektuoti pagal Vilniaus nuotekų valykloje susidarančio dumblo kiekį t. y. 56 000 kg SM/d, kitos apdorojimo grandys - pagal bendrą dumblo kiekį, įvertinus iš kitų aglomeracijų atvežamo dumblo kiekius t. y. 62 000 kgSM/d.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Marijampolės savivaldybėje (Sasnavoje, Igliaukoje, Liudvinave)
Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje, išplėsti vandentvarkos teikiamas paslaugas ir pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma: 1) Sasnavos ir Liudvinavo gyvenvietėse nutiesti 3,97 km vandentiekio ir 6,85 km nuotekų tinklų, sudarant galimybę prisijungti prie viešojo vandens tiekimo tinklų 195 gyventojams ir prie nuotekų tinklų 525 gyventojams, 2) Pastatyti naujus nuotekų valymo įrenginius Marijampolės savivaldybės Sasnavos, Igliaukos, Liudvinavo gyvenvietėse. Yra būtina įgyvendinti projektą ir pastatyti naujas modernias nuotekų valyklas šiose gyvenvietėse, kad sumažinti dirvožemio ir gruntinių vandenų taršą, užtikrinant ES ir nacionalinių direktyvų įgyvendinimą Marijampolės savivaldybėje. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994,Nr.55-1049; 2000, Nr.91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas užtikrintų savivaldybių funkcijų (prievolių)-aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu-vykdymą. Nutiesus naujus tinklus padidės paslaugų prieinamumas, pagerės teikiamų paslaugų kokybė, pastačius naujus modenius nuotekų valymo įrenginius Marijampolės savivaldybės Sasnavos, Igliaukos ir Liudvinavo gyvenvietėse bus apsisaugota nuo nuotekų prasisunkimo į dirvožemį ir gruntinius vandenis.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Kelmės rajone (Užventyje, Kelmėje)
Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Kelmės m. (Atgimimo ir Pūtvio-Putvinskio g. kv.) bei Užvenčio mstl. Užventyje gyvena 812 gyv. Prie centralizuotų NT gyventojai nėra pasijungę, prie VT pasijungę 354 gyv. (44 proc.gyv.). Kelmės m. Atgimimo ir Pūtvio-Putvinskio g. kvartaluose gyvena 488 gyv. Prie centralizuotų VT ir NT gyventojai nėra pasijungę. Daugelis gyventojų, neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų. Šiuo metu Užvenčio mstl. neturi nuotekų valymo įrenginių ir miestelio nuotekos nėra valomos. Todėl numatoma statyti naujus Užvenčio mstl. nuotekų valymo įrenginius. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė. Pagal LR vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr.55-1049; 2000, Nr.91-2832) ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo f-cijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Kelmės raj. teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Šį projektą vykdo UAB "Kelmės vanduo". Įgyvendinus numatytas investicijas prie centralizuotų V ir NT tinklų bus prijungti 842 gyventojai.
Telšių regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra
Projekto "Telšių regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra" tikslas – sukurti Telšių regione komunalinių ir biologiškai skaidžių atliekų tvarkymo infrastruktūrą, kuri leistų užtikrinti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2007 m. spalio 31 d. nutarimu Nr. 1224 patvirtintame Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane (Žin., 2007, Nr. 122-5003) nustatytas užduotis ir iki 2020 m. sąvartynuose šalinti ne daugiau 35% biologiškai skaidžių atliekų bei iki 2013 m. perdirbti ar kitaip panaudoti ne mažiau 50% visų komunalinių atliekų. Šiuo metu Telšių regione atskirai surenkamos ir tvarkomos tik žaliosios atliekos, stambiagabaritės atliekos, antrinių žaliavų atskiras surinkimas nedidelis, likusios atliekos šalinamos į Telšių regioninį sąvartyną. Nemažinant sąvartyne šalinamų atliekų kiekių, dėl išsiskiriančių šiltnamio dujų, daromas neigiamas poveikis aplinkai, reikalingos papildomos investicijos naujų sekcijų įrengimui. Siekiama mažinti gruntinio vandens ir dirvožemio taršą, neigiamą poveikį žmonių sveikatai, sukurti biologiškai skaidžių ir kitų atliekų tvarkymo infrastruktūrą Telšių regione ir įgyvendinti šiuos uždavinius: mažinti biologiškai skaidžių atliekų šalinimą sąvartyne (planuojama sutvarkyti individualiai kompostuojant – apie 4 tūkst. t/m., MBA būdu – apie 20 tūkst. t/m); perdirbti ir kitaip panaudoti ne mažiau kaip 50 % regiono komunalinių atliekų (apie 80 proc. nuo susidariusių KA). Projekto metu numatoma sukurti komunalinių atliekų tvarkymo infrastruktūrą: mechaninio ir biologinio apdorojimo įrenginiai su anaerobiniu pūdymu. Mechaninio apdorojimo metu iš mišrių komunalinių atliekų būtų išgaunamos antrinės žaliavos (iki 2,5 tūkst. /m.), degi frakcija (iki 10,5 tūkst. t/m.). Apdorojant BSA anaerobiniu būdu gaunamos biodujos, kurios naudojamos elektros gamybai, bei techninis kompostas (iki 7,4 tūkst. t/m.). Po apdorojimo, sąvartyne bus šalinama tik apie 20% susidariusių KA
VANDENS TIEKIMO IR NUOTEKŲ TVARKYMO INFRASTRUKTŪROS RENOVAVIMAS IR PLĖTRA KAZLŲ RŪDOJE
Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje, išplėsti vandentvarkos tiekiamas paslaugas ir pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma renovuoti esamus nuotekų valymo įrenginius, siekiant įdiegti naujas nuotekų valymo technologijas-taikant biologinį-cheminį azoto ir fosforo šalinimą, bei lygiagrečiai nutiesti 5,405 km vandentiekio ir 6,8245 km nuotekų tinklų Kazlų Rūdoje, sudarant galimybę prisijungti prie viešojo vandens tiekimo-360 naujų vartotojų ir nuotekų šalinimo sistemos pajungiant 450 naujų vartotojų. Nutiesus naujus tinklus padidės paslaugų prieinamumas, didės surenkamų buitinių nuotekų lygis, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša. Dabartiniu metu atitekantys ūkio-buities nuotekų kiekiai į esamus Kazlų Rūdos valymo įrenginius ženkliai viršija projektinius nuotekų kiekius. VĮ yra perkrauti, faktinis našumas viršija projektinius 2,1 karto. Dėl šios priežasties esami Kazlų Rūdos NVĮ nepajėgia išvalyti viso atitekančio buitinių nuotėkų debito iki aplinkosauginių normų išleidimui į atvirus telkinius reikalavimų. Šiuo metu daugelis gyventojų neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį neatitinkantį higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Rekonstravus NVĮ, taikant biologinį-cheminį azoto ir foforo šalinimą iki numatytų LR ir ES reikalavimų bus sumažinta Jūrės upelio ir kitų Nemuno vidurupio teritorinių telkinių tarša. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių)-aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu.
Klaipėdos regiono senų sąvartynų uždarymas, didelių gabaritų atliekų surinkimo bei kompostavimo aikštelių įrengimas
Klaipėdos apskrities sąvartynų įtakos aplinkos taršai bei neigiamo poveikio žmonių sveikatai sumažinimas. 2009 m. pradžioje Klaipėdos apskrityje veikė 8 sąvartynai, iš kurių tik viename (Dumpių sąvartynas) atliekų priėmimas ir tvarkymas atitinka ES Atliekų sąvartyno direktorijos nuostatas. Nuo 2009 m. vidurio visos mišriosios atliekos buvo pradėtos vežti į regioninį Dumpių sąvartyną, tačiau dėl sukaupto didelio atliekų kiekio 7 rajoniniai sąvartynai yra pavojingi arba potencialiai pavojingi aplinkai ir žmonių sveikatai. Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane numatoma iki 2011 m. pabaigos uždaryti visus aplinkos apsaugos ir visuomenės sveikatos saugos reikalavimų neatitinkančius sąvartynus. Numatomas įgyvendinti projektas įgalins Klaipėdos RATC vykdyti funkcijas, susijusias su senų sąvartynų uždarymo ir rekultivavimo darbais bei komunalinių atliekų tvarkymo paslaugų, atitinkančių aplinkos apsaugos ir visuomenės sveikatos saugos reikalavimus, teikimu. Prielaidų, kad gyventojams būtų suteikiamos visuotinos, prieinamos ir kokybiškos viešosios komunalinių atliekų tvarkymo paslaugos bei kad sąvartynuose mažėtų komunalinių biologiškai skaidžių atliekų kiekis, sukūrimas Klaipėdos apskrityje. Šiuo metu Klaipėdos apskrityje yra tik 1 didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelė bei tik 1 biologiškai skaidžių atliekų kompostavimo aikštelė. Todėl būtina plėsti didelių gabaritų atliekų surinkimo bei kompostavimo aikštelių infrastruktūrą. Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane numatoma užtikrinti, kad būtų įrengta ne mažiau kaip viena didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelė 50000 gyventojų bei pasiekti, kad sąvartynuose šalinamos biologiškai skaidžios atliekos sudarytų ne daugiau kaip 50 proc. Numatomas įgyvendinti projektas įgalins Klaipėdos RATC vykdyti funkcijas, susijusias su komunalinių atliekų tvarkymo paslaugų, kurios įgalins sumažinti sąvartynuose saugomų atliekų kiekį, teikimu bei šių paslaugų prieinamumo didinimu.
Nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Pagėgių savivaldybėje (Vilkyškiuose, Šilgaliuose)
Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Pagėgių savivaldybės Šilgalių ir Vilkyškių aglomeracijose.Daugelis gyventojų neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų neužtikrinamas pakankamas nuotekų surinkimo paslaugos prieinamumas. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų LR gyventojų. Projekto esmė - vandentvarkos infrastruktūros gerinimas Pagėgių savivaldybės teritorijoje. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė. Pagal LR Vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr.55-1049; 2000, Nr.91-2832) ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kompleksiškai įgyvendinus visus projekte numatytus objektus, bus kompleksiškai užtikrintas kokybiško vandents tiekimas, reikalavimus atitinkantis nuotekų sutvarkymas ir sudaryta gyventojams centralizuotų paslaugų prieinamumo galimybė.
Vandens tiekimo ir nuotekų tavrkymo infrastruktūros plėtra Šilalės rajone (Laukuvoje)
Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje, išplėsti vandentvarkos tiekiamas paslaugas ir pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma pastatyti naujus nuotekų valymo įrenginius, siekiant įdiegti naujas nuotekų valymo technologijas bei lygiagrečiai nutiesti 7,79 km vandentiekio ir 14,29 km nuotekų tinklų Laukuvos gyvenvietėje, faktiškai prisijungiant prie viešojo vandens tiekimo-488 gyventojų ir prie nuotekų tinklų- 620 gyventojų. Įgyvendinus projektą padidės paslaugų prieinamumas, didės surenkamų buitinių nuotekų lygis, pagerės vandens kokybė, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas, naujų nuotekų valymo įrenginių statyba Laukuvos gyvenvietėje geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Norint pagerinti tiekimų paslaugų kokybę, tiekiamo vandens kokybę, centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas, sumažinti gruntinio ir paviršinio vandens užterštumą Šilalės rajone.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Kelmės rajone
Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Kelmės m., Tytuvėnų mstl. Kadangi daugelis gyventojų, neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų. Projekto esmė – vandentvarkos infrastruktūros gerinimas Kelmės raj. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša (pagerės ekologinė situacija), pagerės aplinkos būklė. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Kelmės raj. teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Šį projektą vykdo UAB "Kelmės vanduo". Įgyvendinus numatytas investicijas, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų V ir NT tinklų papildomai 3414 gyventojams.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Anyksčių rajone (Kavarske, Kavarsko viensėdžiuose, Pumpučiuose, Dauginčiuose, Janušavoje)
Pagrindinis projekto tikslas - užtikrinti gyventojams kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą, išplėtojant vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūrą pagal nustatytus paslaugų kokybės, aplinkosaugos ir sveikatos apsaugos reikalavimus. Dabartiniu metu Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietėse, kuriose numatoma įgyvendinti projektą (t.y. Kavarske, Kavarsko viensėdžiuose, Pumpučiuose, Dauginčiuose, Janušavoje) viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūra nėra pakankamai išplėtota. Kavarske centralizuota vandentiekio ir nuotekų tinklų sistema aptarnauja mažą gyvenvietės dalį. Esami tinklai yra prastos būklės ir nepakankamo pralaidumo. Kavarsko viensėdžiuose, Pumpučiuose ir Dauginčiuose yra vietiniai gręžiniai ir vietiniai vandentiekio tinklai, kurie yra prastos būklės ir netinkami perspektyviniam centralizuotam vandens tiekimui. Janušavoje yra vandens gręžinys, suformuota vandenvietė, kurie pajėgūs tiekti vandenį ir aplinkinėms gyvenvietėms. Yra nuotekų tinklai, tačiau nėra siurblinės, tinklas neveikia, o susikaupęs vanduo ir nuotekos patenka į Nevėžio kanalą. Išplėtojus vandentiekio ir nuotekų tinklus, būtina nuotekų valymo įrenginių Kavarsko gyvenvietėje statyba, nes esami nuotekų valymo įrenginiai buvo skirti tik mokyklos ir artimiausių daugiabučių namų nuotekoms. Nėra mechaninės ir elektros tiekimo įrangos bei yra per mažo našumo priimti gyvenvietės nuotekas. Siekiant pagerinti esamą situaciją, projektu numatytos tokios veiklos: ?vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Anykščių rajone (V~11,6 km, Nt~14,1 km) (Kavarske V~6,2 km NT~7,2, Kavarsko viensėdžiuose V~1,6 NT~1,8 km, Pumpučiuose V~1,6 km NT~2,0, Dauginčiuose V~1,6 NT~2,0, Janušavoje V~0,6 km Nt~1,1 km); ? Kavarsko nuotekų valymo įrenginių statyba - 1 vnt.; ?Transporto priemonės tankintam dumblui transportuoti įsigijimas - 1 vnt.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Tauragės rajone
Projekto tikslas - užtikrinti tinkamos kokybės geriamojo vandens tiekimą ir tinkamą nuotekų tvarkymą Tauragės r. aglomeracijoje, padidinti šių paslaugų prieinamumą gyventojams, sumažinti taršą, tenkančią Nemuno žemupio baseinui ir Baltijos jūrai. Tauragės m. prie centralizuotos VT sistemos yra prisijungę 87%(24260vnt.)gyv.,prie cenrtalizuotos NT sistemos yra prisijungę 82%(22904vnt.)gyventojų; Gaurės mstl. atitinkamai 75%(341vnt.) ir 15%(68 vnt.)gyv.;Norkaičių k.atitinkamai 70%(251vnt.) ir 0%(0vnt.)gyv.; Paragmančio mstl.atitinkamai 24%(110vnt.) ir 0%(0vnt.)gyv.;Dapkiškių k.atitinkamai 0%(0vnt.) ir 0%(0vnt.). Prie centralizuotų sistemų neprisijungusi gyv.dalis naudoja gruntinį kastinių šulinių vandenį, kuris neatitinka geriamojo vandens saugos ir kokybės reikalavimų, jiems nėra užtikrintas nuotekų tvarkymas. Projektas yra tęstinis ir prisideda prie LRV 2008 08 27 d.nutarimu Nr.832 patvirtintos Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 m. plėtros strategijos įgyvendinimo. Pagal LR vietos savivaldos įstatymą ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos.Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų(prievolių)-aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu–vykdymą,išspręstų gyventojų problemas bei pagerintų jų gyvenimo sąlygas.Siekiant užtikrinti teisės aktų reikalavimus vandentiekio ir nuotekų sistemoms,reikia nutiesti vandentiekio tinklus ir prijungti gyventojus(atitinkamai)-Tauragės m.-9,9077km ir618gyv.,Gaurės mstl.-1,897km ir108gyv.,Norkaičių k.-3,059km ir 42gyv.,Pagarmančio mstl.-4,647km ir209gyv.,taip pat nutiesti nuotekų tinklus ir prijungti gyventojus(atitinkamai)-Tauragės m.-13,7812km ir 901gyv.,Gaurės mstl.-4,819km ir359gyv.,Norkaičių k.-4,751km ir243gyv.,Pagramančio mstl.-6,323km ir333gyv.,Dapkiškių k.-2,935km ir277gyv
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Alytaus rajone (Dauguose)
Projekto esmė – vandentvarkos infrastruktūros Alytaus rajone (Dauguose) plėtra.Pagrindiniai projekto darbai: - nuotekų valymo įrenginių rekonstrukcija (1 vnt.); - naujų nuotekų tinklų statyba (7,4 km); - naujų vandentiekio tinklų statyba (7,0 km).Projekto tikslas - padidinti vandens tiekimo ir nuotekų surinkimo paslaugų prieinamumą Alytaus rajone.Projekto finansavimas ES struktūrinių fondų lėšomis padarys didelį poveikį rajono vandens tiekimo ir nuotekų šalinimo infrastruktūros plėtrai, nes nei Alytaus rajono savivaldybės administracija, nei Alytaus rajono SĮ „Simno komunalininkas“ nėra finansiškai pajėgios savarankiškai be paramos užtikrinti vandentvarkos infrastruktūros plėtrą rajone. Įgyvendinus projektą, padidės geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas Alytaus rajone. Viešai tiekiamo geriamojo vandens vartotojų skaičius Daugų aglomeracijoje padidės nuo 823 iki 1 366 vartotojų (nuo 40,5 % iki 67,2 % – 26,7 procentinio punkto). Nuotekų tvarkymo paslaugų vartotojų skaičius Daugų aglomeracijoje padidės nuo 840 iki 1 383 vartotojų (nuo 41,3 % iki 68,0 % – 26,7 procentinio punkto). Be to, planuojama, kad, įgyvendinus projektą, prie naujai nutiestų nuotekų ir vandentiekio tinklų bus prijungtos ir 5 įmonės.Projektas numato ženkliai sumažinti neigiamą poveikį aplinkai: bus užtikrinta, kad centralizuotai teikiamos nuotekų tvarkymo paslaugos atitiktų sveikatos ir aplinkos apsaugos reikalavimus, rekonstruoti nuotekų valymo įrenginiai sumažins vandens taršą ir prisidės prie nuotekų dumblo tvarkymo problemų sprendimo.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Vilkaviškio rajone
Projekto tikslas – įgyvendinant Nemuno vidurupio baseino investicinę programą, užtikrinti viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugų plėtrą Vilkaviškio raj. Šiuo metu rajone viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos apie 60% gyventojų. Tuo tarpu teisės aktai numato, kad viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų LR gyventojų. Neturintys centr. vandentiekio ir nuotakyno tinklų gyventojai buitiniams poreikiams naudoja šulinių vandenį, kurio užterštumas viršija leistinas normas, dalis gyventojų išleidžia nuotekas į aplinką.Taip pat planuojama rekonstruoti ir išplėsti Vilkaviškio miesto buitinių nuotekų valyklą, kurios valymo pajėgumai nebeatitinka Vilkaviškio raj. poreikių. Siekiama, kad valyklos pajėgumas po rekonstrukcijos padidėtų iki 1120 m3/d, o išleidžiamų nuotekų kokybė tenkintų šiuo metu galiojančius aplinkosauginius reikalavimus. Vilkaviškio rajono savivaldybė planuoja įgyvendinti Vilkaviškio, Kybartų miestų ir Virbalio gyvenvietės vandentiekio bei nuotekų tinklų plėtrą bei atlikti Vilkaviškio miesto nuotekų valyklos rekonstrukciją. Numatoma nutiesti 23,3 km naujų centralizuoto vandentiekio tinklų, 36,3 km nuotekų tinklų, pastatyti 10 naujų nuotekų siurblinių, 1 vandentiekio siurblinę.Įgyvendinus teikiamą projektą, būtų išspręstas kokybiškų vandentvarkos paslaugų teikimas į projektą įtrauktuose gyv. rajonuose, pagerintos gyventojų gyvenimo sąlygos, padidintas rajono vardentvarkos ūkio efektyvumas, pagerėtų ekologinė situacija, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų VT papildomai 1565 gyventojų ir NT - 1894 gyventojų (prognozuojama, kad realiai prie tinklų prisijungs 30%).Centr. vandentvarkos tinklų plėtros projekto įgyvendinimas geriausiai užtikrintų Vilkaviškio raj. savivaldybės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą.
Klaipėdos regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra
Remiantis 2007 m. Valstybinio strateginių atliekų tvarkymo plano reikalavimais, turi būti sumažintas biologiškai skaidžių atliekų šalinimas sąvartynuose. Šiuo metu Klaipėdos atskirai surenkama 1-2% bioskaidžių atliekų, o likusios šalinamos sąvartynuose. Antrinių žaliavų surinkimas siekia tik 3-5 %, plečiant atskirą antrinių žaliavų surinkimą šis kiekis gali išaugti iki 12-14%, tačiau tai yra per mažai, norint įgyvendinti Valstybinio strateginio atliekų tvarkymo plane nustatytus reikalavimus. Siekiant padidinti perdirbamų atliekų ar kitaip panaudojamų atliekų kiekį, įgyvendinamas projektas “Klaipėdos regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra”, kurio tikslas: išplėsti komunalinių atliekų tvarkymo sistemą, užtikrinant biologiškai skaidžių atliekų tvarkymą Klaipėdos regione. Projekto veiklų įgyvendinimo metu bus pastatytas mechaninio apdorojimo įrenginys perdirbimui tinkamų atliekų rūšiavimui bei biologiškai skaidžių atliekų apdorojimui prieš deginimą.
Alytaus dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Projekto tikslas – sukurti reikiamus komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus Alytuje, kurie apdoros nuotekų dumblą susidarantį Alytaus,Simno, Lazdijų, Varėnos ir Daugų nuotekų valyklose. Pagrindinės Alytaus nuotekų valymo įrenginių problemos: Nusausintas dumblas talpinamas išeksploatuotuose žvyro karjeruose, neatitinkančiuose keliamų dumblo saugojimo aikštelėms ( dumblas saugomas Nemuno upės apsauginėje zonoje esančiuose karjeruose šiuo metu sukaupta apie 300000 m3) reikalavimų. Dumblo saugojimo aikštelės užpildytos 90%. Susidaro dideli kiekiai naujai susidarančio dumblo, nes dumblas apdorojamas morališkai pasenusiais ir fiziškai susidevėjusiais dumblo apdorojimo įrenginiais bei technologiniais tinklais. Projekto įgyvendiniams leis išspręsti naujai susidarančio dumblo apdorojimo ir saugojimo problemą Problemoms spręsti reikalingos didelės lėšos, kurių negalima būtų išspręsti negavus finansavimo iš ES fondo lėšų, nes bendrovė nepajėgi finansuoti visą projektą. Plečiant nuotekų surinkimo ir valymo infrastruktūrą proporcingai didėja ir nuotekų valymo metu susidarančio dumblo kiekis. Atsirado poreikis neatidėliotinai diegti modernesnes, našesnes ir aplinkai palankesnes dumblo tvarkymo technologijas, leidžiančias gerokai sumažinti susidarančio dumblo kiekį, o apdorotą dumblą ateityje panaudoti kaip atsinaujinantį energijos šaltinį. Dėl šių priežasčių dabartinė Alytaus m. nuotekų valyklos dumblo tvarkymo sistema bei įranga turi būti modernizuota ir papildyta reikiamomis (trūkstamomis) grandimis – dumblo pūdymu, džiovinimu, įrengiant efektyvias biodujų ir išsiskiriančios šilumos panaudojimo technologijas, bei atnaujinti inžinerinius tinklus reikalingus naujai dumblo apdorojimo technologijai. Įvykdžius ši projektą būtų prisidedama prie 2007-2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programos problemų sprendimo, kurioje numatoma, kad įgyvendinus programą apie 80% Lietuvoje susidarančio dumblo bus tvarkoma taikant modernias technologijas.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Jurbarko rajone (Smalininkuose, Viešvilėje, Seredžiuje, Klausučiuose, Jurbarke)
Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Jurbarko raj., Smalininkų, Viešvilės ir Seredžiaus mstl., Klausučių gyv. bei Jurbarko m. Kadangi daugelis gyventojų, neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyv. negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Projekto esmė – vandentvarkos infrastruktūros gerinimas Jurbarko raj. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė. Šiuo metu Seredžiaus mstl. neturi nuotekų valymo įrenginių ir miestelio nuotekos nėra valomos. Todėl numatoma statyti naujus Seredžiaus NVĮ. Be to numatoma rekonstruoti esamus prastos būklės Smalininkų,Viešvilės bei Klausučių nuotekų valymo įrenginius. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Jurbarko raj. teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Šį projektą vykdo UAB "Jurbarko vandenys". Įgyvendinus numatytas investicijas, prie centralizuotų V ir NT tinklų papildomai būtų prijungti 1239 gyventojai.
