Miesto Menas | Tiltų g. 20 namo sienos įveiklinimas

Projekto tikslas papuošti Klaipėdos senamiestį dekoruojant vieną iš didelių, gerai matomų, bet apleistų pastatų sieną. Piešiniui pasirinkta Tiltų g. 20 namo siena, gerai matoma visiems, praeinantiems ir pravažiuojantiems Tiltų gatve bei laukiantiems Senamiesčio autobusų stotelėse. Tiltų g. pravažiuoja virš 80 proc. viešojo transporto naudotojų Klaipėdos mieste. Piešinys gali atspindėti rajono kultūrą, istoriją ar tradicijas, todėl tai gali būti puiki galimybė išlaikyti ir puoselėti lokalinę tapatybę. Piešinio parinkimui bus paskelbtas nacionalinis (arba tarptautinis) konkursas, kuriame už pateiktus variantus balsuos klaipėdiečiai ir KMS mero sudaryta komisija (50/50 balsų svoris), išrinkdami nugalėtoją. Tikslinė grupė : visi senamiesčiu judantys žmonės. Sprendžiama problema : apleisti senamiesčio pastatų fasadai, nuniokoti mėgėjiškų grafičių; niūrus, estetiškai nepatrauklus senamiesčio vaizdas.

Rezultatas : dekoruota Tiltų g. 20 namo fasado siena. Nauda miestui : estetika, bendruomenės stiprinimas per įsitraukimą į piešinio parinkimo konkursą; teplionių prevencija - profesionalūs grafičiai atbaido mėgėjus; kultūrinis ir istorinis atspindys - piešinys gali atspindėti rajono kultūrą, istoriją ar tradicijas, todėl tai gali būti puiki galimybė išlaikyti ir puoselėti lokalinę tapatybę; pozityvumas - spalvingi, inspiruojantys ar linksminantys piešiniai gali teigiamai paveikti gyventojų nuotaiką ir gerinti jų gyvenimo kokybę.

Konkursą organizuos KMSA Komunikacijos skyriaus specialistai (papildomų kaštų nebus), bus perkama Facebook reklama I vieta - 3000, II vieta - 1000, II vieta - 500 EUR Sistela

Reikalingas techninis projektas, tai neatitinka Aprašo 21.5 punkto.


Tikslas : sumažinti taršą keitosiomis dalelėmis ir NO2 bei transporto kamščius Klaipėdos mieste, prailginti klaipėdiečių gyvenimo trukmę, padidinti pasitenkinimą gyvenimu Klaipėdoje. Tikslinė grupė : Klaipėdos miesto gyventojai, uosto krovos verslo akcininkai, KMSA. Sprendžiama problema : tarša ir transporto kamščiai mieste, sąlygojantys gyventojų nepasitenkinimą, sveikatos problemas ir mirtingumą. Argumentavimas : 2022 m. visuomenei pristatyta Žaliojo uosto koncepcija skelbia, kad uosto teritorijoje įsikūrusios įmonės sugeneruoja 1/3 miesto oro taršos. Čia neįskaitant krovinius į/iš uostą gabenančio sunkiojo transporto, kuris emitavo apie 43,1 proc. visos Lietuvos sunkiojo transporto sukuriamos šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) emisijos (2019 m. duomenys). Per pastaruosius 15 metų krovinių kiekis, atvykstančių per miesto gyvenamas teritorijas išaugo 2 kartus. Pačių miesto gyventojų registruotų automobilių kiekis per 2018 - 2021 m. laikotarpį išaugo 15 proc., iki 71 tūkst. automobilių. Furos, dėl atsilupėlių sprendimų vis dar riedančios į uostą ne aplinkkeliais, o tiesiog miesto gatvėmis, atsakingos už didelę taršą ir kamščius. Dėl netvariai suplanuotos transeuropinio IX B transporto koridoriaus infrastruktūros maršrutų schemos nuo triukšmo ir vibracijos kas dieną kenčia dauguma Klaipėdos miesto seniūnaitijų gyventojų - 60 proc. klaipėdiečių, t.y. apie 90 tūkstančių betarpiškai šalia transeuropinio IX B transporto koridoriaus priklausinių įsikūrusių Klaipėdos miesto gyventojų. Baltijos pr. furos sudaro 40 proc. nuo bendro transporto srauto (skaičiuojant vieną furą kaip 3 lengvuosius). Šilutės pl. šis santykis 25 proc, o Jūrininkų pr. net 74 proc. furų naudai (2019 m. duomenys). Iš kadaise suplanuotų iki 2025 metų pastatyti dviejų lygių sankryžų (28 sankryžos), realizuota tik 7 sankryžų projektai (aštuntas bus šiuo metu vykdomas estakados per Baltijos pr. Šilutės pl. sankryžą projektas), dar 5-ios rekonstruotos paliekant vieną lygį. Taigi, nežiūrint į 2 kartus išaugusį furų miesto gatvėse skaičių ir kiek kukliau, tačiau išaugusį asmeninių automobilių skaičių, liko nerealizuoti net 16-os sankryžų pertvarkos planai įrengiant estakada ar tiltus. Papildomus krovininio transporto srautus lems Lietuvos sprendimas statyti Baltijos jūroje 700 megavatų (MW) galios vėjo jėgainių parką už 2 mlrd. EUR. Kiekvienas vėjo jėgainės bokštas bus apie 100 m ilgio, jo masė viršis 600 tonų, o pagrindo skersmuo bus 7 - 8 metrai. Šiuo metu gaminamų ir naudojamų 10 MW turbinų rotoriaus masė yra apie 150 t, o skersmuo 170–200 m. Įrengtų bokštų aukštis kartu su mentėmis siektų 300 metrų. Visas tas tonas ir metrus reikės kažkaip atvežti/atplukdyti į uostą, sandėliuoti, surinkti ir vėl išplukdyti į Baltijos jūroje 30 km atstumu nuo kranto tiesiai priešais Palangą esančią parko vietą. Tam tikslui KLASCO numatė pritaikyti jos iki 2066 metų iš valstybės nuomojamoje teritorijoje Kiaulės nugaroje. Kol nėra aplinkkelio, visos tos tonos dyzeliniais varikliais bus transportuojamos Šilutės plentu ir Jūrininkų prospektu. Valstybės įmonė KVJUD, valdanti uostą, į marių rausimą ir krantinių tvirtinimą kasmet pastaraisiais metais išleidžia 40-50 mln. EUR. Sako, tai būtina, kad uosto teritoriją nuomojantys verslai vis daugiau krovinių perkrautų. Sako tai naudinga - daugiau krauna - daugiau mokesčių į biudžetą sumoka, žmonių darbo vietas užtikrina. Miestiečiai jau kelis dešimtmečius bando suprasti, kodėl marių dugno rausimui uosto direkcija išleidžia net 30 kartų (!) daugiau, nei prisidėdami prie miesto gatvių, kuriais tas pats krovinys furomis juda, tvarkymo: į miesto gatvių tiesimą ir tvarkybą KVJUD investicijos pastaruosius 10 metų sudaro ~1,4 mln. EUR kasmet. Atsižvelgiant į aukščiau išdėstytus, akivaizdu, kad aplinkkelį suprojekti ir pastati turi KVJUD kartu su KLASCO! Ir padaryti tą reikia iki 2026 m, kol nepradėjo veikti KLASCO teritorija, skirta vėjo jėgainėms.

Rezultatai : pastatytas pietinis Klaipėdos miesto aplikkelis, kuriuo bus nukreipiama didžioji dalis iš šiuo metu miesto gyvenamųjų kvartalų gretimybėmis riedančio krovininio transporto, vežančio krovinius į uostą. Nauda miestui : sveikesni ir laimingesni, gyvenimu mieste daugiau patenkinti gyventojai.

Spėjimas. Tiksli kaina paaiškės parengus projektą.

Neatitinka sąmatos reikalavimų. Susisiekimo ministerija yra įgyvendinanti projektą institucija


Didelė automobilių stovėjimo aikštelė po Mokyklos gatvės tiltu

Suteikti funkcionalumą neišnaudojamai erdvei esančiai arti miesto centro. Apjungti esančią infrastruktūrą su dar tik būsinčia taip užtikrinant darnų miesto vystymąsi ir maksimizuoti investicijų naudą visuomenei. Vieta esanti po Mokyklos gatvės tiltu tarp Danės upės ir Joniškės g. turi didelį potencialą nešti naudą visuomenei ir miestui, nes yra pėsčiųjų bei dviračių takų, kelių ir planuojamo vandens kelio sankirtoje.

Po Mokyklos gatvės tiltu esanti erdvė yra apleista ir neatlieka jokios funkcijos, tačiau turi didelį potencialą nešti miestui naudą dėka savo vietos. Vietoje dabar ten esančių švendrių želdynų įrengus didelę automobilių stovėjimo aikštelę galima būtų tikėtis pasiekti sekančius tikslus: 1. Sudaryti geresnes galimybes lankytis miesto centre žmonėms iš tolimesnių rajonų. Atvažiuoti į centrą savo automobiliu būna kebloka, nes tenka galvoti kur jį statyti. Vykstant renginiams mieste pasitaiko kad tai būna kebli užduotis. Tai nepadeda pritraukti daugiau žmonių ir taip gali riboti jau atliktų investicijų (sutvarkytos Danės krantinės, šviečiančių fontanų ir tt) teikiamą naudą visuomenei. Siūloma didelė parkavimo aikštelė įvardintą situaciją galėtu pataisyti. 2. Sudaryti sąlygas sumažinti priparkuotų automobilių skaičių pačiame centre tuo pačiu padidinant perspektyvaus Danės vandens autobuso funkcionalumą. Išnaudojus deramai visą po Mokyklos gatvės tiltu esančią vietą tarp Joniškės gatvės ir Danės upės atsirastu puiki vieta palikti automobilį ir čia pat persėsti į vandens transportą įrengus vietą žmonių įlaipinimui. Alternatyva jau yra Gluosnių skg. sutvarkytas dviračių takas kuriuo pėsčiomis greitai galima pasiekti Klaipėdos centrą iš minimos vietos. 3. Padidinti turistų srautą padarant Klaipėdos miestą draugišką kemperiams (RV friendly city). Tam tektu stovėjimo aikštelėje įrengti nuotekų išpylimo vietą bei viešuosius tuoletus. Tokia investicija leistų reklamuoti Klaipėdą kaip RV draugišką miestą, kas padidintu apsilankančių RV skaičių. Vietoje dabartinės situacijos kai keltais atsikėlę keliautojai stovi prie Depo ar Švyturio arenos, nauja vieta pritaikyta RV esanti arti centro leistu palikti svečiams kurkas geresnį miesto įspudį. 4. Tokia automobilių stovėjimo aikštelė galėtu pagerinti Klaipėdos Saulėtekio pagrindinės mokyklos ar kitų greta esančių įstaigų pasiekiamumą automobiliu.