Tauragės regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra
Esama Tauragės regiono atliekų tvarkymo sistema neleidžia komunalinių atliekų sutvarkyti pagal naujai įsigaliojusius ES direktyvas ir Lietuvos atliekų tvarkymą reglamentuojančius teisės aktus. Siekant Tauragės regione įvykdyti šių teisės aktų keliamus atliekų tvarkymo uždavinius, būtina keisti komunalinių atliekų tvarkymo sistemą. Įgyvendinus projektą Tauragės regione bus skatinamas atskiras bioskaidžių atliekų kompostavimas jų susidarymo vietoje kaimiškose Tauragės regiono vietovėse. Likusioms bendrai surenkamoms komunalinėms atliekoms sutvakyti Leikiškių kaime esančio regioninio nepavojingų atliekų sąvartyno teritorijoje bus pastatyti komunalinių atliekų rūšiavimo ir rūšiavimo metu atskirtų biologiškai skaidžių atliekų kompostavimo įrenginiai. Šių įrenginių ir atskiro bioskaidžių atliekų kompostavimo pagalba 2013-2020 metais bus sutvarkoma 71 proc. mišrių komunalinių atliekų ir 72 proc. bioskaidžių atliekų , likusi nesutvarkyta atliekų dalis ir toliau bus šalinama sąvartyne. Projekto naudos gavėjai - visi Tauragės regiono gyventojai. Projekto nebūtų galima įgyvendinti be paramos lėšų, o neįgyvendinus projekto ir pritaikius planuojamą sąvartyno mokestį už šalinamas nesutvarkytas atliekas, bei įvertinus papildomus naujų sąvartyno sekcijų statybos kaštus dėl greitesnio sąvartyno užsipildymo ir kitus aspektus, regione turėtų būti ženkliai didinama rinkliava.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Gelgaudiškyje
Geriamojo vandens kokybė, nuotekų šalinimas ir valymas – aktuali problema Šakių rajone. Nemaža dalis gyventojų naudoja vandenį, kurio kokybė neatitinka geriamojo vandens kokybei keliamų reikalavimų. Tik 55,1 proc. rajono gyventojų naudojasi centralizuoto vandens tiekimo paslaugomis, ir tik iš 30,1 proc. gyventojų nuotekos surenkamos ir valomos centralizuotai, nuotekų valymo sistemos pasenę. Projekto esmė – vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Gelgaudiškio aglomeracijoje. Įgyvendinus projektą ir paklojus 2,3 km naujų vandentiekio tinklų ir 8,9 km naujų nuotekų tinklų bei pastačius naujus nuotekų valymo įrenginius (600 m3/parą našumo ir BDS5/BDS7 25/29 išvalymo kokybės), bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Vadovaujantis Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą, savivaldybės bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonės yra atsakingos už geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtrą ir sistemų gerinimą. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų plėtra bei infrastruktūros atnaujinimas užtikrintų kokybiško vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas gyventojams. Projektas prisidės prie Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 m. plėtros strategijos tikslų, sudaryti palankias sąlygas didinti geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumą ir gerinti jų kokybę bei apsaugoti aplinką nuo išleidžiamų nuotekų žalingo poveikio, įgyvendinimo.
Kauno regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra
Šiuo metu pagal 2009 statistikos departamento duomenis Kauno regione susidarė 203 993 t. komunalinių atliekų tai yra 324 kg vienam gyventojui per metus iš jų komunalinių bioskaidžių atliekų kiekis sudaro 58 %. Projekto metu bus skatinamas namudinis kompostavimas bei vykdoma mechaninio komunalinių atliekų apdorojimo įrenginio kartu su bioskaidžių atliekų apdorojimo įrenginiais Zabieliškio sąvartyno teritorijoje statyba ir eksploatacija taipogi atliekama mechaninio biologinio apdorojimo (MBA) įrenginio su komposto gamyba įrenginio statyba ir eksploatacija (Kaune). Kauno regione 2000 metais susidarė 118, 400 t biologiškai skaidžių atliekų. Pagal paraiškos reikalavimus projektas užtikrins ne mažiau kaip 50% komunalinių atliekų tvarkymo regiono grupės teritorijoje susidarančių komunalinių biologiškai skaidžių atliekų perdirbimą ir (ar) kitokį naudojimą. Įgyvendinus projektą komunalinių bioskaidžių atliekų kiekis šalinamas sąvartynuose bus sumažintas apie 93%. Sukuriamų atliekų perdirbimo pajėgumai - 256 425 t/m - 220 000 t MBT, 20 000 t MA, 16 425 t namudinis kompostavimas. MBT įrenginio pajėgumas -220 000 t/m ir MA įrenginio pajėgumas - 20 000 t/m yra planuojamas atsižvelgiant į atliekų didėjimo ar mažėjimo prognozes. Projekto įgyvendinimo pradžioje 2014 metais prognozinis komunalinių atliekų kiekis yra 234 715 t/m, projekto įgyvendinimo pabaigoje šis kiekis sieks 318 361 t/m. Prielaidos gali pasitvirtinti arba nepasitvirtinti, todėl faktiškai susidarantis atliekų kiekis gali skirtis nuo prognozuojamo. Namudinio kompostavimo kiekis pagrįstas nuosekliu skaičiavimu, kuriam atlikti taikytos prielaidos bei atsižvelgiama į Kauno regiono komunalinių atliekų sudėtį. Individualių namų skaičius Kauno atliekų tvarkymo regione yra apie 30 000. Vidutinė norma 1 gyventojui yra 350 kg, vidutinis ūkio dydis yra 2.8 gyventojai, atliekų kiekis per metus 980 kg/gyv., biologiškai skaidžios sudaro 55-58 proc.; gyventojai kompostuoja visa kiekį.
Panevėžio dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Projekto tikslas – sukurti reikiamus nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus Panevėžyje, kurie apdoros nuotekų dumblą susidarantį Panevėžio, Kupiškio, Ramygalos ir Krekenavos nuotekų valymo įrenginiuose ir gauti tokį produktą, kuris būtų ekonomiškiausiai utilizuojamas, saugomas bei tvarkomas. Panevėžyje planuojama nuotekų dumblo džiovykla (džiovinamo dumblo kiekis 3524 t/ metus (2016 m.)), o Ramygalos ir Krekenavos nuotekų valyklose sutankintas dumblas bus vežamas pūdymui į Panevėžio nuotekų valyklą. Teikiamas projektas padės išspręsti bendrą Panevėžio regiono nuotekų dumblo tvarkymo problemą. Panevėžio regione plečiant nuotekų surinkimo ir valymo infrastruktūrą, proporcingai didėja ir nuotekų valymo metu susidarančio dumblo kiekis, todėl atsirado poreikis diegti modernesnes, našesnes ir aplinkai palankesnes dumblo tvarkymo technologijas, leidžiančias gerokai sumažinti susidarančio dumblo kiekį, o apdorotą dumblą panaudoti kaip atsinaujinantį energijos šaltinį. Dėl šio projekto įgyvendinimo sumažės neigiamas dumblo taršos poveikis šių regionų paviršiniams bei požeminiams vandenims, gruntui, dirvožemiui ir gyventojams. Projekto įgyvendinimo metu Panevėžio m. nuotekų valyklos teritorijoje (Panevėžio raj., Papušių kaimas) bus pastatyti nauji dumblo apdorojimo įrenginiai. Įgyvendinus projektą, Panevėžio regione būtų išspręstos šios problemos: dumblo kiekio sumažinimas, dumblo kvapo panaikinimas, dumblo stabilizavimas, sumažintos šiltnamio dujų emisijos. Įdiegus naujus dumblo apdorojimo įrenginius, nuotekų dumblas bus pūdomas ir džiovinamas, dėl to padidės apdoroto dumblo panaudojimo galimybės, sumažės dumblo kiekis aikštelėse, bus užkirstas kelias grunto/dirvožemio taršai. Įvykdžius šį projektą būtų prisidedama prie 2007-2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programos problemų sprendimo, kurioje numatoma, kad įgyvendinus programą apie 80% Lietuvoje susidarančio dumblo bus tvarkoma taikant modernias technologijas.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Klaipėdos rajone (Endriejave)
Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje, išplėsti vandentvarkos tiekiamas paslaugas ir pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma pastatyti naujus nuotekų valymo įrenginius, siekiant įdiegti naujas nuotekų valymo technologijas bei lygiagrečiai nutiesti 2,1 km vandentiekio ir 5,0 km nuotekų tinklų Endriejavo gyvenvietėje, prisijungiant prie viešojo vandens tiekimo-40 gyventojų ir prie nuotekų tinklų- 200 gyventojų. Įgyvendinus projektą padidės paslaugų prieinamumas, didės surenkamų buitinių nuotekų lygis, pagerės vandens kokybė, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas, naujų nuotekų valymo įrenginių statyba Endriejavo gyvenvietėje geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Norint pagerinti tiekimų paslaugų kokybę, tiekiamo vandens kokybę, centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas, sumažinti gruntinio ir paviršinio vandens užterštumą Klaipėdos rajone.
Nuotekų tinklų plėtra Vilniaus rajone (Zujūnuose, D. Riešėje, M. Riešėjė)
Pagrindinis projekto tikslas - plėsti nuotekų tinklus Vilniaus rajono gyvenvietėse. Šiuo projektu bus suprojektuoti ir nutiesti nuotekų tinklai Zujūnuose, Mažojoje Riešėje ir Didžiojoje Riešėje. Minimalus prijungtų, prie naujai pastatytų nuotekų tinklų, gyventojų skaičius bus 3468 (Zujūnuose 2108 gyv. M ir D. Riešėje 1360 gyv.). Šiems gyventojams bus užtikrintas kokybiškas nuotekų tvarkymas. Šioms gyvenvietėms nuotekų tinklų įrengimas yra būtinas. Nors šios gyvenvietės, pagal statusą priklauso Vilniaus rajono savivaldybei, faktiškai jos jau yra Vilniaus priemiesčiai. Pvz. Dalis Zujūnų priklauso Vilniaus m. savivaldybei čia Nuotekų tinklai yra pilnai pastatyti ir įrengti, dalis priklausanti Vilniaus r. sav. tokių tinklų neturi išvis. Panaši situacija susidariusi ir M. D. Riešėje. Projekto metu numatoma nutiesti 19,9 km. nuotekų tinklų Zujūnuose ir 20,6 km. nuotekų tinklų M. ir D. Riešėje. Suprojektuoti ir pastatyti nuotekų tinklai bus prijungti prie šiuo metu funkcionuojančių UAB "Vilniaus vandenys" nuotekų tinklų. Vienas svarbiausių efektyvaus ES paramos panaudojimo tikslų – užtikrinti, kad ES investicijomis skatinamas ūkio augimas atitiktų darnaus vystymosi principus. Vykdomas projektas tiesiogiai atitinka šį tikslą, juo bus sumažinti nuotekų tavarkymo infrastruktūros skirtumai tarp Vilniaus m. ir Vilniaus r. savivaldybių. Projektas taip pat tiesiogiai atitinka šį Sanglaudos veiksmų programos 3 prioriteto uždavinį: "1. Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų renovavimas ir plėtra;" Taip pat tiesiogiai atitinka apraše nurodytą veiklą - 1.1. nuotekų valymo įrenginių renovavimas ir statyba. Projektas taip pat atitinka Vilniaus r. 2008-2015 m. strateginį plėtros planą. Tiesioginis atitikimas yra 3 prioriteto 4.2 uždaviniui - "Plėtoti vandentiekio ir nuotekų tinklus". Šis projektas taip pat bus įtrauktas į šiuo metu rengiamą rengiamą Vilniaus r. sav.vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtros planą.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Šiaulių rajone (Šiauliai, Ginkūnai)
Projekto tikslas – įgyvendinant Lielupės upių baseino investavimo programą, užtikrinti viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugų plėtrą Šiaulių raj. Ginkūnų gyvenvietėje. Šiuo metu Ginkūnuose viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos 80% gyventojų. Tuo tarpu teisės aktai numato, kad viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų. Neturintys centr. vandentiekio ir nuotakyno tinklų Ginkūnų gyventojai buitiniams poreikiams naudoja šulinių vandenį, kurio užterštumas viršija leistinas normas. Šiaulių m. nuotekos valomos Aukštrakių km. valymo įrenginiuose. Išleidžiamos nuotekos tenkina šiuo metu galiojančius aplinkosauginius reikalavimus, išskyrus rodiklius pagal bendrą fosforą ir azotą. Projekto metu numatomas nuotekų valymo įrenginių valymo proceso pertvarkymas, užtikrinant azoto ir fosforo junginių šalinimo rodiklių atitiktį ES reikalavimams. Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtros Šiaulių raj. Ginkūnų gyvenvietėe projekto įgyvendinimas užtikrins Šiaulių raj. sav-bės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. UAB "Šiaulių vandenys" vykdo šį projektą, kadangi jai pavesta teikti vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas Šiaulių m. ir rajono gyventojams.Įgyvendinus teikiamą projektą, būtų išspręstas kokybiškų vandentvarkos paslaugų teikimas Ginkūnų gyvenvietėje, pagerintos gyventojų gyvenimo sąlygos, padidintas vandentvarkos ūkio efektyvumas, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų V ir NT tinklų papildomai 403 Ginkūnų gyventojams, prognozuojama, kad realiai prie tinklų prisijungs 45% (180 gyventojų arba 75 nauji abonentai).Šiaulių m. nuotekų valymo įrenginių modernizavimas užtikrins jų atitiktį ES reikalavimams, minimalų neigiamą poveikį atviriems vandens telkiniams, kurių vandens kokybė pagerės.
Šiaulių dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Teikiamas projektas padės išspręsti bendrą Šiaulių regiono nuotekų dumblo tvarkymo problemą. Šiaulių regione plečiant nuotekų surinkimo ir valymo infrastruktūrą, proporcingai didėja ir nuotekų valymo metu susidarančio dumblo kiekis. Dėl šios priežasties atsirado poreikis neatidėliotinai diegti modernesnes, našesnes ir aplinkai palankesnes dumblo tvarkymo technologijas, leidžiančias gerokai sumažinti susidarančio dumblo kiekį, o apdorotą dumblą panaudoti kaip atsinaujinantį energijos šaltinį. Taip pat būtina pasirūpinti per daugelį metų dumblo saugojimo aikštelėse susikaupto dumblo sutvarkymu.Įdiegus naujų nuotekų dumblo tvarkymo įrenginius Šiaulių nuotekų valykloje, čia bus tvarkomas Linkuvos, Joniškio, Šeduvos, Pakruojo Kuršėnų, Radviliškio, Baisogalos ir Šiaulių teritorijose surinktas dumblas. Dėka projekto įgyvendinimo sumažėtų neigiamas dumblo taršos poveikis šių regionų paviršiniams bei požeminiams vandenims, gruntui, dirvožemiui ir gyventojams. Projekto įgyvendinimo metu bus pastatyti nauji dumblo apdorojimo įrenginiai Šiaulių nuotekų valykloje. Šiaulių dumblo apdorojimo įrenginių statybos projekto įgyvendinimas geriausiai užtikrintų Šiaulių m. savivaldybei priskirtos funkcijos - užtikrinti tinkamą nuotekų tvarkymą - vykdymą. UAB "Šiaulių vandenys" vykdo šį projektą, kadangi nuotekų tvarkymo paslaugas teikti jai pavedė Šiaulių m. sav. taryba.Projektas bus įgyvendinamas Šiaulių nuotekų valyklos teritorijoje (Šiaulių raj., Auštrakių kaimas). Įgyvendinus teikiamą projektą, Šiaulių mieste ir regione būtų išspręstos šios problemos: dumblo kiekio sumažinimas, dumblo kvapo panaikinimas, dumblo stabilizavimas, sumažintos šiltnamio dujų emisijos.Įdiegus naujus dumblo apdorojimo įrenginius, nuotekų dumblas bus pūdomas ir džiovinamas, dėl to padidės apdoroto dumblo panaudojimo galimybės, sumažės šalinamo savartyne ar aikštelėse dumblo kiekis, bus užkirstas kelias grunto/dirvožemio taršai.
Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Kėdainių rajone (Josvainiuose, Vainotiškiuose)
Projektas apima Kėdainių rajono savivaldybės vandentvarkos infrastruktūros atnaujinimą ir plėtrą. Siekiant pagerinti prastą vandentvarkos ūkio padėtį bei didinti centralizuotų vandentvarkos paslaugų prieinamumą, projekte numatoma išplėsti vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemas Kėdainių raj. Josvainių ir Vainotiškių gyvenvietėse, kuriose gyvena apie 2,6 tūkst. gyventojų.Šiuo metu Kėdainių raj. viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos 67,5% gyventojų. Tuo tarpu teisės aktai numato, kad viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų Lietuvos gyventojų. Projektas numato naujų vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtrą Josvainių ir Vainotiškių gyvenviečių gatvėse, kurios neturi centr. vandentiekio ir nuotakyno tinklų. Šių rajonų gyventojai buitiniams poreikiams naudoja šulinių vandenį, išleidžia nuotekas į aplinką. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų plėtros projekto įgyvendinimas geriausiai užtikrintų Kėdainių raj. savivaldybei priskirtų funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. UAB "Kėdainių vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti jai pavedė Kėdainių raj. sav. taryba.Projekto metu numatoma nutiesti 4,573 km naujų centralizuoto vandentiekio tinklų, 5,3068 km ūkio-buities nuotekų tinklų, pastatyti 4 naujas nuotekų siurblines. Įgyvendinus teikiamą projektą, būtų išspręstas kokybiškų vandentvarkos paslaugų teikimas į projektą įtrauktose gyvenvietėse, pagerintos gyventojų gyvenimo sąlygos, padidintas rajono vandentvarkos ūkio efektyvumas, pagerėtų ekologinė situacija, prie centralizuotų VT ir NT tinklų papildomai būtų prijungta 460 Josvainių ir Vainotiškių gyvenviečių gyventojų.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Jurbarke
Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Jurbarke, Kalnėnų kvartale. Kadangi daugelis gyventojų, neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų. Projekto esmė – vandentvarkos infrastruktūros gerinimas Jurbarko raj. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Jurbarko raj. teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Šį projektą vykdo UAB "Jurbarko vandenys". Įgyvendinus numatytas investicijas, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų V ir NT tinklų papildomai 747 gyventojams.
Telšių dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Projekto tikslas - sukurti reikiamus komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus Telšiuose, kurie apdoros nuotekų dumblą, susidarantį Telšių, Plungės ir Rietavo valymo įrenginiuose. Dabartiniu metu Telšių nuotekų valykloje vykdomi dumblo tvarkymo procesai ir naudojamos technologijos (dumblo utilizavimas apsiribojant dumblo mechaniniu tankinimu, bei dumblo mechaniniu sausinimu) neįgalina Telšių regione pagal numatytus principus sukurti regioninės dumblo tvarkymo sistemos, kadangi kai kurie būtini procesai šiuo metu nėra pilnai vykdomi, o naudojamos technologijos neužtikrina nacionalinių ir ES reikalavimų. Atsižvelginat į pateiktus argumentus, iškyla poreikis diegti modernesnes, našesnes ir aplinkai palankesnes dumblo tvarkymo technologijas. Projekto įgyvendinimas leis išspręsti naujai susidarančio dumblo tvarkymo problemas, nes projekto metu bus modernizuota esama Telšių nuotekų valyklos dumblo apdorojimo technologija, papildant ją trūkstamomis grandimis - sausinimu, pūdymu ir džiovinimu, įrengiant efektyvias biodujų ir išsiskiriančios šilumos panaudojimo technologijas. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas saugus ir efektyvus Telšių, Plungės ir Rietavo nuotekų valyklose susidarančio dumblo apdorojimas modernizuotuose Telšių dumblo apdorojimo įrenginiuose. Įgyvendinant projektą, bus prisidedama prie ES, Lietuvos ir Telšių regiono strateginių dokumentų nuostatų įgyvendinimo.
Druskininkų dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Nuotekų dumblo tvarkymas – aktuali problema visoje Lietuvoje. Griežtėjantys aplinkosauginiai reikalavimai Lietuvoje skatina diegti modernias ir efektyvias dumblo tvarkymo technologijas. Susidarančio dumblo kiekiai, kurių tvarkymas iki šiol naudojamais būdais pradeda kelti grėsmę aplinkai, nebeatitinka ilgalaikių visuomenės interesų, prieštarauja darnios plėtros principams.Projekto esmė - Druskininkų miesto nuotekų valyklos teritorijoje pastatyti nuotekų dumblo kompostavimo aikštelę, kurioje bus kompostuojamas šioje valykloje susidaręs sausintas nuotekų dumblas. Projekto įgyvendinimas leis išspręsti dumblo apdorojimo ir tolimesnio jo panaudojimo problemas Druskininkų mieste. Šių problemų sprendimui būtinas finansavimas iš ES fondo lėšų, nes bendrovė nepajėgi finansuoti visą projektą. Atsižvelgiant į susidarančio dumblo kiekį, jo kokybę bei galutinio dumblo panaudojimo galimybes, Druskininkuose bus pritaikyta paprasčiausia dumblo tvarkymo schema - nuotekų dumblo kompostavimas. Nuotekų dumblas bus kompostuojamas naudojant struktūrinę medžiagą - šiaudus, medžių šakas, lapus ir kt. Kartu kompostuojant dumblą ir biodegraduojančias atliekas (sodo - daržo, želdinių tvarkymo ir pan.) bus gaunamas ne tik geresnės kokybės kompostas, bet kartu bus sprendžiamos ne tik dumblo, bet ir"žaliųjų" atliekų tvarkymo problemos. Iš nuotekų dumblo pagamintas kompostas bus panaudojamas žemės ūkyje, sąvartynų tvarkymui, pažeistų teritorijų atstatymui, kelių statyboje, miškų sodinimui ir kitose srityse. Įgyvendinus šį projektą bus prisidėta prie 2007-2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programos problemų sprendimo, kurioje numatoma, kad įgyvendinus programą apie 80% Lietuvoje susidarančio dumblo bus tvarkoma taikant modernias technologijas.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Šiauliuose
Projekto tikslas - įgyvendinant Lielupės upių baseino investavimo programą, užtikrinti viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugų plėtrą Šiaulių mieste. Šiuo metu Šiauliuose viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos 85% gyventojų. Tuo tarpu teisės aktai numato, kad viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų. Medelyno, Kalniuko ir kt. į projektą įtraukti gyv. rajonai neturi centro vandentiekio ir nuotakyno tinklų. Šių rajonų gyventojai buitiniams poreikiams naudoja šulinių vandenį. Kaip parodė atlikti cheminiai ir bakteriologiniai tyrimai, didžiosios dalies šulinių užterštumas kelis kartus viršija leistinas normas.Iš 12 eksploatuojamų siurblinių 9 siurblinių būklė yra nepatenkinama. Siurblinėse dažnos avarijos, susijusios su jų susidėvėjimu.Numatoma rekonstruoti 3 nuotekų siurblines, kurių būklė yra blogiausia, eksploatacijos kaštai didžiausi.Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų plėtros projekto įgyvendinimas geriausiai užtikrintų Šiaulių m. savivaldybės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. UAB "Šiaulių vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti jai pavedė Šiaulių m. sav. taryba.Įgyvendinus teikiamą projektą, būtų išspręsta kokybiškų vandentvarkos paslaugų teikimas Medelyno, Kalniuko, Pabalių ir kt. į projektą įtrauktuose gyv. rajonuose, pagerintos gyventojų gyvenimo sąlygos, būtų padidintas miesto vardentvarkos ūkio efektyvumas, pagerėtų ekologinė situacija. Įgyvendinus numatytas investicijas, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų V ir NT tinklų papildomai 6928 gyventojams, prognozuojama, kad realiai prie tinklų prisijungs 30% (2078 gyventojai).