Priklauso nuo siekiamo sukurti funkcionalumo

Vieta esanti po Mokyklos gatvės tiltu ir iš karto aplink jį tarp Danės upės ir Joniškės g.

Idėjos pasiūlymas atmestas. Nepateikta idėjos išlaidų sąmata.


M. Mažvydo alėjoje atkarpoje tarp H. Manto ir Karoso gatvių siūlau sukurti vaikų žaidimų aikštelę-erdvę. Alėja didelė ir plati, o vaikams pažaisti nėra kur. Šalia stovi vaikų ligoninė ir vaikų poliklinika, alėjoje vaikų pilna kiekvieną dieną. Poliklinika maža, todėl kartais reikia laukti lauke. Erdvė vaikams ir tėvams alėjoje prie ligoninės ir poliklinikos būtų išsigelbėjimas. Gyvenam alėjoj ir kasdien matom tėvus begainiojančius vaikus, einančius iš į polikliniką ar šiaip vietinius. Aikštutė skulptūrų parke sena, sugriuvusi ir nepritaikyta mažiems vaikams, ant betono, nesaugi. Tie betono luitai pastatyti alėjoj visai nenaudojami, užtenka ir kelių suoliukų.

Mažvydo alėja tarp vaikų poliklinikos ir vaikų ligoninės

Neužpildytos formos, nėra duomenų ir pritarimų.
Iki nustatytos datos nepateikė dokumentų.
Idėja atmesta.


Klaipėdoje viena po kitos dygsta automobilių plovyklos, vis sparčiau plečiasi automobilių stovėjimo aikštelės, ir, panašu, kad eilinio klaipėdiečio meilė automobiliams jau seniai nusvėrė meilę jūrai ir kokybiškam, ramiam poilsiui. Visose miesto dalyse besiplėčianti motorinio transporto infrastruktūra nuo sutemų iki aušros į gatves sutraukia vis daugiau vairuotoju su vis garsesnėmis transporto priemonėmis. Tačiau ne visi klaipėdiečiai spėjo pamėgti šį paprastą būdą į save atkreipti dėmesį. Jei kol kas viskas skamba paslaptingai, kalba sukasi apie triukšmo taršą, kuri neabejotinai turi poveikį Klaipėdos gyventojų sveikatai bei elgsenai (Nepaisant susierzinimo, nuolatinė triukšmo tarša taip pat gali sukelti hipertenziją (padidėjusį kraujospūdį), stiprų stresą, tinitą, apkurtimą, miego sutrikimus ir kt.). Ramybę ir protingą vairavimą vertinančius klaipėdiečius kviečiame paremti idėją Klaipėdoje įrengti triukšmo matuoklį(-ius). Subjektyviu vertinimu, perteklinė garso tarša stipriausia šiose arterijose: Pilies g., H. Manto g., Liepų g., Molo g. Tačiau pirmą lokaciją turėtume išrinkti objektyviais kriterijais - lokacijoje, kur tokių pažeidimų užfiksuojama daugiausiai.

Tai nėra siekis sustabdyti susisiekimą motoriniu transportu, pagrindinis tikslas - nesąmoningiems vairuotojams parodyti, kad miesto gyventojams bei svečiams perteklinis variklių riaumojimas nėra priimtinas. Be šio tikslo, taip pat svarbu pamatyti bendruomenės bendrą poreikį ir, jei tai yra aktualu, tęsti tolimesnį dialogą ieškant sprendimų.

Reikalinga papildoma konsultacija su atsakingomis institucijomis


Pasiūlymas teikiamas Strėvos seniūnaitijios gyventojų ir viso Žvejybos uosto bendruomenės vardu.

Žvejybos uosto bendruomenės laisvalaikio zonos įrengimas

Projekto tikslas:- įrengti aktyvaus laisvalaikio zoną Žvejybos uosto bendruomenei, skirtą aktyviam poilsiui, siekiant skatinti fizinį aktyvumą, stiprinti bendruomeniškumo jausmą bei prisidėti prie gyventojų sveikatingumo ir gyvenimo kokybės gerinimo. Pagrindinės projekto dalys: Sporto aikštelės, vaikų žaidimo aikštelės ir kt. poilsio zonų įrengimas Poilsio zonos Parko erdvės su suoliukais ir pavėsinėmis – poilsio vietos šeimoms, kuriose galima atsipalaiduoti po fizinės veiklos, bendrauti su kaimynais ar draugais. Žaidimų aikštelės vaikams – saugios ir kūrybiškai įrengtos erdvės mažiesiems bendruomenės nariams, skatinsiančios juos aktyviai judėti ir bendrauti su bendraamžiais. Renginių erdvė Želdynai ir ekologiškos erdvės. Projekto nauda bendruomenei: Gyventojų sveikatingumo gerinimas: sukuriant patrauklią ir lengvai pasiekiamą erdvę fizinei veiklai, skatinama aktyvi ir sveika gyvensena. Socialinės integracijos skatinimas: laisvalaikio zonos skatins gyventojų bendravimą, tarpusavio pagalbą bei draugišką atmosferą. Ekonominis ir turizmo skatinimas: patrauklios aktyvaus poilsio erdvės gali pritraukti lankytojų, padėdamos skatinti vietos verslą ir plėtoti rajono ekonomiką. Aplinkos gerinimas: želdynai ir ekologiškos erdvės padės kurti malonesnę, sveikesnę ir švaresnę gyvenamąją aplinką. Tikslinė auditorija: įvairaus amžiaus Žvejybos uosto bendruomenės nariai – nuo vaikų iki vyresnio amžiaus žmonių, kurie galės rasti sau tinkamą veiklą laisvalaikio zonoje.Tikslinės grupės : Įgyvendinant aktyvaus laisvalaikio zonos projektą Žvejybos uosto rajone, svarbu atsižvelgti į įvairias tikslines grupes, kurios naudosis šia erdve. Kiekviena grupė turi specifinių poreikių, todėl projekto planavimas turi atitikti jų lūkesčius ir sudaryti galimybes visiems jaustis įtrauktiems. Štai pagrindinės tikslinės grupės: 1. Vaikai ir jaunimas 2. Šeimos 3. Suaugusieji ir dirbantieji 4. Vyresnio amžiaus žmonės 5. Sportininkai ir aktyvų gyvenimo būdą mėgstantys asmenys 6. Bendruomenės organizacijos ir renginių organizatoriai 7. Turistai ir miesto svečiai Sprendžiama problema: Įrengiant aktyvaus laisvalaikio zoną Žvejybos uosto rajone, siekiama spręsti kelias esmines problemas, su kuriomis susiduria vietos bendruomenė: 1. Fizinio aktyvumo trūkumas 2. Socialinės integracijos ir bendruomeniškumo stoka 3. Nepakankamos laisvalaikio ir poilsio infrastruktūros 4. Nepakankamos galimybės jaunimo užimtumui 5. Aplinkos ir gyvenamosios aplinkos kokybės trūkumas Apibendrinimas: Aktyvaus laisvalaikio zonos projektas sprendžia fizinio aktyvumo, socialinės izoliacijos, laisvalaikio infrastruktūros, jaunimo užimtumo, aplinkos kokybės bei ekonominio augimo problemas. Tai ne tik pagerins bendruomenės sveikatingumą ir socialinius ryšius, bet ir prisidės prie tvaraus miesto vystymosi.