Geriamojo vandens kokybę įtakoja vandentiekio vamzdynai,todėl ypač svarbu išspręsti naujų vamzdynų tiesimo problemą. Pagėgių komunalinis ūkis eksploatuoja Pagėgių miesto vandentiekio tinklus-72 km. Dauguma vamzdynų paklota 1959-1986 m. laikotarpiu.Tuo laikotarpiu dažniausiai buvo klojami ketaus (špyžius) vamzdynai. Paaiškėjo, jog vamzdynai iš šių medžiagų yra visiškai netinkami. Ketaus vamzdžiai neatsparūs korozijai-rūdija ir prakiūra, neatsparūs deformacijoms ir judant žemės gruntui dėl įšalo-lūžta, plyšta. Kadangi vamzdynai tiesti nuo 1959 m., tikėtina, jog jie yra visiškai suirę. Esamais vandentiekio tinklais negalima užtikrinti patikimo vandens tiekimo vartotojams ir jo kokybės pagal LR higienos normų reikalavimus. Pagėgių komunalinio ūkio duomenimis, artimiausiu metu būtina nutiesti apie 2608 m vandens tiekimo naujo vamzdyno. Miesto aplinkos švara priklauso nuo nuotekų vamzdynų sandarumo. Iš 40 km pareiškėjo eksploatuojamų nuotekų tinklų,100 proc.nutiesta dar 1959-1986 m. laikotarpiu.Ketaus vamzdynai visiškai susidėvėję,ištrupėję,matosi įtrūkimai.Tokie tinklai yra mažiausiai atsparūs.Kadangi vamzdynai tiesti dar nuo 1959 m.,tikėtina, jog jie yra visiškai suirę.Atsižv. į vandens tiekimo poreikį gyventojams,artimiausiu metu būtina naujai nutiesti apie 2872 m nuotekų vamzdyno.Netiesiant naujų nuotekų tinklų,nebus užtikrinamas nuotekų pašalinimas iš gyventojų,gali kilti pavojus antisanitarinėms sąlygoms susidaryti.Taip pat prie centralizuotos vandentiekio ir nuotekų sistemos nebus galima prijungti naujų gyventojų.Atsižvelgiant į šias problemas,Pagėgių komunalinis ūkis teikia projektą,kurio pagrindinis tikslas-užtikrinti gyventojams kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą.Projekto įgyvendinimo metu bus nutiesta apie 2608 m naujų vandentiekio (Vytauto, Žemaičių ir Sodų g.) ir 2872 m naujų nuotekų tinklų (Vilniaus,Geležinkelio,Turgaus,Sodų g.) Pagėgių mieste.
Klaipėdos dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Projektas yra skirtas nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumų kūrimui Klaipėdoje, kurie apdoros nuotekų dumblą, susidarantį Klaipėdos, Neringos, Palangos, Kretingos, Šilutės, Salantų ir Skuodo nuotekų valymo įrenginiuose. Numatoma, jog projekto metu bus sumontuoti dumblo džiovinimo įrenginiai ir įrengta 2 mėn. dumblo saugojimo aikštelė. Projektas leis išspręsti šiuo metu egzistuojančią nuotekinio dumblo utilizavimo problemą Klaipėdos apskrityje. Atliekant skaičiavimus buvo priimta kad pūdomas bus pirminis ir perteklinis dumblas, kurio sausų medžiagų kiekis yra ne mažiau kaip 5 %. Džiovinamo dumblo sausumas - vidutiniškai ne mažiau kaip 24%. Numatoma, kad kiekvieną dieną bus džiovinama apie 48 t dumblo. Tikslinė grupė – Klaipėdos miesto ir rajono gyventojai. Projektu siekiama: - sumažinti dumblo kiekį, - panaikinti dumblo kvapą, - stabilizuoti dumblą, - sumažinti grunto ir požeminio vandens taršą.
Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Varėnoje
Projekto tikslas – užtikrinti kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą Varėnos mieste. Šiuo metu Varėnos mieste viešai prieinamomis vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugomis naudojasi atitinkamai ~94,6 proc. ir ~93 proc. gyventojų. Įgyvendinus projektą numatoma nutiesti 2,655 km vandentiekio ir 1,935 km nuotekų tinklų, kurie leis užtikrinti individualių gyvenamų namų kvartalo Marcinkonių g.,Varėnos miesto gyventojams socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų tiekimą. V ir NT naujų tinklų nutiesimas prisidės prie teikiamo vandens kokybės gerinimo, paviršinių ir požeminių vandenų taršos mažinimo, aplinkos būklės gerinimo, nes šiuo metu šiame rajone nėra nutiestų V ir NT tinklų, o juos nutiesus nuotekos pateks tiesiai į nuotekų tvarkymo įrenginius ir, prieš patekdamos į aplinką, bus tinkamai išvalomos. Įgyvendinus projekto veiklas numatoma prijungti 154 naujus gyventojus prie V ir NT tinklų. Projektas prisidės prie LR Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 m. plėtros strategijos įgyvendinimo bei Sanglaudos skatinimo veiksmų programos 3 prioriteto “Aplinka ir darnus vystymasis” tikslo ir uždavinio, kadangi jo metu bus vykdoma vandentiekio ir nuotekų tvarkymo sistemų plėtra, nutiesiant naujus vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklus Marcinkonių gyvenvietėje. Tokiu būdu bus padidintas viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas, surenkamų nuotekų kiekis. Pagal LR Vietos savivaldos įstatymą ir LR Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei miesto vandentvarkos įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Varėnos rajono savivaldybės taryba perdavė šių funkcijų vykdymą UAB “Varėnos vandenys”, kuri užtikrins ilgalaikį, nepertraukiamą centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų funkcionavimą Marcinkonių gyvenvietėje.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Kalvarijos savivaldybėje (Kalvarijoje, Jungėnuose, Mikalaukoje, Jusevičiuose)
Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinant dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje,išplečiant centralizuotai vandentvarkos paslaugas gaunančių gyventojų skaičių ir pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma rekonstruoti esamus Kalvarijos nuotekų valymo įrenginius, siekiant įdiegti naujas nuotekų valymo technologijas-taikant azoto ir fosforo šalinimą, pastatyti naujus NVĮ Jusevičiuose bei lygiagrečiai nutiesti 7,677 km vandentiekio ir 16,226 km nuotekų tinklų Kalvarijos savivaldybės Kalvarijos mieste ir Jungėnų, Mikalaukos ir Jusevičių gyv., prisijuniant prie viešojo vandens tiekimo-549 gyventojų ir prie nuotekų tinklų- 623 gyventojų. Įgyvendinus projektą padidės paslaugų prieinamumas, didės surenkamų buitinių nuotekų lygis, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Nutiesus naujus tinklus padidės paslaugų prieinamumas, pagerės geriamo vandens kokybė, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša, tai geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Rekonstravus esamus įrenginius, šalinant azotą ir fosforą Kalvarijoje bei pastačius naujus NVĮ Jusevičiuose, Kalvarijos savivaldybė įgyvendintų ES direktyvos ir nacionalinius reikalavimus nuotekų išvalymui.
Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Vilkaviškio rajone (Giedriuose, Virbalyje, Pilviškiuose)
Projekto esmė yra padidinti centralizuoto geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumą ir užtikrinti paslaugų kokybę Vilkaviškio rajono Giedrių, Virbalio ir Pilviškių gyvenviečių gyventojams. Šiose teritorijose geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistema nėra pakankamai išplėtota. Gyventojams, kurie neturi galimybės prisijungti prie viešųjų vandentiekio ir nuotekų tinklų, neįmanoma užtikrinti higienos normas atitinkančio geriamojo vandens tiekimo ir tinkamo nuotekų šalinimo. Įgyvendinus projektą, numatyta minėtose gyvenvietėse nutiesti 14,0 km naujų vandentiekio ir 16,8 km naujų nuotekų tinklų bei pastatyti naujus nuotekų valymo įrenginius Pilviškių miestelyje. Prie nuotekų tinklų bus naujai prijungti 1509 gyventojai. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją, viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų Lietuvos gyventojų, o surinktų nuotekų išvalymo iki nustatytų normų siektina reikšmė - 100 proc. Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymas numato, kad geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimas yra viena iš savivaldybių savarankiškųjų funkcijų. Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo funkcijas Vilkaviškio rajono savivaldybė perdavė UAB "Vilkaviškio vandenys". Centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra užtikrins pagrindinės šios įmonės funkcijos - aprūpinti gyventojus kokybišku geriamuoju vandeniu ir pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą.
Marijampolės dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Projektas yra skirtas komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumų kūrimui Marijampolėje, kurie apdoros nuotekų dumblą, susidarantį Marijampolės, Kazlų Rūdos, Kalvarijos, Šakių ir Vilkaviškio nuotekų valymo įrenginiuose. Numatoma, jog projekto metu bus sumontuoti 1 pūdytuvas su sausinimo įranga; 2 generatoriai; 1 džiovinimo įrenginys; 1 2 mėn. laikina dumblo saugojimo aikštelė. Atliekant skaičiavimus buvo priimta kad pūdomas bus pirminis ir perteklinis dumblas, kurio sausų medžiagų kiekis yra ne mažiau kaip 4 proc. Džiovinamo dumblo sausumas - vidutiniškai ne mažiau kaip 20 proc. Numatoma, kad kiekvieną dieną bus džiovinama apie 27 m3 dumblo. Tikslinė grupė – Marijampolės apskrities gyventojai. Projektu siekiama: - sumažinti dumblo tūrį, - išgauti biodujas ir panaudoti tolimesniame dumblo utilizavimo procese, - stabilizuoti dumblą, - sumažinti grunto ir požeminio vandens taršą.
Raseinių dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Projekto tikslas - sukurti reikiamus komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus Raseiniuose, kurie apdoros nuotekų dumblą susidarantį Raseinių,Ariogalos ir Viduklės nuotekų valymo įrenginiuose. Šiuo metu Raseinių,Ariogalos ir Viduklės NVĮ susidariusį nuotekų dumblą nėra kur tinkamai utilizuoti, todėl jis yra tiesiog išvežamas į sąvartynus arba naudojamas ūkininkų laukams tręšti. Nuotekų dumble esančios organinės medžiagos, kartu su patogeninėmis bakterijomis bei sunkiaisiais metalais, sudaro pagrindes problemas tolimesniam dumblo panaudojimui ir utilizavimui. Todėl projekto metu planuojama įrengti kompostavimo aikštelę su kompostavimo įranga - krautuvu,"žaliųjų" atliekų smulkintuvu, vartytuvu, būgniniu sijotuvu bei įrengiant priėmimo zoną. Ją planuojama įrengti rekultivuoto Andrušaičių sąvartyno teritorijos 03 sklypo pietrytinėje dalyje, išeksploatuotame Andrušaičių karjere. Planuojamo kompostuoti nuotekų dumblo kiekis – 2349 m3/metus (2819 t/metus),"žaliųjų" atliekų – 3524 m3/metus Problemoms spręsti reikalingos didelės lėšos, vandentvarkos įmonė nepajėgi finansuoti viso projekto, todėl reikalingos ES finansavimo lėšos. Projektas prisidės prie 2007-2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programos įgyvendinimo, kurioje numatoma, kad įgyvendinus programą apie 80% Lietuvoje susidarančio dumblo bus tvarkoma taikant modernias technologijas.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Varėnoje
Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Varėnos miesto ir Senosios Varėnos aglomeracijose. Šiuo metu vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos aglomeracijoje prieinamos apie 81 proc. gyventojų. Kadangi daugelis gyventojų neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos normų reikalavimų bei daugeliui gyventojų negali užtikrinti tinkamo nuotekų šalinimo bei išvalymo. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų.Igyvendinus projektą,vandentiekio tinklai aptarnaus apie 701naują gyventoją, centralizuoti nuotekų tinklai apie 2370 gyventojų. Prisijungusių prie vandentiekio tinklų skaičius padidės nuo 88 iki 91,6 proc., prie nuotekų tinklų skaičius nuo 81 iki 91,6 proc.. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994? Nr.55-1049;2000, Nr.91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuotų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių)- aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Varėnos miesto teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu ,ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. UAB "Varėnos vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti yra perdavusi Varėnos rajono savivaldybės taryba.
Biržų dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Komunalinių atliekų dumblo tvarkymo pajėgumų didinimas Biržuose bei Biržų ir Pasvalio rajonuose susidarančio dumblo tvarkymo užtikrinimas. Biržų nuotekų valyklos dumblo tvarkymo įrenginiai, kuriuose šalinamas azotas ir fosforas bei sausinamas dumblas, pradėti eksploatuoti 2002 m. Dumblas sausinamas naudojant filtpresą bei aikštelėse su smėlio-nendrių filtru. Filtpresu nusausintas dumblas laikomas sandėliavimo aikštelėje, o aikštelėse nusausintas dumblas kartu ir mineralizuojamas. Biržuose dumblo tvarkymas atitinka nacionalinius ir ES reikalavimus, tačiau vis aktualesnė tampa dumblo apdorojimo pajėgumų problema, kadangi šiuo metu eksploatuojamų įrenginių techninės charakteristikos ne visada gali užtikrinti tinkama susidarančio dumblo apdorojimą. Be to UAB “Biržų vandenys” vykdo nuotekų tinklų plėtros projektus, todėl ateityje ženkliai padidės nuotekų ir jose susidarančio dumblo kiekis. Dėl to būtina Biržuose didinti dumblo tvarkymo pajėgumus, plečiant dumblo apdorojimo infrastruktūrą. Pagal LR vietos savivaldos įstatymą ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei miesto vandentvarkos įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Todėl komunalinių atliekų dumblo tvarkymo pajėgumų didinimas geriausiai užtikrintų UAB "Biržų vandenys" funkcijų, susijusių su pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu (šias funkcijas įmonei perdavė Biržų rajono savivaldybė), vykdymą. Įgyvendinus projektą išspręstos dumblo apdorojimo pajėgumų problemos sudarys sąlygas Biržų ir Pasvalio rajonuose plėsti nuotekų tinklus, užtikrinant nuotekose susidarančio dumblo tvarkymą, pagal nacionalinius ir ES reikalavimus. Tokiu būdu projektas prisidės prie Geriamo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo plėtros strategijos tikslų ir uždavinių pasiekimo. Be to išaugę dumblo tvarkymo pajėgumai įgalins Biržuose įdiegti Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane numatytus nuotekų dumblo tvarkymo principus.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Švenčionių rajone
Projekto tikslas-užtikrinti gyventojams kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą Švenčionių r.Kadangi dalis gyv.neturi galimybės prisijungti prie viešo vandens teikimo ir nuotekų tvarkymo,vartoja vandenį,kuris neatitinka higienos normų bei negali užtikrinti tinkamo nuotekų tvarkymo. Įgyvendinus projektą,bus užtikrintas ilgalaikis,technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas,socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas,bus užtikrintas nuotekų išvalymas iki ES keliamų reikalavimų.Įgyvendinus projektą būtų suteikta galimybė 816 gyv.(padidėtų 3,4%) pasinaudoti kokybišku geriamojo vandens tiekimu ir1373 gyv. (padidėtų 5,7%) nuotekų tvarkymu. Pagerės tiekiamo vandens kokybė,sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyv. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku geriamuoju vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Švenčionių rajono miestai yra gana tankiai apgyvendinti, sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Šį projektą vykdo Švenčionių rajono savivaldybės administracija, kuriai funkcijas projektą rengti ir paraišką teikti perdavė Švenčionių rajono savivaldybės Taryba 2009 m. birželio 11 d. sprendimu Nr.T-95.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Ukmergėje
Projekto esmė - vandentvarkos infrastruktūros renovavimas ir plėtra Ukmergės miesto aglomeracijoje. Įgyvendinant projektą siekiama suteikti galimybes didesnei Ukmergės miesto gyventojų daliai naudotis viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugimis išplėtojant vandentiekio ir nuotekų tinklus šiuo atžvilgiu problematiškuose Ukmergės miesto kvartaluose bei Pašilėje. Siekiant užtikrinti HN atitinkančio geriamojo vandens tiekimo ir ES direktyvų bei Nuotekų tvarkymo reglamento reikalavimus atitinkančias nuotekų tvarkymo paslaugas, įgyvendinant projektą numatyta vykdyti Ukmergės miesto nuotekų valymo įrenginių pakeitimą ir rekonstrukciją (įrengti naują smėlio šalinimo sistemą ir naują mechaninio perteklinio dumblo tirštinimo sistemą, įrengti naujus technologinius įrenginius vietoj esamų susidėvėjusių valyklos įrenginių, dvejose miesto nuotekų siurblinėse įrengti grotas - smulkintuvus, kt. Taip pat numatyta įsigyti traktorių su puspriekabe dumblui vežti nuotekų valymo įrenginių teritorijoje), išplėsti vandentiekio bei nuotekų tinklus Ukmergės miesto naujame Centro, Šlapių, Dukstynos, Smėlių ir Užupio kvartaluose bei Pašiėje. Kadangi dabartiniu metu Ukmergės miesto aglomeracijoje viešojo vandens tiekimo paslaugomis naudojasi 23866 vartotojų (t.y. apie 83 % gyventojų), nuotekų surinkimo ir tvarkymo paslaugomis naudojasi 21415 vartotojų (t.y. apie 74 % gyventojų), įgyvendinus projektą bus padidintas šių viešai teikiamų paslaugų prieinamumo rodiklis - prie centralizuotų vandens tiekimo tinklų bus suteikta galimybė prisijungti 256 vartotojams, tuomet šiomis paslaugomis naudosis apie 85 % visų gyventojų ir prie nuotekų tvarkymo tinklų bus suteikta galimybė prisijungti 368 vartotojams ir paslaugomis naudosis apie 86 % Ukmergės miesto gyventojų. Šio projekto įgyvendinimas socialiniu ir aplinkosauginiu aspektais yra optimali priemonė padėsianti išspręsti esamas Ukmergės miesto visuomenės gyvenimo sąlygų problemas.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Elektrėnų savivaldybėje (Žebertonyse, Naujosiose Kietaviškėse, Alesninkuose)
Pagrindinis projekto tikslas-užtikrinti gyventojams kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą, išplėtojant vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūrą pagal nustatytus paslaugų kokybės, aplinkosaugos ir sveikatos apsaugos reikalavimus. Dabartiniu metu Elektrėnų savivaldybės gyvenvietėse, kuriose numatoma įgyvendinti projektą (t.y. Žebertonyse, Naujosiose Kietaviškėse ir Aesninkuose) viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūra nėra pakankamai išplėtota: Žebertonyse nėra vandens tiekimo ir nuotekų surinkimo tinklų, todėl gyventojai neturi galimybės prisijungti prie viešojo geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų, vartoja vandenį, kuris neatitinka HN reikalavimų ir negali užtikrinti tinkamo susidariusių nuotekų tvarkymo. Naujosiose Kietaviškėse nuotekų tinklai nėra centralizuoti, vandentiekio tinklai nutiesti tik dalyje gyvenvietės, todėl ne visiems kaimo gyventojams yra sudarytos galimybės prisijungti prie viešojo geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų. Alesninkuose esančios Elektrėnų-Vievio nuotekų valyklos nuotekų išvalymo rodikliai neatitinka nustatytų reikalavimų, todėl nuotekų valyklos infrastruktūros būklei pagerinti būtina atlikti rekonstrukcijos (t.y.tretinio valymo grandies įrengimo) darbus. Siekiant pagerinti esamą probleminę situaciją, šio projekto apimtyje numatytos veiklos: ? vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Žebertonyse ir Naujosiose Kietaviškiese (VT~7,2 km (iš jų Žebertonyse ~5,34 km ir N. Kietaviškėse ~1,83 km) ir NT~8,2 km (iš jų Žebertonyse ~4,55 ir N. Kietaviškėse~3,60 km). Bus prijungta prie VT-143 gyv., NT-244 gyv); ? Elektrėnų-Vievio nuotekų valyklos rekonstrukcija (t.y. tretinio valymo grandies įrengimas) (1 vnt.). Projekto veiklomis bus prisidedama prie esamų socialinių ir aplinkosaugos problemų sprendimo bei prie Europos Sąjungos, nacionalinių ir Vilniaus regiono bei Elektrėnų miesto strateginių dokumentų įgyvendinimo.
Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Rietavo savivaldybėje (Rietave, Sauslaukyje, Kalakutiškėje)
Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų LR gyventojų. Šiuo metu Rietavo aglomeracijoje vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas siekia 91%. Likę gyventojai neturi galimybių naudotis vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugomis, todėl Rietavo aglomeracijoje kyla sanitarinės, ekonominės ir aplinkosauginės problemos. Pareiškėjas UAB „Rietavo komunalinis ūkis“ ir partneris Rietavo savivaldybės administracija neturi pakankamų finansinių išteklių, kad būtų įgyvendinti Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategijos reikalavimai, todėl teikia paraišką ES struktūrinių fondų paramai gauti. Projekto tikslas yra prisidėti prie vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros modernizavimo ir plėtros Rietavo aglomeracijoje pagal nustatytus kokybės, aplinkosaugos ir sveikatos apsaugos reikalavimus. Minėtam tikslui iškeltas projekto uždavinys - išplėsti vandentiekio ir nuotekų tinklus Rietavo savivaldybėje. Esminė prielaida projekto uždaviniams įgyvendinti yra Rietavo savivaldybės tarybos 2010 m. gegužės 20 d. sprendimas Nr. T1-115 dėl dalyvavimo projekte partnerio teisėmis ir bendrafinansavimo.Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin.2008, Nr.113 – 4290) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą (Žin.2006, Nr. 82-3260) savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Įgyvendinus projektą bus nutiesta 2040 m vandetiekio ir 2129 m nuotekų tinklų. Prie vandentiekio tinklų bus prisijungta 159, prie nuotekų - 159 gyventojai.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Rokiškio rajone
Projekto tikslas – įgyvendinant vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtrą Rokiškio rajone, užtikrinti viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugų plėtrą Rokiškio mieste ir Kavoliškio gyvenvietėje. Šiuo metu Rokiškio raj. viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos tik kiek daugiau nei 50% gyventojų. Tuo tarpu teisės aktai numato, kad viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų. Projektas numato naujų vandentiekio ir nuotekų tinklų statybą tuose Rokiškio miesto ir Kavoliškio gyvenvietės gyvenamuose kvartaluose, kurie neturi centr. vandentiekio ir nuotakyno tinklų. Šių rajonų gyventojai buitiniams poreikiams naudoja šulinių vandenį. Kaip parodė atlikti cheminiai ir bakteriologiniai tyrimai, didžiosios dalies šulinių užterštumas kelis kartus viršija leistinas normas. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų plėtros projekto įgyvendinimas geriausiai užtikrintų Rokiškio raj. savivaldybės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. UAB "Rokiškio vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti jai pavedė Rokiškio raj. sav. taryba.Įgyvendinus teikiamą projektą, būtų sprendžiamos kokybiškų vandentvarkos paslaugų teikimo Rokiškio mieste (Bajorų kvartale, Kalnų-Rasų-Pandėlio g., Čiurlionio-Daržų-Gruodžio g., Kauno-Aušros g., Strazdelio-Draugystės-Stoties-Geležinkeliečių g.) ir Kavoliškio gyvenvietėje problemos. Tokiu būdu būtų pagerintos gyventojų gyvenimo sąlygos, padidintas miesto vardentvarkos ūkio efektyvumas, pagerėtų ekologinė situacija, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų V tinklų papildomai 317 gyventojų, prie NT tinklų - papildomai 890 gyventojų (prognozuojama, kad realiai prie tinklų prisijungs 40%).
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Ignalinos rajone (Dūkšte, Kaniūkuose, Ažukarklinėje, Vidiškėse, Rimšėnuose, Strigailiškyje, N. Daugėliškyje, Radeikiškėje, Rimšėje, Didžiasalyje, Linkmenyse, Naujasodyje, Limine)
Centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumo didinimas ir paslaugų kokybės užtikrinimas Dūkšto, Kaniūkų, Ažukarklinės, Vidiškių, Rimšėnų, Strigailiškio, N. Daugėliškio, Radeikiškės, Rimšės, Didžiasalio, Linkmenų, Naujasodžio, Limino gyvenviečių gyventojams. Šių gyvenviečių geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistema nėra pakankamai išplėtota. Gyventojams, kurie neturi galimybės prisijungti prie viešųjų vandentiekio ir nuotekų tinklų, negalima užtikrinti higienos normas atitinkančio geriamojo vandens tiekimo ir tinkamo nuotekų šalinimo. Įgyvendinus projektą, numatyta minėtose gyvenvietėse nutiesti 14,7 km naujų vandentiekio ir 37,9 km naujų nuotekų tinklų, rekonstruoti nuotekų valymo įrenginius Vidiškėse ir Didžiasalyje bei pastatyti nuotekų valymo įrenginius Linkmenyse ir Dūkšte. Prie nuotekų tinklų bus naujai prijungti 1055 gyventojai. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją, viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų Lietuvos Respublikos gyventojų, o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytų normų siektina reikšmė - 100 proc. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą, viena iš savivaldybių savarankiškųjų funkcijų yra geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimas. Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo funkcijas Ignalinos rajono savivaldybė perdavė UAB "Ignalinos vanduo". Centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas, nuotekų valymo įrenginių statyba ir rekonstrukcija geriausiai užtikrins pagrindinės šios įmonės funkcijos - aprūpinti gyventojus kokybišku geriamuoju vandeniu ir pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą.
Šilutės dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Nuotekų dumblo tvarkymas – aktuali problema visoje Lietuvoje. Griežtėjantys aplinkosauginiai reikalavimai Lietuvoje skatina diegti modernias ir efektyvias nuotekų valymo technologijas. Susidarančio dumblo kiekiai, kurių tvarkymas iki šiol naudojamais būdais pradeda kelti grėsmę aplinkai, nebeatitinka ilgalaikių visuomenės interesų, prieštarauja darnios plėtros principams.Projekto esmė - Šilutės nuotekų valyklos teritorijoje pastatyti regioninius dumblo apdorojimo įrenginius, kuriuose bus apdorojamas ne tik šioje valykloje susidaręs dumblas, bet ir iš Švėkšnos, Kintų bei Rusnės valyklų atvežtas sausintas dumblas bei Šilutės rajono mažųjų nuotekų valyklų tankintas dumblas. Projekto įgyvendinimas leis išspręsti naujai susidarančio dumblo apdorojimo ir saugojimo problemą Šilutės regione. Šių problemų sprendimui būtinas finansavimas iš ES fondo lėšų, nes bendrovė nepajėgi finansuoti visą projektą. Padidėjus dumblo kiekiui būtina diegti modernesnes, našesnes ir aplinkai palankesnes dumblo tvarkymo technologijas, leidžiančias sumažinti susidarančio dumblo kiekį, o jį apdorojus panaudoti kaip atsinaujinantį energijos šaltinį. Dėl šių priežasčių esamus Šilutės nuotekų valyklos dumblo apdorojimo įrenginius būtina atnaujinti ir išplėsti. Įgyvendinus projektą, Šilutės rajone būtų išspręsta eilė problemų: dumblo kiekio sumažinimas, dumblo kvapo panaikinimas, dumblo stabilizavimas, sumažės šiltnamio dujų emisijos. Šilutės dumblo apdorojimo įrenginiuose, nuotekų dumblas bus ne tik pūdomas ir sausinamas, bet ir džiovinamas, dėl to padidės apdoroto dumblo panaudojimo galimybės, sumažės dumblo kiekis aikštelėse, sustabdyta grunto/dirvožemio tarša. Įgyvendinus šį projektą bus prisidėta prie 2007-2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programos problemų sprendimo, kurioje numatoma, kad įgyvendinus programą apie 80% Lietuvoje susidarančio dumblo bus tvarkoma taikant modernias technologijas.
Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Anykščių rajone ( Anykščiuose, Vėjališkyje, Ažuožeriuose, Svėdasuose).
Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Anykščiuose, Ažuožeryje, Vėjališkyje, Svėdasuose. Šiuo metu Anykščiuose prie nuotekų tinklų pajungta (10150 gyv. arba 86% įskaitant 4,4% pagal ankstesnę paraišką); prie vandentiekio tinklų yra pajungta – 10620 gyv. arba 90% įskaitant 4,9% pagal ankstesnę paraišką). Vėjališkio k. ir Ažuožerių k. prie nuotekų tinklų pajungta 128 abonentai (280 gyv. arba 73%); prie vandentiekio tinklų yra pajungta – 0 abonentai (0 gyv. arba 0%). Svėdasų miestelio prie nuotekų tinklų yra pajungta 93 abonentai (233 gyv. arba 23%); prie vandentiekio tinklų – 286 abonentai (715 gyv. arba 71%). Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų. Įgyvendinus projektą prie nuotekų tinklų bus pajungta 322 vartotojai, prie vandentiekio - 600. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin.2008, Nr.113 – 4290) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Anykščių rajono teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Projektą vykdo UAB "Anykščių vandenys", kuriai funkcijas projektą rengti ir paraiška teikti perdavė Anykščių rajono savivaldybės Taryba 2008 m. gruodžio 18 d. sprendimu Nr.TS-421.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Kretingos rajone(Kartenoje, Kūlupėnuose, Padvariuose ir Darbėnuose)
Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinant dirvožemio ir gruntinio vandens taršą projekto teritorijoje, įgyvendinti ES geriamo vandens direktyvos 98/83/EB reikalavimus, pagerinant tiekiamo vandens kokybę ir išplėsti centralizuotai vandentvarkos paslaugas gaunančių gyventojų skaičių, pagerinant projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma renovuoti trejus esamus nuotekų valymo įrenginius, siekiant įdiegti naujas nuotekų valymo technologijas, pastatyti dvejus vandens gerinimo įrenginius, siekiant pagerinti tiekiamo geriamo vandens kokybę bei lygiagrečiai nutiesti 10,854 km vandentiekio ir 19,296 km nuotekų tinklų bus prijungta 645 naujų gyventojų prie vandentiekio tinklų ir 1027 naujų gyventojų prie nuotekų tinklų Kartenos, Kūlupėnų, Padvarių ir Darbėnų gyv. Šiuo metu centralizuotai teikiamos paslaugos yra prieinamos: Kretingos raj. Kartenos, Kūlupėnų, Padavrių ir Darbėnų gyvenvietėse 2013 gyv., kas sudaro 52 proc., geriamo vandens kokybė Kartenos ir Kūlupėnų gyv. neatitinka LR higienos normoms keliamų reikalavimų pagal fluorido ir geležies parametrus. Kartenos, Kūlupėnų, Darbėnų gyv. NVĮ neatitinka ES ir LR keliamų reikalavimų išvalytoms nuotekoms. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių)-aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu-vykdymą. Nutiesus naujus tinklus, pastačius naujus VGĮ, pastačius bei rekonstravus NVĮ padidės paslaugų prieinamumas, pagerės geriamo vandens kokybė, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Panevėžyje ir Ramygaloje.
Pagrindinė problema vandens paskirstymo sistemoje - naujų vartotojų prijungimas. Pagrindinė problema nuotekų surinkimo sistemoje - tinklų išvystymas. Panevėžio regione 86% gyventojų yra aprūpinami vandeniu iš vandentiekio sistemos, o 84% - išleidžia nuotekas į nuotekų surinkimo sistemą (Panevėžio m. 91% prisijungę prie vandentiekio ir 92% - prie nuotekų surinkimo sistemų, Panevėžio r. 57% prisijungę prie vandentiekio ir 32% - prie nuotekų surinkimo sistemų). Pagal Lietuvos Respublikos Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą ir EB direktyvą 91/271 UAB „Aukštaitijos vandenys“ turi užtikrinti, kad ne mažiau kaip 95% gyventojų būtų aprūpinti geriamuoju vandeniu ir nuotekų tvarkymo paslaugomis. Pagrindinis projekto tikslas - pasiekti nustatytą gyventojų prisijungimo lygį Panevėžio aglomeracijoje (Panevėžio mieste ir Panevėžio rajone), taip užtikrinant geros kokybės geriamojo vandens tiekimą klientams ir nenutrūkstamą nuotekų priėmimą bei tinkamą išvalymą. Norint pasiekti projekto tikslus reikalingos investicijos į vandentiekio tinklų išplėtimą mieste bei gyvenviečių tinklų prijungimui prie miesto tinklų, kad kuo daugiau vartotojų gautų vandenį, atitinkantį visus higienos reikalavimus. Būtina investuoti į nuotekų tinklų išplėtimą, kad kuo daugiau vartotojų galėtų naudotis centralizuota nuotekų surinkimo sistema, pagerėtų sanitarinės buities sąlygos.
Utenos regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra
Projekto "Utenos regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra" tikslas – sukurti Utenos regione komunalinių biologiškai skaidžių atliekų tvarkymo infrastruktūrą, kuri leistų užtikrinti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2007 m. spalio 31 d. nutarimu Nr. 1224 patvirtintame Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane (Žin., 2007, Nr. 122-5003) nustatytas užduotis, t.y. iki 2020 m. sąvartynuose šalinti ne daugiau 35% biologiškai skaidžių atliekų bei iki 2013 m. perdirbti ar kitaip panaudoti ne mažiau 50% visų komunalinių atliekų. Šiuo metu Utenos regione atskirai surenkamos ir tvarkomos tik žaliosios atliekos (2%), stambiagabaritės atliekos, antrinių žaliavų atskiras surinkimas siekia tik 3%, likusios atliekos šalinamos į Utenos regioninį sąvartyną. Nemažinant sąvartyne šalinamų atliekų kiekių, dėl išsiskiriančių šiltnamio dujų daromas neigiamas poveikis klimato kaitai, reikalingos papildomos investicijos naujų sekcijų įrengimui. Įgyvendinant projektą siekiama sukurti techniniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriu optimalią biologiškai skaidžių ir kitų atliekų tvarkymo infratsruktūrą Utenos regione ir įgyvendinti šiuos uždavinius: mažinti biologiškai skaidžių ir neapdorotų atliekų šalinimą sąvartyne; perdirbti ir kitaip panaudoti ne mažiau kaip 50 % regiono komunalinių atliekų; skatinti individualių namūdinį biologiškai skaidžių atliekų kompostavimą. Projekto metu numatoma sukurti šią 45200 t pajėgumo komunalinių atliekų tvarkymo infrastruktūrą: mechaninio ir biologinio apdorojimo įrenginių su anaerobiniu pūdymu statyba Mockėnų sąvartyno teritorijoje. Mechaninio apdorojimo metu iš mišrių komunalinių atliekų būtų išgaunamos antrinės žaliavos (plastikai, popierius, metalas) bei degi frakcija. Apdorojant biologiškai skaidžias atliekas anaerobiniu būdu gaunamos biodujos, kurios naudojamos elektros gamybai, bei kompostas. Po apdorojimo, sąvartyne bus šalinama tik iki 30% sutvarkytų atliekų.
Vilniaus regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra
Lietuvoje praktiškai nėra išvystytos biologiškai skaidžių atliekų tvarkymo sistemos. Europos Sąjunga yra nustačiusi užduotis atliekų tvarkymo srityje, kurias privaloma vykdyti. Šios užduotys yra perkeltos į Valstybinį strateginį atliekų tvarkymo planą, kuriame taip pat nustatyta savivaldybių atsakomybė reglamentuoti, sukurti ir administruoti komunalinių atliekų tvarkymo sistemas. Biologiškai skaidžių atliekų iš komunalinių atliekų srauto surinkimo ir tvarkymo pajėgumų plėtra užtikrins, kad iki 2013 m. šių atliekų sąvartynuose būtų šalinima 50 proc. mažiau nei 2000 m. ES užduočių įgyvendinimą, sumažins šiltnamio dujų išmetimus ir taip prisidės prie Kioto protokolo bei atitinkamų ES teisės aktų įgyvendinimo. Atsižvelgiant į kitų šalių patirtį ir preliminarius paskaičiavimus, tokia infrastruktūra yra labai brangi. Be ES fondų finansavimo šių užduočių įvykdymas būtų neįmanomas. Vilniaus miestas generuoja ne mažiau kaip 85 proc. visų apskrities atliekų. Projekte siūlomas atliekų tvarkymo scenarijus pirmiausia atsižvelgia į Vilniaus miesto atliekų tvarkymo plano nuostatas. Kad pasiekti ES ir nacionaliniuose teisės aktuose nustatytus tikslus, būtina įdiegti mechaninį biologinį apdorojimą arba atskirą komunalinių biologiškai skaidžių atliekų surinkimą ir šių atliekų apdorojimą, sudaryti sąlygas jas kompostuoti ir (ar) anaerobiškai pūdyti apskrities lygiu, netinkamas perdirbti, bet turinčias energetinę vertę atliekas naudoti energijai gauti.
Tauragės dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Projekto tikslas- sukurti reikiamus komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus Tauragėje, kurie apdoros nuotekų dumblą, susidarantį Tauragės, Skaudvilės, Šilalės, Pagėgių ir Jurbarko nuotekų valymo įrenginiuose.Tauragėje prie centralizuotų vandentiekio yra prisijungę 83 % gyventojų, nuotekų sistemų 78,4 %. Skaudvilėje vandentiekio 60,6 % gyventojų ir nuotekų 17,9 %. Pagal LRV patvirtintą Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją, viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas vartotojams iki 2015 m. turėtų siekti ne mažiau kaip 95 procentus visų šalies gyventojų. 2004 m. duomenimis, Tauragėje ir Skaudvilėje susidarančio nuotekų dumblo (sausos medžiagos) kiekis - 1193 t/m. Plečiant nuotekų surinkimo sistemas, susidarančio dumblo palaipsniui daugėja, tuo tarpu dumblo šalinimas sąvartynuose, dumblo aikštelėse ar kitokiose talpyklose, pagal galiojančius teisės aktus, turi būti nutrauktas ne vėliau kaip iki 2013 metų. Vienas iš strateginių atliekų tvarkymo tikslų, numatytų Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane, patvirtintame Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2007 m. spalio 31 d. nutarimu Nr. 1224 (Žin., 2002, Nr. 40-1499; Žin.,2007, Nr. 122-5003),- iki 2013 metų Lietuvoje sukurti reikiamus komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus. Įgyvendinant šį tikslą, numatyta didžiuosiuose miestuose pastatyti reikalavimus atitinkančius dumblo apdorojimo įrenginius, kurių našumo pakaktų apskrityje susidarančiam dumblui tvarkyti. Už priemonės įgyvendinimą atsakingos savivaldybės. Įgyvendinant šį planą, savivaldybė kartu su UAB "Tauragės vandenys" numato statyti nuotekų dumblo apdorojimo įrenginius, sukuriant ekonomiškai efektyvią komunalinių nuotekų valymo metu susidarančio dumblo tvarkymo sistemą.
Projekto tikslas – įgyvendinant Nemuno vidurupio baseino investicinę programą, užtikrinti viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugų plėtrą Vilkaviškio raj. 2009 m. pradžioje Vilkaviškio raj. gyveno 47593 gyventojų, iš kurių tik apie 28000 gyventojų (59%) buvo prienamos centr. vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos. Tuo tarpu šių paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% rajono gyventojų. Neturintys centr. vandentiekio ir nuotakyno tinklų gyventojai buitiniams poreikiams naudoja šulinių vandenį, kurio užterštumas viršija leistinas normas, dalis gyventojų išleidžia nuotekas į aplinką.Taip pat planuojama rekonstruoti ir išplėsti Vilkaviškio miesto buitinių nuotekų valyklą, kurios valymo pajėgumai nebeatitinka Vilkaviškio raj. poreikių. Siekiama, kad valyklos pajėgumas po rekonstrukcijos padidėtų iki 1120 m3/d, o išleidžiamų nuotekų kokybė tenkintų šiuo metu galiojančius aplinkosauginius reikalavimus. Vilkaviškio rajono savivaldybė planuoja įgyvendinti Vilkaviškio, Kybartų miestų ir Virbalio gyvenvietės vandentiekio bei nuotekų tinklų plėtrą bei atlikti Vilkaviškio miesto nuotekų valyklos rekonstrukciją. Numatoma nutiesti 21,48km naujų centralizuoto vandentiekio tinklų, 28,9 km nuotekų tinklų, pastatyti 10 naujų nuotekų siurblinių, 1 vandentiekio siurblinę.Įgyvendinus teikiamą projektą, būtų išspręstas kokybiškų vandentvarkos paslaugų teikimas į projektą įtrauktuose gyv. rajonuose, pagerintos gyventojų gyvenimo sąlygos, padidintas rajono vardentvarkos ūkio efektyvumas, pagerėtų ekologinė situacija, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų VT papildomai 1565 gyventojų ir NT - 1894 gyventojų (prognozuojama, kad realiai prie tinklų prisijungs 60%).Centr. vandentvarkos tinklų plėtros projekto įgyvendinimas geriausiai užtikrintų Vilkaviškio raj. savivaldybės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Kaišiadorių rajone
Geriamojo vandens kokybė, nuotekų šalinimas ir valymas – rimta problema Lietuvoje. Nemaža dalis šalies gyventojų (apie 70 %) naudoja vandenį, kurio kokybė neatitinka geriamojo vandens kokybei keliamų reikalavimų. Tik 66 proc. gyventojų nuotekos surenkamos ir valomos centralizuotai. Dabartinė vandentvarkos sektoriaus plėtra nėra tolygi, vandens paslaugų prieinamumas kaimo bei miesto gyvenamosiose zonose yra nevienodas. Projekto esmė – vandentvarkos infrastruktūros gerinimas Kaišiadorių rajone. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Ženkliai pagerės tiekiamo vandens kokybė, sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė, bus užtikrintas nepertraukiamas centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų funkcionavimas. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Vietovėje, kurios teritorija yra gana tankiai apgyvendinta, sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Šį projektą vykdo UAB "Kaišiadorių vandenys" .
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Utenos rajone (Tauragnuose, Utenoje, Sudeikiuose, Užpaliuose, Vyžuonose)
Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Utenos mieste ir Tauragnų, Vyžuonų, Sudeikių ir Užpalių gyvenvietėse.Daugelis gyventojų neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų neužtikrinamas pakankamas nuotekų surinkimo paslaugos prieinamumas. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų LR gyventojų. Projekto esmė - vandentvarkos infrastruktūros gerinimas Utenos mieste ir rajone. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė. Pagal LR Vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr.55-1049; 2000, Nr.91-2832) ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kompleksiškai įgyvendinus visus projekte numatytus objektus, bus kompleksiškai užtikrintas kokybiško vandents tiekimas, reikalavimus atitinkantis nuotekų sutvarkymas ir sudaryta gyventojams centralizuotų paslaugų prieinamumo galimybė. Kadangi Utenos raj. teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiais požiūriais, centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas.
Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Kazlų Rūdoje
Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje, išplečiant vandentvarkos paslaugas gaunančių gyventojų skaičių ir pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma lygiagrečiai nutiesti 7,189 km nuotekų ir 6,383 km vandentiekio tinklų Kazlų Rūdoje, sudarant galimybę prisijungti prie viešojo vandens tiekimo-350 gyventojų ir nuotekų šalinimo sistemos pajungiant 400 gyventojų. Nutiesus naujus tinklus padidės paslaugų prieinamumas, didės surenkamų buitinių nuotekų lygis, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Nutiesus naujus tinklus padidės paslaugų prieinamumas, pagerės geriamo vandens kokybė, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša, tai geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas.
„Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Joniškio rajone (Joniškyje, Bariūnuose, Skaistgiryje)“
Projekto tikslas – sudaryti palankias sąlygas didinti geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumą ir gerinti jų kokybę Joniškio rajone (Joniškyje, Bariūnuose, Skaistgiryje). Šiuo metu Joniškyje, Bariūnuose ir Skaistgiryje iš viso gyvena 12259 gyventojai, iš kurių vidutiniškai 50 % naudojasi centralizuotu vandentiekiu, o 39 % - centralizuotu nuotakynu. Kadangi daugelis gyventojų, neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Joniškio rajono (Joniškio miesto, Bariūnų gyvenvietės ir Skaistgirio miestelio), kurioms skiriamas šis projektas teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. UAB "Joniškio vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Joniškio r. sav. taryba.Įgyvendinus projektą planuojama, kad bus įrengta iki 20,1 km vandentiekio ir iki 21,25 km nuotekų tinklų:prijungta gyventojų prie nuotekų tinklų 1793 . Taip pat bus rekonstruoti nuotekų valymo įrenginiai Skaistgirio miestelyje (1 vnt.).
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastuktūros plėtra Neringoje
1995-1999m. buvo įvertinta Neringos vandens ūkio esama padėtis bei galimybės modernizacijai ir plėtrai. Paruoštoje galimybių studijoje „Vandens tiekimo ir nuotekų šalinimo sanavimas Kuršių nerijoje“ buvo nurodytos pagrindinės jo problemos: susidėvėjimas, neekonomiškas vamzdynų skersmuo, dėl avaringumo dideli geriamojo vandens nuostoliai (30%), gausi infiltracija į miesta nuotakyną (virš 50%), menkai išvystyta tinklų sistema Preiloje ir Pervalkoje, kur prie centralizuotų tinklų pajungta mažiau negu 50% vartotojų. Siekiant tai pašalinti būtina renovuoti avaringiausius ir prasčiausios kokybės vandentiekio ir nuotekų tinklus. Tai atlikus, nuostoliai vandentiekio tinkluose sumažėtų iki 25%, o infiltracija į nuotakyną iki 45%. Prie miesto tinklų prijungus naujus vartotojus, centralizuoto vandentiekio ir nuotekų tvarkymo paslaugomis naudotusi nemažiau negu 95% vartotojų ir išplėsti tinklai nors dalinai tenkintų priešgaisrinius reikalavimus
VANDENS TIEKIMO IR NUOTEKŲ TVARKYMO INFRASTRUKTŪROS PLĖTRA ŽAGARĖJE
Šiuo projektu yra siekiama užtikrinti Žagarės miesto gyventojams kokybiškas geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas bei užtikrinti Žagariškių k. tinklų aglomeraciją su Žagarės miesto tinklais. Projektas turėtų prisidėti prie pagrindinių teisės aktų, tokių kaip Europos Bendrijos Tarybos direktyva „Miestų nuotekų valymo direktyva“ 91/271/EEB bei jos pakeitimų – Tarybos direktyva 98/15/EB, o taip pat Europos Bendrosios Vandens Direktyvos 2000/60/EB bei Lietuvos Respublikos aplinkos ministro įsakymo “Nuotekų tvarkymo reglamentas” (2007 m. spalio 8 d. įsakymo Nr. D1-515) nuostatų įgyvendinimo. Šiuo metu Žagarės mieste tik 130 iš 2115 gyventojų naudojasi centralizuoto nuotakynu arba 6% visų gyventojų. Per dieną vidutiniškai susidaro apie 30 m3 nuotekų, o per metus susidaro apie 11 tūkst. m3 nuotekų. 2010-2011 metais planuojama įrengti apie 14,4 km vandentiekio bei 15,69 km nuotekų tinklų bei įrengti valymo įrenginius, o tai sudarys galimybę pasijungti iki 1800 gyventojų. Prie šiuo metu esamų Žagarės nuotekų valymo tinklų prijungti naujai statomų tinklų nėra galimybės, kadangi esamų nuotekų valymo įrenginių našumas yra 30 m3/d. Nuotekų valymo įrenginių teritorija yra tik 15 metrų nuo upės, todėl pavasario potvynių metu, pakilus vandens lygiui, upės vanduo dažnai semia nuotekų valymo įrenginius. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Žagarės miesto teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. UAB "Joniškio vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Joniškio raj. sav. taryba.