Siekiami rezultatai: Įrengiant aktyvaus laisvalaikio zoną Žvejybos uosto rajone, siekiama pasiekti šiuos rezultatus: 1. Padidėjęs fizinis aktyvumas Rezultatas: Daugiau vietos gyventojų, ypač vaikų, jaunimo ir suaugusiųjų, reguliariai naudosis zona sportui ir aktyviam poilsiui. Bus stebimas sumažėjęs fizinio neaktyvumo lygis, o tai turės tiesioginį teigiamą poveikį gyventojų sveikatai (sumažės nutukimas, širdies ligos, gerės bendra fizinė būklė). 2. Stipresnis bendruomeniškumo jausmas Rezultatas: Bendruomenė taps labiau integruota, žmonės dažniau bendraus tarpusavyje ir dalyvaus bendruose renginiuose. Tai skatins socialinę sanglaudą ir gyventojų įsitraukimą į bendruomenės gyvenimą. Laisvalaikio zona taps susitikimų ir socialinių renginių centru. 3. Sustiprinta laisvalaikio infrastruktūra Rezultatas: Gyventojai turės kokybišką, patrauklią ir lengvai pasiekiamą erdvę laisvalaikiui ir aktyviam poilsiui. Bus sukurtos erdvės, atitinkančios įvairių amžiaus grupių poreikius – nuo vaikų žaidimų aikštelių iki suaugusiems ir vyresnio amžiaus žmonėms skirtų treniruočių ir poilsio zonų. 4. Didesnė jaunimo įtrauktis Rezultatas: Jaunimas turės alternatyvų laisvalaikiui, mažės antisocialinis elgesys ir didės užimtumas pozityviomis veiklomis. Sporto aikštelės ir renginių erdvės skatins jaunimą įsitraukti į sveikas ir produktyvias veiklas. 5. Gerėjanti aplinkos kokybė Rezultatas: Padaugės žaliųjų erdvių ir parkų, kurie prisidės prie geresnės aplinkos kokybės. Dėl to pagerės oro kokybė, o žaliosios erdvės taps traukos vieta poilsiui bei vietos bioįvairovės stiprinimui. 6. Augantis vietos patrauklumas ir turistų pritraukimas Rezultatas: Rajonas taps patrauklesnis tiek vietos gyventojams, tiek lankytojams. Tai gali pritraukti daugiau turistų ir padidinti vietos verslo, ypač kavinių, restoranų ir paslaugų sektoriaus, aktyvumą. Tai prisidės prie vietos ekonominio vystymosi. 7. Saugios ir modernios erdvės sukūrimas Rezultatas: Gyventojai turės saugią, modernią ir gerai apšviestą erdvę, kurioje jie galės sportuoti, poilsiauti ir leisti laiką su šeima ar draugais. Dėl šiuolaikiškos infrastruktūros sumažės nelaimingų atsitikimų rizika, o gyventojai jausis saugūs naudodamiesi šia zona ir vakare. 8. Didesnė gyventojų sveikatingumo ir gyvenimo kokybės gerinimas Rezultatas: Projektas padės pagerinti bendrą gyventojų gyvenimo kokybę, skatindamas sveiką gyvenimo būdą, suteikdamas poilsio erdves ir stiprindamas socialinius ryšius. Rajonas taps malonesne ir gyventi, ir lankyti vieta. 9. Bendruomenės renginių organizavimo galimybių padidėjimas Rezultatas: Bendruomenė turės specialiai pritaikytas erdves rengti renginius, turnyrus, šventes ir kitus susibūrimus. Tai leis vietos gyventojams lengviau organizuoti bendruomenės veiklas ir skatins jų įsitraukimą į socialinį gyvenimą. Apibendrinimas: Projekto įgyvendinimas leis pasiekti ilgalaikių ir tvarių rezultatų: geresnę gyventojų sveikatą, stipresnę bendruomenę, patrauklesnę gyvenamąją aplinką ir padidintą vietos turizmo bei ekonomikos augimą.

Išlaidos bus pagrįstos darbų sąmatomis ir atliktais darbais.

Nepritarta. Neatitinka sąmatos reikalavimo viršijama suma.


Kviečiame pastatyti žiemos namelius katėms. Tai galite padaryti pagal brėžinį pas bet kurį stalių. Galima patobulinti. Apačioje uždengti lentelėmis vieta skirta maistui ir vandeniui. Geriau daryti tik dvi skyles, o ne 4 vnt. viduje padaryti pertvarą. Kaina 300 € be PVM, namelio pastatymas 50 € be PVM. Siūlau pagaminti ir mieste pastatyti 30 namelių. Poreikis labai didelis, 2023 metais nebuvo pastatyto nei vieno namelio. Nebuvo pinigų. Gyvūnai šalo, nuo šalčio sirgdavo ir mirdavo. Pasiūlymo suma: namelių kaina 15000 € be PVM. Su PVM 18150 €. Namelių pastatymas 1500€ be PVM, 1815 € su PVM Viso projekto suma 16 500 be PVM, 19965 € su PVM

Pasiūlymas pateiktas popierine forma. Užpildyta forma neatitinka reikalavimo ir užpildyta laisva, bet ne pagal ADM direktoriaus patvirtintą formą. Pateikta 2023-10-16. 2024 m. planuojama pastatyti 20-30 naujų namelių.


Judėjimo laisvė Pajūryje: visiems prieinama pakrantė

Projekto tikslas – įrengti mobilų taką Klaipėdos I ir II Melnragės teritorijos paplūdimiuose, siekiant skatinti socialinę integraciją ir užtikrinti prieinamą bei saugų judėjimą žmonėms su judėjimo negalia, šeimoms su mažais vaikais, ir kitiems, patiriantiems judėjimo sunkumus. Šis takas atliepia darnaus vystymosi principus, prisidedant prie kokybiško laisvalaikio praleidimo ir geresnės sveikatos. Tikslinė grupė. Iniciatyva skirta žmonėms su negalia, kurie atvyksta į pajūrį su neįgaliųjų vežimėliais, taip pat šeimoms su kūdikiais vežimėliuose. Be to, sprendimas tinka ir kitiems lankytojams, kurie susiduria su judėjimo iššūkiais smėlyje ar nelygiose vietose. Sprendžiama problema . Pagrindinė problema – socialinės integracijos trūkumas ir fizinis susisiekimas. Klaipėdos paplūdimyje judėjimo negalią turintys asmenys išbandė mobilų taką ir pateikė vertingų rekomendacijų dėl tokių sprendimų diegimo miesto paplūdimiuose. Viena iš pagrindinių iškeltų problemų yra ta, kad atvykus prie labiausiai lankomų Klaipėdos paplūdimio sričių - I Melnragės paplūdimio ir II Melnragės Neįgaliųjų paplūdimio, judėjimo negalią turintiems asmenims neįmanoma pasiekti jūros, nes stacionariai įrengti takai neleidžia pasiekti pakrantės. Daugumoje paplūdimių trūksta galimybės privažiuoti tiesiai prie jūros kranto, nes įprastai įrengti takai nekerta viso pakrantės pločio. Šis mobilus takas išsprendžia šią problemą, leidžiant privažiuoti arčiau vandens ir užtikrinant judėjimo laisvę. Šiuos inovatyvius mobilių takų spredimus aktyviai taiko užsienio valstybės. Be to, mobilūs takai yra ypatingai patogūs ir neslystantys, kas yra didelis privalumas palyginti su mediniais takais, kurie tampa pavojingai slidūs sudrėkę. Mobilus takas yra lengvai įrengiamas, patvarus, ekologiškas ir užtikrina saugų judėjimą įvairiais paviršiais. Šiai iniciatyvai taip pat pritaria BĮ „Klaipėdos paplūdimiai“, kurie mato šio sprendimo naudą ne tik kaip infrastruktūrinę patobulinimo galimybę, bet ir kaip svarbų socialinės įtraukties skatinimo žingsnį. Mobilus takas – universalus, modulinis, ilgaamžis, pagamintas iš perdirbtų medžiagų ir puikiai pritaikytas paplūdimiams, lengvai transportuojamas ir sandėliuojamas.

Projekto rezultatai: įgyvendinus mobiliojo tako projektą Klaipėdos I ir II Melnragės paplūdimiuose, bus sukurtas prieinamas ir saugus kelias judėjimo negalią turintiems asmenims bei šeimoms su mažais vaikais (vežimėliais). Takas suteikia galimybę pasiekti paplūdimio pakrantę, užtikrindamas visiems miesto lankytojams galimybę saugiai mėgautis pajūrio aplinka. Taip pat buvo atsižvelgta į tikslinės grupės asmenų pateiktas rekomendacijas – takas užtikrina patogų judėjimą iki pat jūros krašto, taip išsprendžiant anksčiau iškilusias problemas, kuomet jūros pakrantė yra nepasiekiama. Nauda miestui: Socialinė įtrauktis: mobilus takas padeda spręsti vieną svarbiausių šiuolaikinio miesto iššūkių – socialinę integraciją. Neįgalieji, šeimos su kūdikiais ir visi, patiriantys judėjimo sunkumų, gali lygiavertiškai naudotis miesto paplūdimiais. Tai sustiprina bendruomeniškumo jausmą ir skatina įtraukios visuomenės formavimą. Turizmo ir miesto įvaizdžio gerinimas : miestas, kuriame infrastruktūra pritaikyta įvairioms visuomenės grupėms, tampa patrauklesnis ne tik vietiniams gyventojams, bet ir turistams. Toks sprendimas didina Klaipėdos, kaip inovatyvaus ir socialiai atsakingo miesto, reputaciją. Darnios plėtros skatinimas: takas yra ekologiškas, pagamintas iš perdirbtų medžiagų, ir skatina tvaraus miesto vystymosi principus. Tokios iniciatyvos ne tik mažina aplinkos taršą, bet ir prisideda prie visuomenės sveikatinimo, nes skatina aktyvų laisvalaikį gamtoje. Viešųjų erdvių prieinamumo gerinimas: Klaipėdos paplūdimiai tampa dar labiau pritaikyti visiems gyventojams, užtikrinant lygiavertį viešųjų erdvių prieinamumą. Tai prisideda prie bendro miesto gyventojų gyvenimo kokybės gerinimo ir padidina pasitenkinimą viešosiomis paslaugomis. Mobiliojo tako projektas ne tik gerina miesto infrastruktūrą, bet ir prisideda prie socialinės atsakomybės ir darnumo principų įgyvendinimo Klaipėdos mieste.

Pateikiamas detalus sertifikuoto tiekėjo pasiūlymas

Klaipėdos I Melnragės paplūdimys (pakrantė), Klaipėdos II Melnragės Neįgaliųjų paplūdimys (pakrantė)


Teniso bendruomenė Klaipėdos mieste plečiasi ir atvirų teniso kortų užimtumas yra milžiniškas, todėl siūlau įrengti dar vieną teniso aikštelę Klaipėdos mieste. Manau nepriklausomai nuo lokacijos tai susilauktų didelio pasisekimo. Projekto rezultatai – įrengtas kortas, daugiau galimybių leisti laisvalaikį aktyviai, mažesnės eilės, sportiškesni miesto gyventojai, bendruomeniškumas, patrauklesnis miestas naujakuriams.