Vilniaus apskrities senų sąvartynų uždarymas, kompostavimo aikštelių įrengimas, didelių gabaritų aikštelių įrengimas
Projekto tikslas – sukurti ir plėsti šiuolaikišką ES aplinkosauginius reikalavimus atitinkančią atliekų tvarkymo sistemą Vilniaus apskrityje. Dabartiniu metu apskrityje veikia 2 žaliųjų atliekų kompostavimo aikštelės, o pagal priemonę „Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų renovavimas ir plėtra“ bus įrengtos 2 dumblo ir žaliųjų atliekų kompostavimo aikštelės (Ukmergėje ir Švenčionėliuose). Įrengus projekte numatytas 6 žaliųjų atliekų kompostavimo aikšteles (Elektrėnų, Šalčininkų r., Švenčionių, Širvintų r., Trakų r. ir Vilniaus r. saviv. teritorijose) bus užtikrintas optimalus kompostavimo aikštelių kiekis apskrityje. Projekto metu įrengiamų aikštelių pajėgumas – nuo 500 iki 700 m3 komposto per metus. Vadovaujantis Valstybiniu strateginiu atliekų tvarkymo planu 50000 gyv. turi būti įrengta ne mažiau kaip 1 didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelė ir ne mažiau kaip 1 tokia aikštelė saviv. teritorijoje. Dabartiniu metu apskrityje yra 2 minėtos rūšies aikštelės. Įrengus projekte numatytas 17 didelių gabaritų atliekų surinkimo aikšteles, bus sukurti pajėgumai teikti visuotinas, prieinamas ir kokybiškas viešąsias komunalinių atliekų tvarkymo paslaugas apskrities gyventojams. Numatoma, kad vidutiniškai 1 minėtos rūšies aikštelėje bus surenkama 250 t atliekų per metus, iš jų, buities pavojingų atliekų – iki 20 t per metus.Apskrityje yra 13 nebeveikiančių vidutinių sąvartynų, kurie neatitinka aplinkosaugos reikalavimų ir yra pavojingi arba potencialiai pavojingi aplinkai, žmonių sveikatai. Vadovaujantis galiojančiais ES ir LR teisės aktais visi aplinkos apsaugos ir visuomenės saugos reikalavimų neatitinkantys sąvartynai turi būti uždaryti iki 2011 m. pabaigos. Projekto metu sąvartynus numatoma uždaryti naudojant uždengimo būdą (atliekos bus sustumtos į krūvas, sutankintos; suformuoti kaupai padengti grunto sluoksniu, išlyginti, teritorija apsėta žole, sutvarkyta infrastruktūra, sukurtas aplinkos monitoringas, pastatyti įspėjamieji ženklai).
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Kėdainiuose
Projektas apima Kėdainių rajono savivaldybės vandentvarkos infrastruktūros atnaujinimą ir plėtrą. Siekiant pagerinti prastą vandentvarkos ūkio padėtį bei didinti centralizuotų vandentvarkos paslaugų prieinamumą, projekte numatoma išplėsti vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemas Kėdainių mieste ir aplinkinėse gyvenvietėse.Šiuo metu Kėdainių raj. viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos 67,3% gyventojų. Tuo tarpu teisės aktai numato, kad viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų Lietuvos gyventojų. Projektas numato naujų vandentiekio ir nuotekų tinklų gyvenamuosiuose kvartaluose ir gyvenvietėse, užstatytuose indiv. namais, kurie neturi centr. vandentiekio ir nuotakyno tinklų. Dalis šių rajonų gyventojų vandentiekį yra atsivedę iš gretimų gatvių, turi nuotekų sukauptuvus, kiti - išleidžia nuotekas į aplinką. Kėdainių rajono savivaldybė planuoja Kėdainių miesto, Šlapaberžės, Truskavos-Pavermenio, Surviliškio, Miegėnų, Pagirių, Tiskūnų ir Paobelio gyvenviečių vandentiekio bei nuotekų tinklų plėtrą. Numatoma nutiesti 3165 m naujų centralizuoto vandentiekio tinklų, 4211 m ūkio-buities nuotekų tinklų, pastatyti 3 požemines modulines nuotekų siurblines.Įgyvendinus teikiamą projektą, būtų išspręstas kokybiškų vandentvarkos paslaugų teikimas į projektą įtrauktuose gyv. rajonuose, pagerintos gyventojų gyvenimo sąlygos, padidintas rajono vandentvarkos ūkio efektyvumas, pagerėtų ekologinė situacija, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų V tinklų papildomai 220 gyventojų, NT tinklų - 137 gyventojai (prognozuojama, kad realiai prie tinklų prisijungs 50%).Centr. vandentvarkos tinklų plėtros projekto įgyvendinimas geriausiai užtikrintų Kėdainių raj. savivaldybės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą.
Švenčionėlių dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Projekto tikslas - sukurti reikiamus komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus Švenčionių ir Ignalinos rajonų savivaldybėse. Po nuotekų valymo procesų Švenčionėlių nuotekų valymo įrenginiuose kasmet susikaupia apie 850 t/m dumblo, Švenčionyse apie 250 t/m dumblo ir Ignalinoje - apie 1105 t/m dumblo. Šiuo metu nuotekų valymo įrenginiuose susidarantis dumblas yra sutankinamas, nuvandeninamas ir kaupiamas aikštelėse, arba tiesiog džiovinamas dumblo aikštelėse, o po to dalinai panaudojamas žemės ūkyje. Esamas nepakankamas dumblo tvarkymas kelia pavojų visuomenei ir aplinkai bei neužtikrina Europos Sąjungos ir nacionalinių reikalavimų laikymosi. Siekiant spręsti esamą problemą, projekte numatyta įdiegti bendrą Švenčionėlių, Švenčionių ir Ignalinos nuotekų dumblo tvarkymo infrastruktūrą: ? įrengti bendrą minėtoms savivaldybėms nuotekų dumblo ir žaliųjų atliekų kompostavimo aikštelę;? įsigyti būtiną kompostavimo įrangą (1 kompl., t.y. smulkintuvą, krautuvą, vartytuvą, sijotuvą). Įgyvendinus projektą bus užtikrintas racionalus Švenčionių ir Ignalinos nuotekų valyklose susidarysiančio dumblo tvarkymas, leidžiantis spręsti ne tik nuolat besikaupiančio nuotekų dumblo, bet ir bioskaidžių atliekų panaudojimo problemą. Įgyvendinant projektą, bus prisidedama prie Europos Sąjungos, nacionalinių, regiono bei rajonų strateginių dokumentų nuostatų įgyvendinimo.
Vilniaus apskrities senų sąvartynų uždarymas ir didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelių įrengimas
Projekto tikslas – sumažinti gruntinio vandens ir dirvožemio taršą, neigiamą poveikį žmonių sveikatai bei sukurti pajėgumus visuotinai prieinamų, kokybiškų, viešųjų paslaugų komunalinių atliekų tvarkymo užtikrinimui. Vilniaus apskrityje yra 13 nebeveikiančių vidutinių sąvartynų, kurie neatitinka aplinkosaugos reikalavimų ir yra pavojingi arba potencialiai pavojingi aplinkai ir žmonių sveikatai. Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane 2007-2013 m. numatoma sukurti atliekų tvarkymo sistemą, kuri užtikrintų žmonių sveikatai ir aplinkai saugų visų atliekų srautų tvarkymą bei iki 2011 m. pabaigos uždaryti visus aplinkos apsaugos ir visuomenės saugos reikalavimų neatitinkančius sąvartynus. Projekto metu sąvartynus numatoma uždaryti naudojant uždengimo būdą(išsibarsčiusios po sąvartynų teritorijas atliekos bus sustumtos į krūvas, sutankintos. Naujai suformuoti kaupai padengti reikalingo grunto sluoksniu, išlyginti, teritorija apsėta žole, sutvarkyta esama infrastruktūra, sukurtas aplinkos monitoringas, pastatyti įspėjamieji ženklai).Dabartiniu metu apskrityje yra tik 1 didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelė Lentvario m. (Trakų r.). Vadovaujantis Valstybiniu strateginiu atliekų tvarkymo planu 50000 gyv. turi būti įrengta ne mažiau kaip 1 minėtos rūšies aikštelė, tačiau ne mažiau kaip 1 tokia aikštelė saviv. teritorijoje. Vilniaus m. gyventojams atstumas iki tokių aikštelių turėtų būti ne daugiau kaip 5 km, o kitų savivaldybių gyventojams – ne daugiau kaip 10 km. Įrengus projekte numatytas 12 didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelių, bus sukurti pajėgumai teikti visuotinas, prieinamas ir kokybiškas viešąsias komunalinių atliekų tvarkymo paslaugas apskrities gyventojams, gyvenantiems Ukmergės r., Švenčionių r., Širvintų r., Šalčininkų r. Šalčininkuose ir Eišiškių mstl. bei jų apylinkėse, Sudervės ir Nemenčinės mstl. ir jų apylinkėse (Vilniaus r.), Elektrėnų r., Vilniaus miesto Pramonės g., Liepkalnio g., Graičiūno g. ir aplinkiniuose mikrorajonuose.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Kaišiadorių rajone (Kaišiadoryse, Gudienoje, Stasiūnuose, Vladikiškėse, Aviliuose, Žiežmariuose, Melioratoriuose, Žasliuose)
Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje, išplėsti vandentvarkos teikiamas paslaugas ir pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma pastatyti naują nuotekų valyklą Žasliuose ir renovuoti nuotekų valyklą Kaišiadoryse, siekiant įdiegti naujas tretinio nuotekų valymo technologijas bei lygiagrečiai nutiesti 30,388 km vandentiekio ir 42,126 km nuotekų tinklų, prijungiant 1250 gyventojų prie vandentiekio tinklų ir 1620 gyventojų prie nuotekų tinklų Kaišiadoryse, Gudienos, Stasiūnų, Vladiviškės, Avilių, Žiežmarių, Melioratorių ir Žaslių gyv. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Vietovėje, kurios teritorija yra gana tankiai apgyvendinta, sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Šį projektą vykdo UAB "Kaišiadorių vandenys" .
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Šalčininkų rajone
Centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumo didinimas ir paslaugų kokybės užtikrinimas Šalčininkų ir Eišiškių miestų gyventojams. Šių miestų geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistema nėra pakankamai išplėtota. Gyventojams, kurie neturi galimybės prisijungti prie viešųjų vandentiekio ir nuotekų tinklų, negalima užtikrinti higienos normas atitinkančio geriamojo vandens tiekimo ir tinkamo nuotekų šalinimo. Įgyvendinus projektą, numatyta minėtuose miestuose nutiesti 3,952 km naujų vandentiekio ir 5,170 km naujų nuotekų tinklų. Prie nuotekų tinklų bus naujai prijungta 370 gyventojų. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją, viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų Lietuvos Respublikos gyventojų, o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytų normų siektina reikšmė - 100 proc. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą, viena iš savivaldybių savarankiškųjų funkcijų yra geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimas. Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo funkcijas Šalčininkų rajono savivaldybė perdavė UAB "Vilniaus vandenys". Centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrins pagrindinės šios įmonės funkcijos - aprūpinti gyventojus kokybišku geriamuoju vandeniu ir pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Biržuose
Centralizuotų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumo didinimas ir kokybės užtikrinimas Biržų miesto aglomeracijos gyventojams. Šiuo metu Biržų mieste viešai prieinamomis vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugomis naudojasi atitinkamai 52 proc. ir 57 proc. gyventojų. Tokį vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumą lemia tai, kad yra gatvių (daugumą jų apims numatomas vykdyti projektas), kuriose vandentiekio ir nuotekų tinklų visai nėra. Gyventojai, kurie neturi galimybės prisijungti prie viešų vandentiekio ir nuotekų tinklų, vartoja vandenį, kuris nepilnai atitinka higienos reikalavimų bei negalima užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų LR gyventojų, o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytųjų normų siektina reikšmė - 100 proc. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei miesto vandentvarkos įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Todėl centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų UAB "Biržų vandenys" funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Šias funkcijas įmonei perdavė Biržų rajono savivaldybė.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Telšių rajone (Varniuose, Gintaluose, Ožtakiuose, Luokėje, Džiuginėnuose)
Geriamojo vandens kokybė, nuotekų šalinimas ir valymas – aktuali problema Telšių raj. Nemaža dalis gyventojų naudoja vandenį, kurio kokybė neatitinka geriamojo vandens kokybei keliamų reikalavimų. 71 proc. rajono gyventojų naudojasi centralizuoto vandens tiekimo paslaugomis, ir tik iš 55 proc. gyventojų nuotekos surenkamos ir valomos centralizuotai, nuotekų valymo sistemos pasenę. Projekto esmė – vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Telšių raj. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė, bus užtikrintas nepertraukiamas centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų funkcionavimas. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 m. plėtros strategiją – viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų LR gyv., o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytų normų siektina reikšmė – 100%.Pagal LR vietos savivaldos įstatymą ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo f-jos. Kadangi Telšių raj. teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Planuojama, kad prie projekto metu nutiestų centralizuotų vandentiekio ir nuotekų tinklų prisijungs atitinkamai 492 ir 1364 gyv. Telšių r. Taryba įpareigojo UAB „Telšių vandenys“ vykdyti šį projektą, kadangi įmonė teikia vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas Telšių aglomeracijoje.
Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Šiaulių rajone (Kuršėnuose)
Projekto tikslas – įgyvendinant vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtrą Šiaulių rajone, užtikrinti viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugų plėtrą Kuršėnų mieste. Šiuo metu Kuršėnų mieste viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos tik kiek daugiau nei 68% gyventojų. Tuo tarpu teisės aktai numato, kad viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų. Projektas numato naujų vandentiekio ir nuotekų tinklų statybą tuose Kuršėnų miesto gyvenamuose kvartaluose, kurie neturi centr. vandentiekio ir nuotakyno tinklų. Šių rajonų gyventojai buitiniams poreikiams naudoja šulinių vandenį. Kaip parodė atlikti cheminiai ir bakteriologiniai tyrimai, didžiosios dalies šulinių užterštumas viršija leistinas normas. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų plėtros projekto įgyvendinimas geriausiai užtikrintų Šiaulių raj. savivaldybei priskirtų funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. UAB "Kuršėnų vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti jai pavedė Šiaulių raj. sav. taryba.Įgyvendinus teikiamą projektą, būtų sprendžiamos kokybiškų vandentvarkos paslaugų teikimo Kuršėnų mieste (Akmenės, Alėjos, Birutės, Gedinčių, Mažeikių, Papilės, Pergalės rato, Žiedo, Energetikų, Gintaro, Gluosnių, Karjerų, Keramikų, Putinų, Topolių, Uosių, Pramonės, Klevų, L.Giros, Pušyno, Sodžiaus, Šermukšnių ir kt. gatvių) problemos. Būtų pagerintos gyventojų gyvenimo sąlygos, padidintas miesto vardentvarkos ūkio efektyvumas, pagerėtų ekologinė situacija, prie centralizuotų VT ir NT tinklų papildomai būtų prijungti 1525 Kuršėnų miesto gyventojai.
Utenos dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Projekto tikslas – sukurti reikiamus nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus Utenoje, kurie apdoros nuotekų dumblą susidarantį Molėtų ir Anykščių nuotekų valyklose.Pagrindinės dumblo tvarkymo problemos:Utenos NVĮ dumblas tvarkomas naudojant tankinimo, pūdymo ir sausinimo grandis. Esami tankinimo įrenginiai nepajėgūs sutankinti dumblą iki reikalaujamų rodiklių, todėl naudojami dideli kiekiai pagalbinių polimerinių medžiagų. Esami pūdymo įrenginiai pajėgūs išpūdyti tik pirminį nuotekų dumblą, kuris sudaro ~60% viso NVĮ susidarančio dumblo. Sausinimo grandis neužtikrina pastovaus dumblo sausinimo. Kadangi esamų dumblo apdorojimo įrenginių ir jų pajėgumų nepakanka sutvarkyti per metus Utenos NVĮ susidarantį 1500 t (pagal SM) dumblo kiekį bei įvertinant tai, kad po projekto įgyvendino į valyklą numatyta atvežti papildomai 2.040 t dumblo per metus iš Anykščių ir Molėtų NVĮ, būtina padindinti esamų įrenginių pajėgumus. Esama dumblo saugojimo aikštelė užpildoma 100%, todėl 2 k. per metus dumblas išvežamas panaudojimui žemės ūkyje. Dabartiniu metu Anykščių ir Molėtų NVĮ dumblas apdorojamas morališkai pasenusiais ir fiziškai susidėvėjusiais dumblo apdorojimo įrenginiais. Projekto metu numatyta Utenos NVĮ teritorijoje įrengti pūdymo džiovinimo įrenginį, kuris leis, taikant modernesnes, našesnes ir aplinkai palankesnes dumblo tvarkymo technologijas, gerokai sumažinti susidarančio dumblo kiekį, o apdorotą dumblą ateityje panaudoti kaip atsinaujinantį energijos šaltinį, tai išspręs naujai susidarančio dumblo apdorojimo ir saugojimo problemas. Problemoms spręsti reikalingos didelės lėšos, įmonė nepajėgi finansuoti viso projekto, todėl reikalingos ES finansavimo lėšos.Projektas prisidės prie 2007-2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programos įgyvendinimo, kurioje numatoma, kad įgyvendinus programą apie 80% Lietuvoje susidarančio dumblo bus tvarkoma taikant modernias technologijas.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Radviliškio rajone (Karčemose, Linkaičiuose, Radviliškyje, Kutiškiuose, Šniūraičiuose, Šiaulėnuose, Šaukote, Alksniupiuose, Sidabrave, Raudondvaryje, Pakiršinyje, Gražioniuose, Aukštelkiuose)
Geriamojo vandens kokybė, nuotekų šalinimas ir valymas – aktuali problema Radviliškio rajone. Nemaža dalis gyventojų naudoja vandenį, kurio kokybė neatitinka geriamojo vandens kokybei keliamų reikalavimų. Tik 58 proc. rajono gyv. naudojasi centralizuoto vandens tiekimo paslaugomis, ir tik iš 51 proc. gyv. nuotekos surenkamos ir valomos centralizuotai, nuotekų valymo sistemos pasenę. Projekto esmė – vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Radviliškio rajone. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Pagerės tiekiamo vandens kokybė, sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė, bus užtikrintas nepertraukiamas centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų funkcionavimas. Prie projekto metu nutiestų nuotekų tinklų prisijungtų 1698 gyv., prie vandens tiekimo tinklų – 770 gyv. Vadovaujantis Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymu (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymu, savivaldybės bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonės yra atsakingos už geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtrą ir sistemų gerinimą. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų plėtra bei infrastruktūros atnaujinimas užtikrintų kokybiško vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas gyventojams. Kadangi teritorija, kurioje numatoma vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo plėtra, yra urbanizuota ir gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas vykdyti vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtrą ir pagerinti paslaugų kokybę.
Nuotekų valymo įrenginių rekonstrukcija Molėtų rajone (Naujasodyje, Giedraičiuose)
Projekto tikslas - įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEC reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje. Numatoma nuotekų valyklų rekonstrukcija Molėtų rajono savivaldybėje: Giedraičių ir Naujasodžio gyvenvietėse. Kadangi nuotekų valyklos šiose gyvenvietėse yra fiziškai pasenę, jų technologiniai įrengimai suirę, todėl šios valyklos yra neefektyvios ir neužtikrina saugumo bei reikiamų išvalymo normatyvinių rodiklių eksploatacijos metu. Projekto esmė - nuotekų tvarkymo infrastruktūros gerinimas Molėtų rajone. Įgyvendinus projektą bus užtikrintas nuotekų išvalymas iki reikalaujamų aplinkosauginių parametrų, todėl sumažės dirvožemio, gruntinio bei paviršinio vandens tarša, pagerės aplinkos būklė. Pagal LR vietos savivaldos įstatymą (Žin.,1994, Nr.55-1049; 2000, Nr.91-2832) ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuotų nuotekų tvarkymo sistemų renovavimas užtikrintų funkcijos - pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymo - vykdymą. Sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Šį projektą vykdo UAB "Molėtų vanduo".
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Gargžduose
Projekto tikslas yra užtikrinti kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą Gargždų mieste, už šio tikslo pasiekimą atsakinga AB "Klaipėdos vanduo", valdanti Gargždų miesto centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų šalinimo ūkį. Projektas yra tęstinis - AB "Klaipėdos vanduo" jau įgyvendina 2 projektus, susijusius su geriamojo vandens ir nuotekų rekonstravimu ir plėtra Gargžduose - tai projektai "Gargždų geriamojo vandens ir nuotekų tinklų rekonstravimas ir plėtra (I dalis)" ir "Gargždų geriamojo vandens ir nuotekų tinklų rekonstravimas ir plėtra (II dalis)". Paminėtų projektų vykdymo metu AB "Klaipėdos vanduo" Gargždų mieste paklojo apie 39 km vandentiekio ir nuotekų tinklų. Įvykdžius Gargždų tinklų plėtros projektus, buvo pagerintos gyventojų buitinės sąlygos, sudarytos galimybės prisijungti prie vandentiekio tinklų iki 80 proc. ir nuotekų tinklų iki 90 proc. Gargždų gyventojų. Projekto, kurio įgyvendinimui teikiama ši paraiška, esmė - toliau plėsti Gargždų miesto centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūrą ir didinti prisijungusių gyventojų skaičių. Gargždų miesto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo plėtros plane, patvirtintame Klaipėdos rajono savivaldybės tarybos 2009 m sausio 29 d. nutarimu Nr. T11-47 išskirtos pagrindinės teritorijos, kuriose numatoma infrastruktūros plėtra: teritorija Nr.3 (Saulažolių k.teritorija), Nr.6 ir Nr.7 (miesto teritorijoje esantys kolektyviniai sodai) bei teritorijos Nr.8,9 ir 9a (miesto teritorija, akligatviai ir skersgatviai). Projekto metu ketinama nutiesti 3,78 km. naujų vandentiekio tinklų ir 4,99 km naujų nuotekų tinklų 22 Gargždų miesto vietose -Lakštingalų, Parko, Laisvės, Liepų, Kęstučio, Aukštojoje, Laugalių, Naujojoje, Laukų, Treniotos, Kretingos, Gluosnių, Gėlių, Užuovėjos, Kvietinių, Pakrantės tako, Skinijos, Dvarelio, Birutės ir Pušyno gatvėse bei II ir III įvažiavimuose į s/b Minija.
Projekto tikslas - užtikrinti pakankamos apimties, modernų ir saugų dumblo apdorojimą UAB "Biržų vandenys" eksploatuojamuose Biržų miesto nuotekų valymo įrenginiuose. Biržų miesto nuotekų valymo įrenginiai pradėti eksploatuoti 2002 metų II pusmetyje. Įrenginiuose šalinamas azotas ir fosforas. Dumblas sausinamas filtpresu, o šiltuoju metų laikotarpiu – aikštelėse su smėlio – nendrių filtru, kur nusausintas dumblas kartu ir mineralizuojamas. Filtpresu nusausintas dumblas sandėliuojamas ilgalaikio sandėliavimo aikštelėje, kuri baigiama pripildyti. Biržų mieste sparčiai plečiamas nuotekų tinklas. 2008 metų III ketvirtyje pradėti eksploatuoti 9,8 km naujų nuotekų tinklų su keturiomis nuotekų siurblinėmis. Prie šių tinklų jau prisijungė virš 500 vartotojų. 2009 metais planuojama, kad prisijungs dar daugiau kaip 1000 vartotojų. 2009 metais numatoma skelbti darbų pirkimo konkursą dar 20 km naujų nuotekų tinklų statybai Biržų mieste. Žymiai didėjant vartotojų skaičiui, didėja nuotekų kiekis, todėl būtina pradėti nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumų Biržuose statybą, nes jau dabar, vidutiniam nuotekų debitui išaugus iki 3000 kub. m per parą, perkraunami cirkuliacinio dumblo siurbliai, su esama perteklinio dumblo sausinimo įranga sunkiai užtikrinamas nuotekų išvalymas.
Vilniaus apskrities didelių gabaritų atliekų surinkimo ir kompostavimo aikštelių įrengimas
Projekto tikslas – sukurti pajėgumus komunalinių biologiškai skaidžių atliekų kiekio mažinimui regioniniame sąvartyne ir visuotinai prieinamų, kokybiškų, viešųjų paslaugų komunalinių atliekų tvarkymo užtikrinimui. Dabartiniu metu apskrityje veikia 2 žaliųjų atliekų kompostavimo aikštelės, kuriose galima tvarkyti žaliąsias atliekas. Pagal priemonę „Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų renovavimas ir plėtra“ bus įrengtos dvi dumblo ir žaliųjų atliekų kompostavimo aikštelės (Ukmergėje ir Švenčionėliuose). Įrengus projekte numatytas 6 žaliųjų atliekų kompostavimo aikšteles (Elektrėnų, Šalčininkų r., Švenčionių, Širvintų r., Trakų r. ir Vilniaus r. saviv. teritorijose) bus užtikrintas optimalus kompostavimo aikštelių kiekis Vilniaus apskrityje. Projekto metu įrengiamų komposto aikštelių pajėgumas – nuo 500 iki 700 m3 komposto per metus. Dabartiniu metu apskrityje yra tik 1 didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelė Lentvario m. (Trakų r. saviv.). Vadovaujantis Valstybiniu strateginiu atliekų tvarkymo planu 50000 gyv. turi būti įrengta ne mažiau kaip 1 minėtos rūšies aikštelė, tačiau ne mažiau kaip 1 tokia aikštelė saviv. teritorijoje. Vilniaus m. gyventojams atstumas iki tokių aikštelių turėtų būti ne daugiau kaip 5 km, o kitų savivaldybių gyventojams – ne daugiau kaip 10 km. Įrengus projekte numatytas 5 didelių gabaritų atliekų surinkimo aikšteles, bus sukurti pajėgumai teikti visuotinas, prieinamas ir kokybiškas viešąsias komunalinių atliekų tvarkymo paslaugas apskrities gyventojams, gyvenantiems Trakuose ir Trakų r., Šalčininkų r. Jašiūnų mstl. ir jo apylinkėse, Veliučionių mstl. ir jo apylinkėse (Vilniaus r.), Vilniaus m. Pašilaičių ir Pilaitės mikrorajonuose bei aplinkiniuose mikrorajonuose. Numatoma, kad vidutiniškai 1 minėtos rūšies aikštelėje bus surenkama 250 t atliekų per metus, iš jų, buities pavojingų atliekų – iki 20 t per metus.Įgyvendinus projektą, bus ženkliai prisidėta prie Vilniaus apskrities atliekų tvarkymo sistemos sukūrimo.
Visagino dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Projektas yra skirtas komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumų kūrimui Visagine, kurie apdoros nuotekų dumblą, susidarantį Visagino ir Zarasų nuotekų valymo įrenginiuose. Numatoma, jog projekto metu bus sumontuoti dumblo džiovinimo įrenginys ir įrengta 2 mėn. dumblo saugojimo aikštelė. Projektas leis išspręsti šiuo metu egzistuojančią nuotekinio dumblo utilizavimo problemą Visagino ir Zarasų rajono savivaldybėse. Atliekant skaičiavimus buvo priimta džiovinamo dumblo sausumas - vidutiniškai ne mažiau kaip 24 proc. Numatoma, kad kiekvieną dieną bus džiovinama apie 11 t dumblo. Tikslinė grupė – Visagino ir Zarasų miesto ir rajono gyventojai. Projektu siekiama: - sumažinti dumblo kiekį, - panaikinti dumblo kvapą, - stabilizuoti dumblą, - sumažinti grunto ir požeminio vandens taršą.
Prūdo, Atgimimo, Saulėtekio gatvių kvartalų inžinerinių tinklų įrengimas Kelmės mieste
Projekto tikslas - aprūpinti gyventojus geriamu vandeniu, surinkti buitines nuotekas Kelmės mieste. Kadangi daugelis gyventojų, neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų negali užtikrinti tinkamo nuotekų surinkimo. Pagal geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų LR gyventojų. Projekto esmė - vandentvarkos infrastruktūros gerinimas Kelmės mieste. Įgivendinus projektą bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų tiekimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša (pagerės ekologinė situacija), pagerės aplinkos būklė. Pagal Lietuvos Rrespublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000 Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu ir tinkamą nuotekų surinkimą. Kadangi Kelmės miesto teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Šį projektą vykdo Kelmės rajono savivaldybės administracija. Įgyvendinus numatytas investicijas, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų V ir NT tinklų atitinkamai 878 ir789 gyv.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Kauno rajone (Zapyškyje, Karmėlavoje, Ramučiuose, Raudondvaryje)
Centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumo didinimas ir paslaugų kokybės užtikrinimas Zapyškio agl., Karmėlavos agl., Ramučių ir Raudondvario gyvenviečių gyventojams. Zapyškio agl. nuotekų tvarkymo sistema visai nėra išplėtota, o likusiose gyvenvietėse vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistema išplėtota nepakankamai. Gyventojams, kurie neturi galimybės prisijungti prie viešųjų vandentiekio ir nuotekų tinklų, negalima užtikrinti higienos normas atitinkančio geriamojo vandens tiekimo ir tinkamo nuotekų šalinimo. Įgyvendinus projektą, numatyta Zapyškyje, Karmėlavoje ir Ramučiuose nutiesti 14,1 km naujų vandentiekio ir 33,0 km naujų nuotekų tinklų, rekonstruoti nuotekų valymo įrenginius Karmėlavoje ir Raudondvaryje, pastatyti naujus nuotekų valymo įrenginius Zapyškyje. Prie nuotekų tinklų bus naujai prijungti 2149 gyventojai. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją, viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų Lietuvos Respublikos gyventojų, o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytų normų siektina reikšmė - 100 proc. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą, viena iš savivaldybių savarankiškųjų funkcijų yra geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimas. Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo funkcijas Kauno rajono savivaldybė perdavė UAB "Giraitės vandenys". Centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas, nuotekų valymo įrenginių statyba ir rekonstrukcija geriausiai užtikrintų pagrindinės šios įmonės funkcijos - aprūpinti gyventojus kokybišku geriamuoju vandeniu ir pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą.
Ukmergės dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Projekto tikslas - sukurti reikiamus komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus Ukmergės ir Širvintų rajonų savivaldybėse. Po nuotekų valymo procesų Ukmergės nuotekų valymo įrenginiuose kasmet susikaupia apie 5000 t/m dumblo ir Širvintų - apie 2000 t/m dumblo. Šiuo metu nuotekų valymo įrenginiuose susidarantis dumblas yra sutankinamas, nuvandeninamas ir kaupiamas aikštelėse, o po to dalinai panaudojamas žemės ūkyje. Esamas nepakankamas dumblo tvarkymas kelia pavojų visuomenei ir aplinkai bei neužtikrina Europos Sąjungos ir nacionalinių reikalavimų laikymosi. Siekiant spręsti esamą problemą, projekte numatyta įdiegti bendrą Ukmergės ir Širvintų raj. nuotekų dumblo tvarkymo infrastruktūrą:? įrengti bendrą minėtoms savivaldybėms nuotekų dumblo kompostavimo aikštelę Ukmergės raj., Pabaisko sen., Sargelių k., šalia nebeeksploatuojamo Ukmergės buitinių nuotekų sąvartyno (1 vnt.);? įsigyti būtiną kompostavimo technologinę įrangą (1 kompl., t.y. smulkintuvą, krautuvą, vartytuvą, sijotuvą). Įgyvendinus projektą bus užtikrintas racionalus Ukmergės ir Širvintų nuotekų valyklose susidarysiančio dumblo tvarkymas, leidžiantis spręsti nuolat besikaupiančio nuotekų dumblo tvarkymo problemą. Įgyvendinant projektą, bus prisidedama prie Europos Sąjungos, nacionalinių, regiono bei rajonų strateginių dokumentų nuostatų įgyvendinimo.
Šiaulių regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra
Esama Šiaulių regiono atliekų tvarkymo sistema neleidžia komunalinių atliekų sutvarkyti pagal naujai įsigaliojusius ES direktyvas ir Lietuvos atliekų tvarkymą reglamentuojančius teisės aktus. Siekant Šiaulių regione įvykdyti šių teisės aktų keliamus atliekų tvarkymo uždavinius, būtina keisti komunalinių atliekų tvarkymo sistemą. Įgyvendinus projektą Šiaulių regione bus įvestas atskiras bioskaidžių atliekų surinkimas iš regiono miestų ir miestelių individualių gyvenamųjų namų kvartalų. Likusioms bendrai surenkamoms komunalinėms atliekoms sutvakyti Aukštrakiuose esančio regioninio nepavojingų atliekų sąvartyno teritorijoje bus pastatyti komunalinių atliekų rūšiavimo ir rūšiavimo metu atskirtų biologiškai skaidžių atliekų apdorojimo įrenginiai. Šių įrenginių ir atskiro bioskaidžių atliekų surinkimo pagalba 2013 metais bus sutvarkoma 83,1 proc. mišrių komunalinių atliekų (2020 metais - 79,14 proc.) ir atitinkamai 2013 metais bus sutvarkoma 88,3 proc. bioskaidžių atliekų (2020 metais - 83,9 proc.), likusi nesutvarkyta atliekų dalis ir toliau bus šalinama sąvartyne. Projekto naudos gavėjai - visi Šiaulių regiono gyventojai. Projekto nebūtų galima įgyvendinti be paramos lėšų, o neįgyvendinus projekto ir pritaikius planuojamą sąvartyno mokestį už šalinamas nesutvarkytas atliekas, bei įvertinus papildomus naujų sąvartyno sekcijų statybos kaštus dėl greitesnio sąvartyno užsipildymo ir kitus aspektus, regione turėtų būti ženkliai didinama rinkliava.
Ignalinos miesto, Strigailiškio ir Palūšės kaimų aglomeracijos vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų plėtra
Pagrindinis projekto tikslas - užtikrinti Ignalinos m., Palūšės ir Strigailiškio k. aglomeracijos gyventojams kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą, išplėtojant vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūrą pagal nustatytus paslaugų kokybės, aplinkosaugos ir sveikatos apsaugos reikalavimus. Dabartiniu metu Ignalinos rajone vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūra nėra pakankamai išplėtota (viešomis vandens tiekimo paslaugomis naudojasi~11 420 gyv., t.y. 69%, nuotekų tvarkymo paslaugomis~7 130 gyv,.t.y.44 %). Šiuo projektu bus plėtojama vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūra problematiškiausiose, daugiau koncentruotose ir didžiausias galimybes turinčiose rajono gyvenvietėse ar jų dalyse, t.y. Ignalinos m. (esamas prie vandentiekio tinklų prisijungimo rodiklis~71% ir nuotekų tinklų~82%), Palūšės k. (viešos vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemos nėra) ir Strigailiškio k.(esamas prie vandentiekio tinklų prisijungimo rodiklis~36% ir nuotekų tinklų~81%). Siekiant pagerinti esamą situaciją, projektu numatyta: ? vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Ignalinos m. (vandentiekio tinklų~ 0,2 km ir nuotekų tinklų~1,1 km), Palūšės k. (vandentiekio tinklų~3,0 km ir nuotekų tinklų~3,2 km) ir Strigailiškio k. (vandentiekio tinklų~2,00 km ir nuotekų tinklų ~0,7 km); ? Palūšės nuotekų valymo įrenginių statyba 1 vnt.). atsižvelgiant į tai, kad dabartiniu metu Palūšėje vandentvarkos infrastruktūros nėra, nuotekų valymo įrenginių statyba būtina planuojamais nutiesti nuotekų tinklais surenkamų nuotekų valymui pagal aplinkosaugos reikalavimus. Įgyvendinus projektą prie viešosios nuotekų tvarkymo sistemos bus prijungta 184 gyv., iš jų Ignalinos m. 64 gyv., Palūšės k.102 gyv.ir Strigailiškio k.18 gyv.Projektu bus prisidedama prie esamų socialinių ir aplinkosaugos problemų sprendimo bei prie Europos Sąjungos, nacionalinių ir Utenos regiono bei Ignalinos rajono strateginių dokumentų įgyvendinimo.
Projektas apima Kėdainių rajono savivaldybės vandentvarkos infrastruktūros atnaujinimą ir plėtrą. Siekiant pagerinti prastą vandentvarkos ūkio padėtį bei didinti centralizuotų vandentvarkos paslaugų prieinamumą, projekte numatoma išplėsti vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemas Kėdainių aglomeracijoje.Šiuo metu Kėdainių raj. viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos 67,3% gyventojų. Tuo tarpu teisės aktai numato, kad viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų Lietuvos gyventojų. Projektas numato naujų vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtrą Janušavos, Gluosnių, Kauno, Juodkiškio, Pirmūnų, Rytų gatvėse, užstatytose indiv. namais, kurie neturi centr. vandentiekio ir nuotakyno tinklų. Dalis šių rajonų gyventojų vandentiekį yra atsivedę iš gretimų gatvių, turi nuotekų sukauptuvus, kiti - išleidžia nuotekas į aplinką. Projekto metu numatoma nutiesti 3165 m naujų centralizuoto vandentiekio tinklų, 4211 m ūkio-buities nuotekų tinklų, pastatyti 3 požemines modulines nuotekų siurblines Janušavos, Gluosnių, Kauno, Juodkiškio, Pirmūnų, Rytų gatvėse.Įgyvendinus teikiamą projektą, būtų išspręstas kokybiškų vandentvarkos paslaugų teikimas į projektą įtrauktuose gyv. rajonuose, pagerintos gyventojų gyvenimo sąlygos, padidintas rajono vandentvarkos ūkio efektyvumas, pagerėtų ekologinė situacija, būtų suteikta galimybė prisijungti prie centralizuotų V tinklų papildomai 220 gyventojų, NT tinklų - 137 gyventojai. Prognozuojama, kad realiai prie tinklų prisijungs 80%, t.y. prie VT - 176 gyventojai, prie NT - 110 gyventojų.Centr. vandentvarkos tinklų plėtros projekto įgyvendinimas geriausiai užtikrintų Kėdainių raj. savivaldybės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Joniškio rajone
Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEC reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje, išplėsti centralizuotai vandentvarkos paslaugas gaunančių gyventojų skaičių ir pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Šiuo metu Joniškio mieste centralizuotai teikiamos paslaugos yra prieinamos sekančiai: vandens tiekimo- 49,4 proc. ir nuotekų tvarkymo- 54,15 proc. gyventojų. Kadangi daugelis gyventojų neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų, vartoja vandenį neatitinkantį higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo.Projekte numatoma nutiesti 7,861 km vandentiekio ir 8,838 km nuotekų tinklų Joniškio mieste, prie viešojo vandens tiekimo sistemų pajungiant 1109 naujų vartotojų ir prie nuotekų šalinimo sistemos pajungiant 1216 naujų vartotojų. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Joniškio miesto teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. UAB "Joniškio vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Joniškio raj. sav. taryba.
Šiaulių regiono didelių gabaritų atliekų surinkimo ir kompostavimo aikštelių įrengimas
Įgyvendinant valstybines užduotis ir įsipareigojimus ES, Šiaulių regioninė komunalinių atliekų tvarkymo sistema apima atliekų surinkimo, rūšiavimo ir naudojimo sistemų planavimą ir sukūrimą ar modernizavimą, senų sąvartynų uždarymą ir rekultivavimą, naujų, modernių atliekų šalinimo įrenginių statybą, efektyvų atliekų tvarkymo infrastruktūros eksploatavimą ir administravimą. Taip pat labai svarbu užtikrinti, kad kokybiškos paslaugos būtų suteikiamos ir prieinamos visiems. Įgyvendinus šį projektą bus sumažinti į regioninį sąvartyną atvežamų atliekų kiekiai ir pavojingumas (mažinant biologiškai skaidomų atliekų kiekius sumažės metano dujų susidarymas) bei skatinama visuomenė rūšiuoti atliekas ir/ar panaudoti jas pakartotinai. Tam, kad asmenims rūšiuojant atliekas jų susidarymo vietose būtų užtikrintas atskiras komunalinių atliekų (pavojingų/biologiškai skaidžių/elektros ir elektroninės įrangos/didelių gabaritų komunalinių/statybos ir griovimo/mišrių komunalinių atliekų (likusių po pirminio rūšiavimo), antrinių žaliavų bei naudotų padangų) surinkimas, svarbi ES parama, kurios pagalba regione bus įrengtos 4 kompostavimo (Pakruojo, Radviliškio, Joniškio, Šiaulių rajonuose) ir 8 didelių gabaritų atliekų surinkimo (Akmenės, Joniškio, Kelmės, Pakruojo, Radviliškio ir Šiaulių rajonų bei 2 vnt. Šiaulių miesto savivaldybėse) aikštelės. Kompostavimo aikštelėse bus surenkamos „žaliosios“ atliekos, o didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelėse – likusios aukščiau minimos komunalinės atliekos, taip užtikrinant mažesnį atliekų kiekį, patenkantį į regioninį sąvartyną.
Nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Šilutės rajone (Kintuose, Inkakliuose, Rusnėje, Macikuose, Armalėnuose, Švėkšnoje, Vainute, Saugose)
Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Šilutės r. savivaldybėje: Kintuose, Inkakliuose, Rusnėje, Macikuose, Armalėnuose, Švėkšnoje, Saugose, Vainute. Kadangi daugelis gyventojų, neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Projekto esmė – vandentvarkos infrastruktūros gerinimas Šilutės raj. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė. Taip pat numatoma rekonstruoti esamus prastos būklės Inkaklių km., Vainuto mstl. bei Saugos gyv. nuotekų valymo įrenginius. Pagal LR vietos savivaldos įstatymą (Žin.,1994, Nr.55-1049; 2000, Nr.91-2832) ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Šilutės raj. teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Šį projektą vykdo UAB "Šilutės vandenys". Įgyvendinus numatytas investicijas, prie centralizuotų V ir NT tinklų bus prijungti 2236 gyventojai.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Kauno rajone (Ežerėlyje, Neveronyse, Šlienavoje)
Šio projekto esmė - įgyvendinti ES direktyvos 91/271/EEC reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti Nemuno upės aukštupio baseino hidrologinio upių tinklo taršą. Įgyvendinant vandentvarkos infrastruktūros plėtrą, numatoma išplėsti centralizuotus nuotekų tinklus Šlienavoje (5,397 km), ten pastatyti 3 nuotekų siurblines, prijungiant prie bendro nuotekyno tuos vartotojus, kurie šiuo metu jau vartoja centralizuotai tiekiamą geriamą vandenį, tačiau nuotekų tvarkymu rūpinasi individuliai. Šlienavoje šiuo metu aptarnaujami 322 vartotojai, kuriems yra teikiama geriamo vandens tiekimo paslauga. Prie nuotekų tinklo bus prijungti 138 nauji vartotojai. Ežerėlio gyvenvietėje numatoma išplėsti centralizuotus vandentiekio (0,29 km) ir nuotekų tinklus (1,55 km) taip pat pastatyti 1 nuotekų siurblinę. Šiuo metu Ežerėlyje aptarnaujami 624 vartotojai. Prie nuotekų tinklo numatoma ptijungti 29 naujus vartotojus, prie vandentiekio tinklo 9 naujus vartotojus. Neveronyse numatoma rekonstruoti 0,33 km nuotekų tinklų bei 2 nuotekų siurblines. Nes esamas kolektorius yra nusidėvėjęs, reikalauja daug papildomos priežiūros (kartą per savaitę būtina išvežti susikaupusias nuotekas asenizacinėmis autocisternomis), dažnai vyksta įvairūs gedimai (2008 m. įvyko apie 60 įvairaus sudėtingumo gedimų), esami siurbliai yra 15 metų senumo, pagaminti NVS. Rekonstravus seną nuotekų kolektorių bus sumažintas infiltracinių vandenų, patenkančių į nuotekų valymo įrengimus, kiekis, padidės šios nuotekų tinklo atkarpos pralaidumas. Taip pat apie 49400 LT per metus sumažės sąnaudos, reikalingos nuotekų tinklų bei siurblinių priežiūrai (žiūr. Finansinė analizė). Šiuo metų Neveronyse aptarnaujami 845 vartotojai, naujų vartotojų prijungti nenumatoma. Atlikus darbus bus pasiruošta tolimesnei vandentvarkos plėtrai
Alytaus regiono Takniškių sąvartyno uždarymas
Alytaus regioninis sąvartynas įkurtas senojo buvusio Alytaus miesto ir Alytaus rajono Takniškių sąvartyno sklype. Įkuriant regioninį sąvartyną buvo įgyvendintas senojo sąvartyno uždarymo I etapas, suformuojant atliekų lauką su filtrato surinkimo ir nuvedimo sistema, bai atliekų kaupą su paviršinių nuotekų nuvedimo sistema. Šiuo projektu bus įgyvendintas senojo atliekų uždarymo II etapas, uždengiant kaupą danga su dujų drenažiniu, izoliaciniu, prasisunkusio kritulių vandens filtraciniu, gruntiniu ir augaliniu vejos sluoksniais, įrengiant aptarnavimo kelius ir paviršinių nuotekų surinkimo sistemą, atitinkamai rekonstruojant filtrato ir paviršinių nuotekų nuvedimo sistemas, bei rekultivuojant darbo zonos teritoriją. Įgyvendinus senojo atliekų uždarymo II etapą, bus pilnai užbaigus Takniškių senojo sąvartyno uždarymas ir bus pasiektas pagrindinis projekto tikslas - sumažinti gruntinio vandens ir dirvožemio taršą bei neigiamą poveikį žmonių sveikatai dėl senų sąvartynų poveikio.
Marijampolės regiono komunalinių atliekų tvarkymo sistemos plėtra
Vadovaujantis ES direktyvomis ir Lietuvos Respublikos teisės aktų, reglamentuojančių mišrių komunalinių atliekų (KA) ir biologiškai skaidžių atliekų (BSA) tvarkymą, reikalavimais, regioninėms atliekų tvarkymo sistemoms 2010-2020 m. laikotarpiui nustatyti konkretūs uždaviniai, kurie buvo perkelti ir į vietos lygmens teisės aktus, strateginius ir planavimo dokumentus. Svarbiausi: iki 2013 metų perdirbti ar kitaip panaudoti ne mažiau kaip 50 % visų KA; dar iki šių metų galo būtina sumažinti sąvartyne šalinamų BSA kiekius 25 proc., lyginant su 2000 m. lygiu; iki 2013 m. kitais būdais tvarkomų (perdirbamų) BSA kiekiai turi pasiekti ne mažiau 50 proc. 2000 m. šalintų BSA lygio; 2020 m. – net 65 proc. nuo minėto 2000 m. lygio.Planuojamos ūkinės veiklos adresas: Ringovelės kaimas, Marijampolės sav. (šalia Panausupio kaime esančio regioninio nepavojingų atliekų sąvartyno teritorijos – pietvakarinėje pusėje). 2009 m. Marijampolės regione surinkta apie 76 tūkst. t KA, iš kurių daugiau nei 71 proc. susidarė pas gyventojus. 92 proc. surinktų KA šalinama sąvartyne. Siekiant išspręsti šią problemą ir įgyvendinti teisės aktų reikalavimus, būtina sukurti biologiškai skaidžių atliekų tvarkymo infrastruktūrą ir atliekų naudojimo energijai gauti pajėgumus, užtikrinančius ES nustatytų užduočių atliekų tvarkymo srityje vykdymą Marijampolės regione. Projektu siekiama:1. Sumažinti gruntinio vandens ir dirvožemio taršą, sąlygojamą šiukšlėmis užterštų teritorijų, bei neigiamą poveikį žmonių sveikatai. 2. Gyventojams suteikti visuotines, prieinamas ir kokybiškas viešosios komunalinių atliekų tvarkymo paslaugas.3. Sukurti komunalinių biologiškai skaidžių atliekų kiekio mažinimo pajėgumus sąvartynuose.
Kauno dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Nuotekų dumblo tvarkymas – aktuali problema visoje Lietuvoje. Griežtėjantys aplinkosauginiai reikalavimai Lietuvoje skatina diegti modernias ir efektyvias nuotekų valymo technologijas. Dėl to didėja susidarančio dumblo kiekiai, kurių tvarkymas iki šiol naudojamais būdais pradeda kelti grėsmę aplinkai, nebeatitinka ilgalaikių visuomenės interesų, prieštarauja darnios plėtros principams.Projekto esmė - Kauno nuotekų valyklos teritorijoje pastatyti regioninius dumblo apdorojimo įrenginius, kuriuose bus apdorojamas ne tik šioje valykloje susidaręs dumblas, bet ir nuotekų dumblas iš Birštono, Zapyškio, Ežerėlio, Raudondvario, Neveronių, Vilkijos, Šlienavos nuotekų valyklų. Projekto įgyvendinimas leis išspręsti naujai susidarančio dumblo apdorojimo ir saugojimo problemą Kauno regione. Šių problemų sprendimui būtinas finansavimas iš ES fondo lėšų, nes bendrovė nepajėgi finansuoti visą projektą. Padidėjus dumblo kiekiui būtina diegti modernesnes, našesnes ir aplinkai palankesnes dumblo tvarkymo technologijas, leidžiančias sumažinti susidarančio dumblo kiekį, o jį apdorojus panaudoti kaip atsinaujinantį energijos šaltinį. Dėl šių priežasčių esamus Kauno nuotekų valyklos dumblo apdorojimo įrenginius būtina atnaujinti ir išplėsti. Įgyvendinus projektą, Kauno regione būtų išspręsta eilė problemų: dumblo kiekio sumažinimas, dumblo kvapo panaikinimas, dumblo stabilizavimas, sumažės šiltnamio dujų emisijos. Kauno dumblo apdorojimo įrenginiuose, nuotekų dumblas bus ne tik pūdomas ir sausinamas, bet ir džiovinamas, dėl to padidės apdoroto dumblo panaudojimo galimybės, sumažės dumblo kiekis aikštelėse, bus užkirstas kelias grunto/dirvožemio taršai. Įgyvendinus šį projektą bus prisidėta prie 2007-2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programos problemų sprendimo, kurioje numatoma, kad įgyvendinus programą apie 80% Lietuvoje susidarančio dumblo bus tvarkoma taikant modernias technologijas.