Galimi vietos variantai: parkas prie storosios liepos, Trinyčių parkas, šalia Jono kalnelio, Skulptūrų parkas, parkelis netoli PC Molas.

Neužpildytos formos, nėra duomenų ir pritarimų. Iki nustatytos datos nepateikė dokumentų.
Idėja atmesta.


Klaipėdos senamiestyje yra vieta, sukurta pasakoti iškiliausių Klaipėdoje gyvenusių žmonių istorijas. Tiltų g. 21 namo siena, kuri praeiviams puikiai matoma einant abejomis Tiltų g. pusėmis nuo upės pusės ir naujos pėsčiųjų eismo arterijos į/iš sutvarkyto Jono kalno, galėtų būti panaudota namo sienos senųjų langų reljefuose įamžinant Prūsų/Mažosios Lietuvos periodo žymių Klaipėdoje gyvenusių žmonių portretais. Portretai bus išpiešti kiekviename iš 10 langų reljefų (foto), o apačioje įrengtoje informacinėje lentelėje pateikta detalesnė informacija lietuvių, anglų ir vokiečių kalbomis apie pavaizduotus žmones ir QR kodai, kuriuos nuskenavus išmaniuoju telefonu, pasirinktos asmenybės istoriją būtų įgarsinta į klausytojo ausinę (įgarsinimas - vietos aktoriai pagal Klaipėdos istorikų parengtą tekstą). Tikslas: senamiesčio puošyba, klaipėdiečių ir miesto svečių edukacija, turistų pasitenkinimo apsilankymu Klaipėdoje skatinimas. Tikslinė grupė: vietos gyventojai ir miesto svečiai. Sprendžiama problema: miesto istorijos įprasminimas išmaniomis priemonėmis, Klaipėdos senamiesčio puošyba. 10 langų reljefų, 10 asmenybių. Galimi kandidatai (sąrašas negalutinis): PRŪSIJOS KARALIENĖ - LUISE AUGUSTE WILHELMINE AMALIE (1776–1810) PIRMOJI LIETUVOJE MOTERIS GYDYTOJA OTORINOLARINGOLOGĖ ONA PURTOKAITĖ (1902–1979) HABILITUOTA BIOMEDICINOS MOKSLŲ DAKTARĖ ONA JAUDEGYTĖ (1914–2009) KNYGNEŠĖ IR VISUOMENININKĖ MORTA ZAUNIŪTĖ (1876–1945) ŽYMIAUSIA MAŽOSIOS LIETUVOS RAŠYTOJA IEVA SIMONAITYTĖ (Ewa Simoneit) (1897–1978) KLAIPĖDOS ATKŪRĖJAS IR MIESTO GARBĖS PILIETIS ALFONSAS ŽALYS (1929–2006) ŽYDŲ RABINAS, MOKYTOJAS IR FILOSOFAS ISAAC RÜLF (ISAKAS RIULFAS) (1831–1902) GYDYTOJAS, BURIUOTOJAS, TILŽĖS IR FULDOS AKTŲ SIGNATARAS DR. VALTERIS DIDŽYS (1896–1977) TROJOS ATRADĖJAS HEINRICH SCHLIEMANN (HEINRICHAS ŠLYMANAS (1822-1890) PRŪSIJOS KARALIUS WILHELM FRIEDRICH III (1770–1840) ENGIAMŲ MAŽŲJŲ TAUTŲ GYNĖJAS GEORG SAUERWEIN (JURGIS ZAUERVEINAS) (1831–1904 m.) KULTŪROS FILOSOFAS IR KRITIKAS LEONIDAS DONSKIS (1962–2016)

Nauda: daugiau patenkintų turistų, klaipėdiečių ir miesto svečių edukacija, nauji turizmo maršrutai, unikalaus miesto istorijos etapo išmanus įamžinimas.

Galimas kandidatas - Rolando Marčiaus, atlikęs Friedricho pasažo ir UAB "Pamario restauratorius" pastato (Turgaus a.) sienų tapybos darbus. Istorikų parengti tekstai (honoraras), aktorių įgarsinimas, informacinė lenta su informacija ir QR kodu.