Akmenės dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Projekto tikslas - sukurti reikiamus komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus Naujojoje Akmenėje, kurie apdoros nuotekų dumblą, susidarantį Naujosios Akmenės, Akmenės, Žagarės ir Ventos nuotekų valymo įrenginiuose bei rajono „žaliąsias“ atliekas. 2006 m. UAB "Akmenės vandenys" duomenimis prie centralizuotų vandentiekio sistemų yra prisijungę 85,3 % gyventojų, prie nuotekų sistemų 84,5 % gyvenytojų. Pagal LRV patvirtintą Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 m. plėtros strategiją, viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas vartotojams iki 2015 m. turėtų siekti ne mažiau kaip 95 % visų šalies gyventojų. Plečiant nuotekų surinkimo sistemas, susidarančio dumblo palaipsniui daugėja, tuo tarpu dumblo šalinimas sąvartynuose, dumblo aikštelėse ir kitokiose talpyklose, pagal galiojančius teisės aktus, turi būti nutrauktas ne vėliau kaip iki 2013 metų. Vienas iš strateginių atliekų tvarkymo tikslų, numatytų Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane, patvirtintame Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2007 m. spalio 31 d. nutarimu Nr. 1224 (Žin., 2002, Nr. 40-1499; Žin.,2007, Nr. 122-5003), iki 2013 metų Lietuvoje sukurti reikiamus komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus. Įgyvendinant šį tikslą, numatyta didžiuosiuose miestuose pastatyti reikalavimus atitinkančius dumblo apdorojimo įrenginius, kurių našumo pakaktų apskrityje susidarančiam dumblui tvarkyti. Už priemonės įgyvendinimą atsakingos savivaldybės. Įgyvendinant šį planą, savivaldybė kartu su UAB "Akmenės vandenys" numato statyti nuotekų dumblo apdorojimo įrenginius, sukuriant ekonomiškai efektyvią komunalinių nuotekų valymo metu susidarančio dumblo tvarkymo sistemą.Akmenės r. sav. tarybos sprendimu, projektą vykdys UAB "Akmenės vandenys".
Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Šiauliuose
Projekto tikslas - užtikrinti viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugų plėtrą ir prieinamumą vartotojams Šiaulių mieste. Šiuo metu Šiauliuose viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugomis naudojasi apie 85 proc. gyventojų, o baigus įgyvendinti šiuo metu UAB "Šiaulių vandenys" vykdomus vandentvarkos projektus, viešai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugos taps prieinamos apie 91 proc. Šiaulių miesto gyventojų. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų LR gyventojų. Dalis Šiaulių miesto gyventojų vis dar neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemos, todėl vartoja higienos reikalavimų neatitinkantį vandenį, nėra užtikrinamas tinkamas nuotekų išvalymas, dėl ko kyla rizika aplinkos taršai. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Šiaulių miesto teritorija yra tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais, centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų aprūpinimo sveiku geriamuoju vandeniu problemas ir taip pagerinti aplinkos būklę.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Zarasų rajone
Projektu siekiama padidinti centralizuoto geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumą Dusetų-Padustėlio-Užtiltės aglomeracijoje. Šiuo metu nurodytoje aglomeracijoje gyvena 2231 gyv., iš jų viešai tiekiamo geriamojo vandens paslaugos prieinamos – 71% gyventojų, nuotekų tvarkymo – 40% gyventojų. Kadangi daugelis gyventojų neturi galimybės prisijungti prie viešojo geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų, vartoja vandenį, kuris neatitinka HN reikalavimų, neužtikrinamas tinkamas susidariusių nuotekų tvarkymas. Be to, net ir centralizuotai surenkamos nuotekos nėra tinkamai išvalomos dėl techninės Dusetų miesto valymo įrenginių būklės. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 m. plėtros strategiją (Žin., 2008, Nr. 104-3975) – vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo viešai tiekiamų paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų LR gyventojų, o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytų normų siektina reikšmė – 100%. Numatoma, kad įgyvendinus projektą Dusetų-Padustėlio-Užtiltės aglomeracijoje prie nuotekų tvarkymo sistemos būtų suteikta galimybė prisijungti apie 198 namų su 505 gyventojais (padidėtų 23%), o prie vandens tiekimo sistemos – apie 46 namų su 117 gyventojais (padidėtų 5%). Pagal LR vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą (Žin., 2006, Nr. 82-3260) savivaldybėms bei vandentvarkos įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas bei NVĮ renovacija geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų – aprūpinti gyventojus kokybišku geriamuoju vandeniu ir pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu – vykdymą. UAB „Zarasų vandenys“ vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti pavedė Zarasų rajono savivaldybė.
Šiaulių regiono Kairių sąvartyno uždarymo II etapas
Šiaulių regiono Kairių sąvartynas neatitiko ES keliamų aplinkosauginių reikalavimų. Pastačius regioninį sąvartyną Aukštrakiuose, Kairių sąvartynas turėjo būti uždarytas. Kairių sąvartyną uždaryti pagal aplinkosauginius reikalavimus galima, tik gavus ES struktūrinių fondų lėšas. Kairių sąvartyno uždarymas numatytas dviem etapais. Kairių sąvartyno uždarymo I etapo darbai užbaigti 2008 m. birželio mėn. Yra atliktas apatinės dalies vakarinio, pietinio ir pietrytinio kaupo šlaitų uždengimas, laikinas kaupo viršutinės pietinės dalies šlaitų pridengimas, griovių įrengimas, tranzitinio asfaltuoto kelio perkėlimas, filtrato sistemos su žiedine kaupo drena ir filtrato siurblinėmis įrengimas. Kairių sąvartyno uždarymo II etape numatoma užbaigti kaupo pilno uždengimo darbus ir pastatyti filtrato valymo įrenginius. Įgyvendinus projektą sumažės gruntinio vandens ir dirvožemio tarša ir neigiamas poveikis žmonių sveikatai. Šiaulių regiono Kairių sąvartyną uždaryti būtina, nes sąvartyno techninis lygis buvo nepatenkinamas, sąvartyno kaupo dugnas neturėjo dirbtinio izoliacinio sluoksnio, kaupo šlaito nuošliaužos kėlė grėsmę filtrato patekimui į Švedės tvenkinį. Uždarius sąvartyną bus įrengta moderni dujų surinkimo sistema. Sąvartyne susidarančios biodujos bus panaudotos elektros energijos gamybai ( bus pastatyta 800 kw pajėgumo elektros jėgainė).
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Kauno rajone (Karmėlavoje ir Ramučiuose, Neveronyse, Raudondvaryje,Vilkijoje, Šlienavoje)
Šio projekto esmė-įgyvendinti ES direktyvos 91/271/EEC reikalavimus nuotek.išvalymui,sumažinti Nemuno upės aukštupio baseino hidrologinio upių tinklo taršą,siekiant užtikrinti gyv.kokybišką ger.vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą.Proj.numatoma išplėsti vand.(18,273km) ir nuotek.(18,289km) tink.Karmėlavoje ir Ramučiuose,pastatyti 5 nuotek.siurbl. Prie vand. ir nuotek. tinkl.bus pajungta apie 953gyv.Neveronyse numatoma išplėsti vand.(7,516km) ir nuot.(7,493km) tinklus,bus pajungta apie 680 naujų gyv.Bus pastatyta1 nuot.siurbl.Raudondv. numatoma išplėsti vand.(4,130km) ir nuotek.(9,378km) tinkl.3nuotekų siurblines,naują vand. tinklą sužiedinti su senu.Bus pajungta prie vand. ir nuotek.apie 1115gyv.Vilkijoje numatoma išplėsti nuotek.tinkl.(4,640km),pastatyti1siurbl.prijungiant apie265 gyv.kurie jau naudojasi vand. paslaugomis.Šlienavoje numatoma išplėsti nuotek.(1,250 km)tinkl.prijungti apie149 gyv.Ramučiuose numatoma išplėsti vand.(1,353 km) ir nuotek.tinkl.(2,853 km)ir prijungti151 gyv. Neveronyse numatoma rekonstruoti 1nuotek.valymo įrenginį.Bus rekonstr.ir išplėsti susidėvėję aerotankai (biologinius reaktorius),o jų įrangą rekonstr.ir įdiegtas dumblo apdorojimas,mechan.valymo grandis,įdiegtas azoto ir fosforo šalinimas,atlikti kitirekonstrukcijos darbai.Esami nuotek.valymo įreng.(400m3/parą) išplėtus nuotek.vartotojus nepajėgs išvalyti nuotek.todėl pajėgumus numatoma išplėsti iki1000 m3/parą.Į Neveronių valymo įrenginius nuotek.šiuo metu išleidžia apie 2280 gyv.įvykdžius nuotek.tinkl.plėtrą papildomai bus priimta nuotekų iš apie 680gyv.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Druskininkuose
Projekto esmė - vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Druskininkų savivaldybės teritorijoje. Kadangi šuo metu dalis savivaldybės gyventojų neturi galimybės prisijungti prie centralizuotos vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemos ir naudotis viešojo geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugomis, tai šio projekto siekis spręsti esamą vandentvarkos problemą, suteikiant galimybes didesnei gyventojų daliai naudotis minėtomis paslaugomis ir užtikrinant jų atitikimą nacionaliniuose ir ES dokumentuose nustatytiems sveikatos, aplinkos apsaugos bei kokybės reikalavimams. Šiam tikslui pasiekti projekte numatyta išplėtoti esamus vandentiekio (~2,4 km) ir nuotekų (~3,4 km) tinklus bei įrengti nuotekų siurblines (4 vnt.) prioritetinėse savivaldybės teritorijose: Kurorto g. Druskininkų m. nutiesti 0,213 km nuotekų tinklų ir įrengti 1 nuotekų siurblinę, Kaštonų g. Gailiūnų k. Druskininkų sav. nutiesti 0,715 km vandentiekio bei 0,777 km nuotekų tinklų ir įrengti 1 nuotekų siurblinę, Neravų g. Neravų k. Druskininkų sav. nutiesti 0,08 km vandentiekio ir 0,345 km nuotekų tinklų bei įrengti 1 nuotekų siurblinę, sodų teritorijoje "Eglė" Neravų k. Druskininkų sav. nutiesti 1,620 km vandentiekio, 2,06 km nuotekų tinklų ir įrengti 1 nuotekų siurblinę. Įgyvendinus projekto veiklas, prie naujai nutiestų vandentiekio tinklų bus suteikta galimybė prisijungti ~80 gyventojų ir prie nuotekų tinklų ~402 gyventojams. Šiuo metu Druskininkų savivaldybėje prie vandentiekio tinklų yra prisijungęs 20121 gyventojas (~83 %), įgyvendinus projektą, prisijungimų skaičius padidės iki 20201 gyventojų (~84 %), prie nuotekų tinklų šiuo metu prisijungę 19223 gyventojai (~78%), įgyvendinus projektą skaičius padidės iki 19625 gyventojų (~81%).
Geriamojo vandens ir nuotekų tinklų rekonstrukcija ir plėtra Skuodo rajone (Aleksandrijos, Lenkimų, Mosėdžio ir Ylakių gyv.)
Projekto tikslas - užtikrinti tinkamą nuotekų tvarkymą ir tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugų išplėtimą Aleksandrijos, Lenkimų, Mosėdžio ir Ylakių gyvenvietėse. Šiuo metu Aleksandrijoje vandens tiekimo paslaugos prieinamos 77 %, nuotekų tvarkymo paslaugos neteikiamos, Lenkimuose vandens tiekimo paslaugos prieinamos 54 %, nuotekų tvarkymo paslaugos neteikiamos, Mosėdyje vandens tiekimo - 71 %, nuotekų tvarkymo - 34 % gyventojų, o Ylakiuose vandens tiekimo - 72 %, nuotekų tvarkymo - 20 % gyventojų. Aleksandrijos gyvenvietėje nuotekų valymo įrenginiai šiuo metu nėra eksploatuojami. Dumblas iš jų nešalinamas, todėl šie įrenginiai ne tik kad nedirba pagal paskirtį, bet ir dar papildomai teršia nuotekas puvimo produktais, todėl būtina pastatyti naujus valymo įrenginius.Mosėdžio gyvenvietėje išgaunamas vanduo pagal HN24 neatitinka geriamojo vandens kokybės parametrų, viršijamas fluoridų kiekis. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Nuotekų valymo įrenginių rekonstrukcija ir centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų renovacija ir išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių)-aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu-vykdymą. Kadangi Aleksandrijos, Lenkimų, Mosėdžio ir Ylakių gyvenviečių teritorija yra gana tankiai apgyvendinta, sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. UAB „Skuodo vandenys“ vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Skuodo r. sav. taryba.
Alytaus regiono šiukšlynų uždarymas, didelių gabaritų atliekų surinkimo ir kompostavimo aikštelių įrengimas
Siekiant sukurti šiuolaikišką atliekų tvarkymo sistemą būtina uždaryti 71 Alytaus regiono šiukšlyną, esantį dviejose apskrityse:• Alytaus apskrities - Alytaus rajono (25), Lazdijų rajono (6) ir Varėnos rajono (38) savivaldybėse,• Kauno apskrities - Prienų rajono (2) savivaldybėje.Atsižvelgiant į konkrečias kiekvieno sąvartyno sąlygas numatyta:• šešiasdešimt aštuonių šiukšlynų likvidavimas, išvežant atliekas į 3 uždarytus sąvartynus(juos rekonstruojant), bei teritorijos rekultivavimas,• trijų šiukšlynų uždarymas ir sutvarkymas esamose vietose. Siekinat išplėsti šiuolaikišką ES aplinkosaugos reikalavimus atitinkančią atliekų tvarkymo sistemą, numatoma įrengti 4 didelių gabaritų atliekų surinkimo ir 5 kompostavimo aikštelės Alytaus regione, kurios aptarnaus Alytaus miesto, Alytaus rajono, Druskininkų, Lazdijų rajono ir Varėnos rajono fizinius ir juridinius asmenis. Projektas leis rūšiuoti atliekas, jas panaudoti perdirbimui ar kaip antrines žaliavas. Projektu siekiama:1. Sumažinti gruntinio vandens ir dirvožemio taršą, sąlygojamą šiukšlėmis užterštų teritorijų, bei neigiamą poveikį žmonių sveikatai. 2. Gyventojams suteikti visuotines, prieinamas ir kokybiškas viešosios komunalinių atliekų tvarkymo paslaugas.3. Sukurti komunalinių biologiškai skaidžių atliekų kiekio mažinimo pajėgumus sąvartynuose.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Lazdijų rajone (Veisiejuose, Kailiniuose, Lazdijuose, Bajoriškėse)
Centralizuotų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumo didinimas ir kokybės užtikrinimas Lazdijų ir Veisiejų miestų aglomeracijų gyventojams yra aktualus klausimas Lazdijų rajono savivaldybėje. Lazdijų mieste viešai prieinamomis vandens tiekimo bei nuotekų tvarkymo paslaugomis naudojasi atitinkamai 62 proc. ir 48 proc. gyventojų, Veisiejų mieste - atitinkamai 57 proc. ir 44 proc. gyventojų. Nedidelį vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumą lemia tai, kad yra nemažai gatvių, kuriose vandentiekio ir nuotekų tinklų visai nėra. Gyventojai, kurie neturi galimybės prisijungti prie viešų vandentiekio ir nuotekų tinklų, vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Tinkamo nuotekų išvalymo taip pat neužtikrina Lazdijų nuotekų valykla, kurioje naudojami įrengimai neleidžia užtikrinti išleidžiamų nuotekų atitikimo ES ir nacionaliniams reikalavimams. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų LR gyventojų, o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytųjų normų siektina reikšmė - 100 proc. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei miesto vandentvarkos įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Todėl centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų šių funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Lazdijų rajono savivaldybė vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė UAB "Lazdijų vanduo", kuri yra šio projekto iniciatorė ir vykdytoja.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Akmenės rajone (Ventoje, Papilėje, Žerkščiuose)
Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turi siekti 95% visų LR gyventojų. Šiuo metu Akmenės rajono savivaldybėje vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas nesiekia 95%. Dalis gyventojų neturi galimybių naudotis vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugomis, todėl Akmenės rajono savivaldybėje kyla sanitarinės, ekonominės ir aplinkosauginės problemos. Pareiškėjas UAB „Akmenės vandenys“ ir partneris Akmenės rajono savivaldybės administracija neturi pakankamų finansinių išteklių Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategijos reikalavimų įgyvendininimui, todėl teikia paraišką ES fondų paramai gauti. Projekto tikslas yra prisidėti prie vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros modernizavimo ir plėtros Akmenės rajono savivaldybėje pagal nustatytus kokybės, aplinkosaugos ir sveikatos apsaugos reikalavimus. Minėtam tikslui iškeltas projekto uždavinys - išplėsti vandentiekio ir nuotekų tinklus Akmenės rajono savivaldybėje. Esminė prielaida projekto uždaviniams įgyvendinti yra Akmenės rajono savivaldybės tarybos 2010-09-22 d. sprendimas Nr. T-203 dėl pritarimo ir dalyvavimo projekte partnerio teisėmis.Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin.2008, Nr.113 – 4290) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą (Žin.2006, Nr. 82-3260) savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Įgyvendinus projektą bus nutiesta 14,162 km vandetiekio ir 19,028 km nuotekų tinklų. Prie nuotekų tinklų Ventoje bus prijungti 148, Papilėje - 823, Žerkščiuose - 303 gyventojai.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Elektrėnuose
Projekto tikslas – padidinti vandens tiekimo ir nuotekų surinkimo paslaugų prieinamumą Elektrėnų-Vievio aglomeracijoje. Šiuo metu aglomeracijoje gyvena 21771 gyv., iš jų viešai tiekiamo geriamojo vandens paslaugos prieinamos – 89% gyv., nuotekų tvarkymo – 81% gyv.. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 m. plėtros strategiją (Žin., 2008, Nr. 104-3975) – vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo viešai tiekiamų paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų LR gyv., o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytų normų siektina reikšmė – 100%. Projektą įgyvendinti numatoma Kazokiškėse, Pylimuose ir Alesninkuose. Pylimuose esamų vandentiekio tinklų būklė prasta, nuotekų tinklas įrengtas tik Liepų gatvėje. Kazokiškėse nėra centralizuoto buitinių nuotekų surinkimo, o esamų vandentiekio tinklų būklė bloga, geriamojo vandens gręžinys yra avarinės būklės ir per mažo našumo. Alesninkuose nėra vandentiekio tinklų, o centralizuotas nuotekų tinklas tiesiamas dabartiniu metu.Projekto metu numatoma nutiesti naujų 9,245 km (Kazokiškėse, Pylimuose ir Alesninkuose) ir rekonstruoti 0,28 km (Alesninkuose) vandentiekio naujų tinklų, taip sudarant galimybę prisijungti prie centralizuoto vandens tiekimo 169 gyv. Didinant nuotekų tvarkymo viešai tiekiamų paslaugų prieinamumą ir surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytų normų numatoma: nutiesti 9,52 km (Kazokiškėse, Pylimuose) nuotekų tinklų ir pastatyti naujus nuotekų valymo įrenginius Kazokiškėse, tokiu būdu būtų sudaroma galimybė prie centralizuotai tvarkomų nuotekų sistemos prisijunti 646 gyv. Įgyvendintas projektas turės teigiamą poveikį Elektrėnų-Vievio aglomeracijos vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūrai pagal nustatytus paslaugų kokybės, aplinkosaugos ir sveikatos apsaugos reikalavimus.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Plungės rajone (Žemaičių Kalvarijoje, Plateliuose, Kuliuose)
Projekto tikslas-užtikrinti tinkamą nuotekų tvarkymą ir tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Žemaičių Kalvarijos, Kulių ir Platelių gyvenvietėse. Šiuo metu Žemaičių Kalvarijoje vandens tiekimo paslaugos prieinamos 72 %, Kuliuose - 32 %, nuotekų tvarkymo paslaugos šiose gyvenvietėse neteikiamos. Plateliuose vandens tiekimo paslaugos prieinamos 85 %, nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos 43 % gyventojų. Kadangi daugelis gyventojų, neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugelis gyventojų negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų strategiją-viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų gyventojų. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Nuotekų valymo įrenginių rekonstrukcija ir centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų renovacija ir išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių)-aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu-vykdymą. Kadangi Žemaičių Kalvarijos, Kulių, Platelių gyvenviečių teritorija yra gana tankiai apgyvendinta, sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. UAB „Plungės vandenys“ vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Plungės r. sav. taryba.
Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Balbieriškyje ir nuotekų tinklų keitimas Prienuose
Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Prienų mieste ir Balbieriškio gyvenvietėje. Daugelis gyventojų neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų neužtikrinamas pakankamas nuotekų surinkimo paslaugos prieinamumas. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų LR gyventojų. Projekto esmė - vandentvarkos infrastruktūros gerinimas Prienų rajone. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė. Pagal LR Vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr.55-1049; 2000, Nr.91-2832) ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kompleksiškai įgyvendinus visus projekte numatytus objektus, bus kompleksiškai užtikrintas kokybiško vandents tiekimas, reikalavimus atitinkantis nuotekų ir dumblo sutvarkymas ir sudaryta gyventojams centralizuotų paslaugų prieinamumo galimybė.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Širvintų rajone (Kernavėje, Širvintų m., Širvintų k.)
Pagrindinis projekto tikslas-užtikrinti Širvintų rajono gyventojams kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą, išplėtojant vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūrą pagal nustatytus paslaugų kokybės, aplinkosaugos ir sveikatos apsaugos reikalavimus. Šiuo metu Širvintų rajone viešojo vandens tiekimo paslaugomis naudojasi~10148 gyv.(~54 %) ir nuotekų tvarkymo paslaugomis ~5754 gyv. (~31%). Baigiamas įgyvendinti Neries baseino investicinės programos I etapo projektas leis padidinti rodiklius atitinkamai iki~11448 gyv.(~61%) ir~7452 (~40%), tačiau dalyje rajono gyvenviečių išliks problematiškos situacijos.Šiuo projektu bus plėtojama vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūra problematiškiausiose rajono gyvenvietėse ar jų dalyse, t.y. Kernavėje (esamas prisijungimo prie vandentiekio rodiklis~67%, o nuotekų tvarkymo infrastruktūros nėra), Širvintų k. (esamas prisijungimo prie vandentiekio rodiklis ~86%, tačiau nuotekų tvarkymo infrastruktūros nėra) ir Širvintų m. (esamas prisijungimo prie vandentiekio ir nuotekų tinklų rodiklis ~82%, tačiau šiaurinėje dalyje įsikūrusiems gyventojams nėra galimybės naudotis minėtomis paslaugomis). Siekiant spręsri esamas problemas, šiuo projektu planuojama:? vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Kernavėje, Širvintų k. ir Širvintų m. (bendrai nutiesti ~19,6 km vandentiekio ir~22,2 km nuotekų tinklų); ? nuotekų valymo įrenginių Kernavėje statyba (1 vnt.). Įgyvendinus šį projektą prie viešojo vandens tiekimo sistemos bus prijungta ~404 gyv., prie nuotekų tvarkymo sistemos~907 gyv. Bendras prisijungimo rodiklis rajone bus padidinamas atitinkamai iki ~11852 gyv. (64%) ir 8359 (45%).Šiuo projektu bus prisidedama prie esamų socialinių ir aplinkosaugos problemų sprendimo bei prie Europos Sąjungos, nacionalinių ir Vilniaus regiono bei Širvintų rajono strateginių dokumentų įgyvendinimo.
Kėdainių dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Teikiamas projektas, kurio metu numatoma Kėdainių dumblo apdorojimo įrenginių statyba esamoje Kėdainių nuotekų valykloje, padės išspręsti bendrą Kėdainių raj.nuotekų dumblo tvarkymo problemą. Kėdainiai yra vienas iš Kauno apskrityje numatytų regioninių dumblo tvarkymo centrų. Kėdainių dumblo apdorojimo įrenginiai aptarnauja Kėdainių m., Josvainių bei Akademijos gyvenviečių nuotekų valyklas, bendrai tvarkant jose susidarantį dumblą.Šiuo metu Kėdainių miesto nuotekų dumblas turi padintą užterštumą fosforu ir pagal LAND 20-2005 „Nuotekų dumblo naudojimo tręšimui bei rekultivavimui reikalavimai“ yra netinkamas tręšimui bei rekultivavimui. Tuo tarpu remiantis Valstybinio strateginio atliekų tvarkymo plano nuostatomis, siekiant, kad komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo sistema ekonomiška ir techniškai efektyvi, ji turi būti kuriama taip, kad sutvarkytas dumblas būtų tinkamas kuo įvairiau ir saugiau naudoti, užtikrinant galimybes pilnai išnaudoti nuotekų dumblo energetinę vertę. Projektas įgyvendinamas siekiant pertvarkyti esamą Kėdainių nuotekų valyklos dumblo tvarkymo procesą taip, kad Kėdainių regione susidarantis nuotekų dumblas būtų tinkamas naudoti ir nebūtų šalinamas sąvartynuose, dumblo aikštelėse ar kitokiose nuolatinėse kaupyklose.Įdiegus naujus komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo įrenginius Kėdainių nuotekų valykloje, čia bus tvarkomas Kėdainiuose, Akademijoje ir Josvainiuose surinktas dumblas. Kėdainių nuotekų valykloje bus statomi bendri dumblo mechaninio tankinimo ir sausinimo, pūdymo ir džiovinimo įrenginiai, o Kėdainių ir Josvainių nuotekų valyklose – gravitaciniai šių nuotekų valyklų dumblo tankintuvai. Kėdainių dumblo apdorojimo įrenginių statybos projekto įgyvendinimas geriausiai užtikrintų Kėdainių raj. savivaldybei priskirtos funkcijos - užtikrinti tinkamą nuotekų tvarkymą - vykdymą. UAB "Kėdainių vandenys" vykdo šį projektą, kadangi nuotekų tvarkymo paslaugas teikti jai pavedė Kėdainių raj. sav. taryba.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Pasvalyje
Centralizuotų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumo didinimas ir kokybės užtikrinimas Pasvalio miesto aglomeracijos gyventojams. Šiuo metu Pasvalio mieste viešai prieinamomis vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugomis naudojasi atitinkamai 56 proc. ir 50 proc. gyventojų. Tokį vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumą lemia tai, kad yra gatvių (daugumą jų apims numatomas vykdyti projektas), kuriose vandentiekio ir nuotekų tinklų visai nėra. Gyventojai, kurie neturi galimybės prisijungti prie viešų vandentiekio ir nuotekų tinklų, vartoja vandenį, kuris nepilnai atitinka higienos reikalavimų bei negalima užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų LR gyventojų, o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytųjų normų siektina reikšmė - 100 proc. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms bei miesto vandentvarkos įmonėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Todėl centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų UAB "Pasvalio vandenys" funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Šias funkcijas įmonei perdavė Pasvalio rajono savivaldybė.
Telšių regiono didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelių įrengimas
Siekinat išplėsti šiuolaikišką ES aplinkosaugos reikalavimus atitinkančią atliekų tvarkymo sistemą, numatoma įrengti 1 didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelę Telšių regione, kuri aptarnaus Mažeikių rajono, Plungės rajono, Rietavo ir Telšių rajono fizinius bei juridinius asmenis. Projektas leis rūšiuoti atliekas, jas paruošti gabenimui į perdirbimo vietą. Projektu siekiama:1. Gyventojams suteikti visuotines, prieinamas ir kokybiškas viešosios komunalinių atliekų tvarkymo paslaugas.2. Prisidėti prie efektyvios atliekų tvarkymo sistemos sukūrimo, skatinančios atliekų perdirbimą ir žaliavų antrinį panaudojimą.
Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Palangos mieste (Vilimiškės, Nemirsetos, Kunigiškių, Monciškės gyv.kv.)
Projekto tikslas-įgyvendinti ES nuotekų direktyvos 91/271/EEB reikalavimus nuotekų išvalymui, sumažinti dirvožemio ir gruntinio vandens taršą bei požeminio vandens išteklių taršos riziką projekto teritorijoje, išplėsti centralizuotai vandentvarkos paslaugas gaunančių gyventojų skaičių ir pagerinti projekto teritorijoje teikiamų vandentvarkos paslaugų kokybę. Projekte numatoma lygiagrečiai nutiesti 10,84 km vandentiekio ir 11,373 km nuotekų tinklų Palangos miesto Vilimiškės, Nemirsetos, Kunigiškių ir Monciškės gyv.kvart., prie viešojo vandens tiekimo ir šalinimo sistemos pajungiant 125 naujų vartotojų. Šiuo metu daugelis gyventojų neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį neatitinkantį higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų negali užtikrinti tinkamo nuotekų išvalymo. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos.Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių)-aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu-vykdymą. Nutiesus naujus tinklus padidės paslaugų prieinamumas, didės surenkamų buitinių nuotekų lygis, sumažės gruntinio ir požeminio vandens tarša Palangos miesto savivaldybėje.
Vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra Zarasuose
Projekto esmė – užtikrinti Zarasų gyventojams kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą. Dabartiniu metu Zarasuose 92 proc. (7035) gyv. naudojasi centralizuoto vandens tiekimo paslaugomis ir iš 86 proc. (6155) gyv. nuotekos surenkamos ir valomos centralizuotai. Esant tokiai situacijai dalis miesto gyventojų naudoja vandenį iš iškastinių šulinių ar individualių gręžinių, kurio kokybė neatitinka geriamojo vandens kokybei keliamų reikalavimų. Gyventojams, kurie neturi galimybės prisijungti prie centralizuotų nuotekų tinklų, negalima užtikrinti tinkamo nuotekų tvarkymo. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 m. plėtros strategiją, centralizuotai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 proc. visų LR gyventojų, o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytų normų siektina reikšmė – 100 proc. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Pagerės tiekiamo vandens kokybė, sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė. Prie projekto metu nutiestų nuotekų tinklų prisijungtų 304 gyv., prie vandens tiekimo tinklų – 134 gyv.Vadovaujantis LR vietos savivaldos įstatymu ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymu, savivaldybės bei vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įmonės yra atsakingos už geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtrą ir sistemų gerinimą. Kadangi teritorija, kurioje numatoma vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo plėtra, yra urbanizuota ir gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas vykdyti vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtrą ir pagerinti paslaugų kokybę.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Telšiuose
Projekto tikslas – užtikrinti Telšių aglomeracijos gyventojams kokybišką geriamojo vandens tiekimą ir nuotekų tvarkymą. Šiuo metu Telšių aglomeracijoje viešai tiekiamo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamos atitinkamai 95 proc. ir 84 proc. gyv.. Gyventojai, kurie neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo sistemų, vartoja vandenį neatitinkantį higienos reikalavimų, o susidariusių nuotekų tinkamas tvarkymas neužtikrinamas.Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 m. plėtros strategiją – viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugos prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų LR gyv., o surenkamų nuotekų išvalymo iki nustatytų normų siektina reikšmė – 100%.Pagal LR vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės f-jų (prievolių) – aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu – vykdymą.Kadangi Telšių aglomeracijos teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. Planuojama, kad prie projekto metu nutiestų centralizuotų vandentiekio ir nuotekų tinklų turės galimybę prisijungti atitinkamai 75 ir 1200 gyv.. Telšių r. saviv. Taryba įpareigojo UAB „Telšių vandenys“ vykdyti šį projektą, kadangi įmonė teikia vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas Telšių aglomeracijoje.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Plungės rajone (Šateikiuose, Alsėdžiuose)
Projekto tikslas-užtikrinti tinkamą nuotekų tvarkymą ir tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugų išplėtimą Šateikių ir Alsėdžių gyvenvietėse. Šiuo metu Šateikiuose vandens tiekimo paslaugos prieinamos 55 %, nuotekų tvarkymo- 9 % gyventojų, Alsėdžiuose - vt 44 % gyventojų, nuotekų tvarkymo paslaugos neteikiamos. Kadangi daugelis gyventojų neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų strategiją-viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95 % visų gyventojų. Šiuo metu Alsėdžiuose esanti NVĮ yra neveikianti, o Šateikių NVĮ nuotekas išleidžia i tvenkinį, iš kurio išteka į upelis esantis Natura 2000 teritorijoje. Rekonstravus NVĮ, išleidžiamos nuotekos atitiks ES direktyvoje ir nuotekų tvarkymo reglamente nustatytus reikalavimus. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Nuotekų valymo įrenginių rekonstrukcija ir centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų renovacija ir išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių)-aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu-vykdymą. Kadangi Šateikių ir Alsėdžių gyvenviečių teritorija yra gana tankiai apgyvendinta, sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. UAB „Plungės vandenys“ vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Plungės r. sav. taryba.
Kaišiadorių dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Didėjant urbanizacijai, plečiantis ir kuriantis naujiems miestams, didėja ir susidarantys nuotekų kiekiai, rekonstruojami ir tiesiami nauji inžineriniai tinklai. Kasmet Lietuvoje išleidžiama 39 000 697,6 tūkst. m3 nuotekų, t. y. 11 386 m3/metus 1 gyventojui. Valant nuotekas nuotekų valymo įrenginiuose susidaro dumblas, virš 500 tūkst. t per metus. Dumbla apdorojant ar jį saugant i aplinka išsiskiria nemalonaus kvapo dujinių teršalų. Visi nuotekose buve teršalai patenka i nuotekų dumblą. Netinkamai tvarkomas dumblas kelia pavojų aplinkai, teršia orą, vandenį ir dirvožemį. Siekiant išspręsti minėtas problemas numatoma įrengti dumblo kompostavimo aikštelę. Projekto metu numatoma dumblo apdorojimo įrenginių statyba bei kompostavimo įrangos įsigijimas. Pagrindinis projekto tikslas - modernizuoti ir išplėsti vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūrą aglomeracijose. Projekto įgyvendinimas turės teigiamą poveikį Kaišiadorių rajonui, nes bus statomi nauji nuotekų dumblo kompostavimo įrenginiai, leidžiantys panaudoti žaliąsias atliekas ir sprendžiantys nuotekų dumblo utilizavimo problemą Kaišiadorių mieste. Paruošas kompostas bus panaudojamas žemės ūkyje, miškininkystėje, laikantis LR įstatymų ir direktyvų. Nauji dumblo kompostavimo įrenginiai gali apdoroti apie 3230 t dumblo per metus (80% drėgnumo, panaudoti iki 1500 t "žaliųjų" atliekų. Planuojama per metus pagaminti apie 1615 t/metus komposto.Taip pat buitinių nuotekų dumblo kompostavimo įrenginių statyba pradės faktinį veiklos „Dumblo tvarkymo infrastruktūros kūrimas“ ( LR AM ministro įsakymas 2008 m. gruodžio 09 d. Nr. D1-667) įgyvendinimą Kaišiadorių rajone.
Mažeikių dumblo apdorojimo įrenginių statyba
Projekto tikslas- sukurti reikiamus komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus Mažeikiuose, pastatant komunalinių nuotekų dumblo utilizavimo įrenginius, kurie apdoros nuotekų dumblą, susidarantį Mažeikiuose ir Viekšniuose.Mažeikių mieste prie centralizuotų vandentiekio bei nuotekų sistemų yra prisijungę 82,9 % gyventojų; Viekšnių gyvenvietėje - 67,6 %. Pagal LRV patvirtintą Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją, viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas vartotojams iki 2015 m. turėtų siekti ne mažiau kaip 95 procentus visų šalies gyventojų.2004 m. duomenimis, Mažeikiuose ir Viekšniuose susidarančio nuotekų dumblo (sausos medžiagos) kiekis - 1193 t/m. Plečiant nuotekų surinkimo sistemas, susidarančio dumblo palaipsniui daugėja, tuo tarpu dumblo šalinimas sąvartynuose, dumblo aikštelėse ar kitokiose talpyklose, pagal galiojančius teisės aktus, turi būti nutrauktas ne vėliau kaip iki 2013 metų. Vienas iš strateginių atliekų tvarkymo tikslų, numatytų Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane, patvirtintame Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2007 m. spalio 31 d. nutarimu Nr. 1224 (Žin., 2002, Nr. 40-1499; Žin.,2007, Nr. 122-5003),- iki 2013 metų Lietuvoje sukurti reikiamus komunalinių nuotekų dumblo tvarkymo pajėgumus. Įgyvendinant šį tikslą, numatyta didžiuosiuose miestuose pastatyti reikalavimus atitinkančius dumblo apdorojimo įrenginius, kurių našumo pakaktų apskrityje susidarančiam dumblui tvarkyti. Už priemonės įgyvendinimą atsakingos savivaldybės. Įgyvendinant šį planą, savivaldybė kartu su UAB "Mažeikių vandenys" numato statyti nuotekų dumblo apdorojimo įrenginius, sukuriant ekonomiškai efektyvią komunalinių nuotekų valymo metu susidarančio dumblo tvarkymo sistemą.Mažeikių r. sav. tarybos sutikimu, projektą vykdys UAB "Mažeikių vandenys".
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Utenos rajone
Utenos rajono kaimuose šiuo metu centriniu vandentiekiu vidutiniškai gali naudotis 65% gyventojų, nuotakynu - apie 10%. Gyvenviečių, kuriose bus vykdomas projektas gyventojai šiuo metu neturi galimybės prisijungti prie centrinio vandentiekio ir nuotakyno. Gyventojai vartoja vandenį, neatitinkantį higienos normų reikalavimų, jų nuotekos patenka į aplinką, taip didindamos aplinkos taršą. Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Utenos aglomeracijoje. Be ES finansavimo nebūtų įmanoma nutiesti projekte numatomų vandentiekio ir nuotekų surinkimo tinklų ir taip suteikti galimybės gyventojams vartoti kokybišką vandenį bei sumažinti aplinkos taršą. Įgyvendinus projektą centrinio vandentiekio ir nuotakyno paslaugos taps papildomai prieinamos 830 vartotojams, o tai reiškia, kad gyventojų, galinčių naudotis viešojo vandentiekio ir nuotakyno paslaugomis skaičius Utenos aglomeracijoje padidės beveik 3%. Pagal Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr. 55-1049; 2000, Nr. 91-2832) ir Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kadangi Utenos rajono savivaldybės teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiu požiūriais centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas. UAB "Utenos vandenys" vykdo šį projektą, kadangi vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Utenos r. sav. taryba.
Kauno regiono didelių gabaritų atliekų surinkimo bei kompostavimo aikštelių įrengimas
Prielaidų, kad gyventojams būtų suteikiamos visuotinos, prieinamos ir kokybiškos viešosios komunalinių atliekų tvarkymo paslaugos bei kad sąvartynuose mažėtų komunalinių biologiškai skaidžių atliekų kiekis, sukūrimas Kauno apskrityje. Siekiant, kad komunalinių atliekų tvarkymo paslaugos būtų visuotinės, geros kokybės ir prieinamos Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane numatyta, kad būtų įrengta ne mažiau kaip 1 didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelė 50.000 gyventojų, tačiau ne mažiau kaip viena tokia aikštelė savivaldybės teritorijoje. Šiuo metu Kauno apskrityje įrengtos 5 didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelės. Nors šios aikštelės atitinka aplinkos apsaugos saugos reikalavimus jos neužtikrina, kad visiems apskrities gyventojams būtų sudarytos tinkamos sąlygos pristatyti didelių gabaritų atliekas. Todėl būtina sukurti prielaidas, didinti viešųjų komunalinių atliekų tvarkymo paslaugų prieinamumą, plečiant didelių gabaritų atliekų surinkimo infrastruktūrą. Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane numatoma sukurti atliekų tvarkymo sistemą, kuri užtikrintų saugų visų atliekų srautų tvarkymą, bei įgalintų pasiekti, kad iki 2013 m. sąvartynuose šalinamos komunalinės biologiškai skaidžios atliekos sudarytų ne daugiau kaip 50 proc. 2000 m. atliekų kiekio. Šiuo metu Kauno apskrityje yra įrengta 1 kompostavimo aikštelės, kuri negali užtikrinti biologiškai skaidžių atliekų kiekio sąvartynuose mažėjimo. Todėl būtina didinti biologiškai skaidžių atliekų kiekio mažinimo sąvartynuose pajėgumus, plečiant kompostavimo aikštelių infrastruktūrą. Numatomas įgyvendinti Kauno regiono didelių gabaritų atliekų surikimo ir kompostavimo aikštelių įrengimo projektas įgalins Kauno RATC vykdyti funkcijas, susijusias su komunalinių atliekų tvarkymo paslaugų, kurios įgalins sumažinti sąvartynuose saugomų atliekų neigiamą poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai, teikimu bei šių paslaugų prieinamumo didinimu.
Telšių regiono kompostavimo aikštelių įrengimas, Dargių sąvartyno uždarymas
Projektas yra skirtas įrengti 3 kompostavimo aikšteles Telšių regione, kurios aptarnaus Mažeikių rajono, Plungės rajono, Rietavo ir Telšių rajono fizinius bei juridinius asmenis ir uždaryti sąvartyną Dargiuose. Projektas sumažins komunalinių biologiškai skaidžių atliekų daromą įtaką aplinkai ir žmonių sveikatai, bei jas bus galima panaudoti komposto gamybai. Projektu siekiama:1. Gyventojams suteikti visuotines, prieinamas ir kokybiškas viešosios komunalinių atliekų tvarkymo paslaugas.2. Sukurti komunalinių biologiškai skaidžių atliekų kiekio mažinimo pajėgumus sąvartynuose.3. Uždaryti sąvartyną, kuris yra kenksmingas aplinkai ir žmonių sveikatai.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros renovavimas ir plėtra Šiaulių rajone (Kairiai, Vijoliai, Kuršėnai)
Projekto tikslas - modernizuoti ir išplėsti vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūrą Šiaulių rajone- Kairiuose, Vijoliuose, Kuršėnuose. Šiuo metu nepakankamai išvystyta vandens tiekimo ir nuotekų šalinimo infrastruktūra, todėl ji neatitinka paslaugų kokybės, sveikatos saugos reikalavimams ir geriamojo vandens kokybei (vandens poreikiui tenkinti naudojami šachtiniai šuliniai) bei aplinkosaugos reikalavimams, nes yra didelė paviršinių vandens telkinių tarša komunalinėmis atliekomis (naudojami nuotekų šalinimui sukauptuvai su rizika pasiskleisti į aplinką).Tikslinės grupės ir galutiniai naudos gavėjai: UAB „Kuršėnų vandenys“ – poreikiai: išvystyta vandens tiekimo ir nuotekų šalinimo infrastruktūra bei aukštos kokybės viešosios paslaugos už atlygį; Gyventojai- poreikiai: geriamojo vandens kokybė, tinkamas nuotekų tvarkymas; Šiaulių rajono savivaldybės administracija- poreikiai: aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu ir centralizuoti nuotekų tvarkymą. Projekto metu:Kairiuose renovuota, išplėtota vandentiekio ~ 5,3 km; nuotekų ~ 11,2 km tinklųVijoliuose išplėtota vandentiekio ~ 1,94 km; nuotekų ~2,09 kmKuršėnuose išplėtota vandentiekio ~ 5,1 km; nuotekų ~ 8,21 km ir pastatytos siurblinės (II statybos eilė II etapas- Paraiškos specialiosios (B) dalies 1. pr. dok.7,21).Įgyvendinus Projektą:- pasiekimai ir rezultatai vertinant pagal paslaugų kokybę, aplinkosaugą ir sveikatos apsaugą yra teigiami 3 prioriteto „Aplinka ir darnus vystimasis“ tikslo „Modernizuoti ir išplėsti [...] atžvilgiu; -pasiekimai ir rezultatai, atlikus nuotekų ir vandentiekio tinklų renovaciją ir plėtrą, atitinka priemonės uždaviniu planuojamiems rodikliams (rezultato gyventojams, kurie naudojasi centralizuotomis nuotekų surinkimo ir tvarkymo paslaugomis, dalies padidėjimu – iki 95 % ir prisidėjimo prie produkto, nes 3 gyvenamosiose vietovėse bus renovuota ir išplėtota vandens tiekimo ir nuotekų sistema.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Raseinių rajone (Šiluvoje, Betygaloje, Kudoniuose, Girkalnyje, Dvareliškiuose, Girkalnio k., Viduklėje, Alaviniškiuose)
Projekto tikslas - viešai tiekiamo tinkamos kokybės geriamojo vandens ir tvarkomų nuotekų paslaugos išplėtimas Raseinių rajono Viduklės, Šiluvos, Betygalos, Girkalnio aglomeracijose.Daugelis gyventojų neturi galimybės prisijungti prie viešojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo, todėl vartoja vandenį, kuris neatitinka higienos reikalavimų bei daugeliui gyventojų neužtikrinamas pakankamas nuotekų surinkimo paslaugos prieinamumas. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008-2015 metų plėtros strategiją - viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iki 2015 m. turėtų siekti 95% visų LR gyventojų. Projekto esmė - vandentvarkos infrastruktūros gerinimas Raseinių rajone. Įgyvendinus projektą, bus užtikrintas ilgalaikis, technine ir ekonomine prasme vartotojams prieinamas socialiai būtinų vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimas. Sumažės paviršinių ir požeminių vandenų tarša, pagerės aplinkos būklė. Pagal LR Vietos savivaldos įstatymą (Žin., 1994, Nr.55-1049; 2000, Nr.91-2832) ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu - vykdymą. Kompleksiškai įgyvendinus visus projekte numatytus objektus, bus kompleksiškai užtikrintas kokybiško vandents tiekimas, reikalavimus atitinkantis nuotekų sutvarkymas ir sudaryta gyventojams centralizuotų paslaugų prieinamumo galimybė. Kadangi Raseinių raj. teritorija yra gana tankiai apgyvendinta sanitariniu, ekonominiu ir aplinkosauginiais požiūriais, centralizuotas vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas yra geriausias būdas išspręsti gyventojų problemas ir taip pagerinti jų gyvenimo sąlygas.
Vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Mažeikiuose
Projekto tikslas- užtikrinti tinkamos kokybės geriamojo vandens tiekimą ir tinkamą nuotekų tvarkymą Mažeikių ir Viekšnių aglomeracijose, padidinti šių paslaugų prieinamumą gyventojams, sumažinti taršą, tenkančią Ventos– Lielupės upės baseinui ir Baltijos jūrai.Mažeikių mieste prie centralizuotų vandentiekio bei nuotekų sistemų yra prisijungę 82,9 % gyventojų; Viekšnių gyvenvietėje - 67,6 %. Prie centralizuotų sistemų neprisijungusi gyventojų dalis naudoja gruntinį kastinių šulinių vandenį, kuris neatitinka geriamojo vandens saugos ir kokybės reikalavimų, jiems nėra užtikrintas nuotekų tvarkymas.Pagal LRV patvirtintą Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo 2008–2015 metų plėtros strategiją (Žin., 2008, Nr. 104-3975), Viešai tiekiamo geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas vartotojams iki 2015 m. turėtų siekti ne mažiau kaip 95 procentus visų šalies gyventojų. Pagal LR vietos savivaldos įstatymą ir LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą savivaldybėms priskirtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų organizavimo funkcijos. Centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų išplėtimas geriausiai užtikrintų savivaldybės funkcijų (prievolių) - aprūpinti gyventojus kokybišku vandeniu bei pagal reikalavimus išleidžiamų nuotekų tvarkymu – vykdymą, išspręstų gyventojų problemas bei pagerintų jų gyvenimo sąlygas.Siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinti teisės aktų reikalavimai vandentiekio ir nuotekų sistemoms, Mažeikių mieste reikalinga nutiesti apie 5,2 km vandentiekio tinklų, bei apie 1,8 km vandentiekio magistralę, įrengti apie 5,4 km naujų nuotekų tinklų. Viekšnių gyvenvietėje reikalinga nutiesti apie 7,2 km vandentiekio tinklų ir apie 10,1 km nuotekų tinklų.UAB "Mažeikių vandenys" vykdo šį projektą, kadangi jai vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugas teikti perdavė Mažeikių r. sav. taryba.