Poilsio erdvės atkūrimas rekreacinių įrenginių pagalba

Projekto tikslas: naujų rekreacinių įrenginių pagalba sukurti tankiai gyvenamo rajono žmonėms patrauklią aplinką pasyviam ir aktyviam poilsiui. Tikslinė grupė: Baltijos pr. 1, 5, 7, 9, 11, 13, 15, 19, 21, 23, 25, 27, 29, Šilutės pl. 36 daugiabučių namų gyventojai ir rajoną aktyviai lankantys praeiviai, kurie pėsčiomis eina į prekybos centrą "Banginis" bei lopšelį-darželį "Liepaitė". Sprendžiama problema. Šiuo metu nei nuolatiniai gyventojai (įskaitant visas amžiaus grupes), nei minimą rajoną aktyviai lankantys svečiai (kurie kasdien arba dažnai praeina į didelį PC "Banginis" arba l/d "Liepaitė") neturi galimybės deramai bent prisėsti ant suoliukų, pailsėti ar pasigrožėti aplinka, nes minimoj vietovėj gyventojų kadaise pastatyti savadarbiai suoliukai rekreaciškai yra visiškai degradavę ir neatitinkantys jokių normų. Nėra galimybės vaikams (jokių amžiaus grupių) su tėveliais ar vieniems saugiai užsiimti žaidimais, aktyvia rekreacine veikla ar tiesiog užsinorėjus pasportuoti, nes net čia jau esantys lauko žaidimų įrenginiai neatitinka jokių higienos normų ir yra seniai rekreaciškai degradavę, neveikiantys ir keliantys pavojų čia norinčiųjų aktyviai pailsėti saugumui. Tuo tarpu sporto treniruoklių čia niekada net ir nebuvę. Artimiausi lauko treniruokliai suaugusiesiems minimos vietovės atžvilgiu yra prie Baltijos pr. 53 pastato arba prie Debreceno g. 48B esančio stadiono. Vaikams saugiai žaisti su sąlyginai rekreaciniu požiūriu saugiais įrenginiais yra Šilutės pl. 40A esančios "Maxima" parduotuvės teritorijoje, prie Debreceno g. 40 namo prieš kelis metus įrengta žaidimų aikštelė ir regis 2023 m. atidaryta nauja žaidimų aikštelė prie Baltijos pr. 67 namo. Tačiau ir naujai ar neseniai įrengtos minėtos žaidimų aikštelės yra jau per mažos atlikti visų čia norinčiųjų žaisti bei poilsiauti poreikius piko laiku (kai tinkamos oro sąlygos ir vaikai ar šeimos su vaikais yra laisvi nuo darbų ar ugdymo įstaigų). Taigi Baltijos pr. teritorijoje, apsuptoje Baltijos pr. 7, 5, 13 ir 11 daugiabučių namų pastatų reikalinga nauja rekreacinė infrastruktūra: suoliukai, lauko treniruokliai ir įvairių amžiaus grupių vaikų poreikius atitinkantys lauko įrenginiai, keletas naujų medžių čia pasyviai ar aktyviai besiilsiančiųjų pavėsiui sukurti.

Projekto įgyvendinimas padėtų įveiklinti čia esančią rekreaciškai patrauklią nemažą žaliąją teritoriją jos tankiai apgyvendintų aplinkinių įvairaus amžiaus grupių gyventojų poilsiniams bei rekreaciniams poreikiams. Toks esamos teritorijos įveiklinimas būtų naudingas klaipėdiečių sveikos gyvensenos skatinimo bei palaikymo požiūriu. Be kita ko, tai būtų saugi, šių dienų higienos normas atitinkanti aplinka, atliepianti ir pasyvių, ir aktyvių besiilsiančiųjų rekreacinius poreikius.

Vaikų žaidimų įrenginių pastatymas su jiems pritaikyta specialia danga bent 5 suoliukų pilnas įrengimas keleto lauko treniruoklių suaugusiesiems įrengimas su jiems pritaikyta danga Reikalingi nauji medžiai prie suoliukų ir bent keletos vaikų lauko žaidimų įrenginių pavėsiui sukurti

Baltijos pr., artimiausia vieta nuo 13 ir 7 daugiabučių namų


AKTYVAUS IR PASYVAUS POILSIO AIKŠTELĖ JONIŠKĖS G.

Tikslas – įrengti pasyvaus ir aktyvaus poilsio aikštelę šalia praeinančio dviračių ir pėsčiųjų tako palei Joniškės gatvę atkarpoje nuo Klemiškės gatvės iki Liepų gatvės tilto per Dangės upę, skatinti gyventojus daugiau judėti, bendrauti, pailsėti, paskaityti, gerai praleisti laiką. Tikslinė grupė – klaipėdiečiai, tame tarpe šalia esančio Klaipėdos miesto Paupių gyvenamojo rajono gyventojai, ir Klaipėdos miesto svečiai, kurie naudojasi palei Joniškės gatve nutiestais dviračių ir pėsčiųjų takais. Aikštele galės naudotis visų amžiaus grupių gyventojai nuo 0 iki 100 ir daugiau metų. Tai - tėveliai su vaikais vežimėliuose, žmonės visų amžiaus grupių: pėstieji, neįgalūs (tame tarpe su vežimėliais), važiuojantys su paspirtukais, dviračiais, triratukais, žiemos laikotarpiu slidėmis, sportuojantys. Sprendžiamos problemos: 1) šiuo metu palei Joniškės gatvę nutiestą dviračių ir pėsčiųjų taką nėra nei vienos pasyvaus ir aktyvaus poilsio aikštelės, o einančių, bėgiojančių ir važiuojančių žmonių kiekis su kiekvienais metais didėja; 2) šalia esančio Klaipėdos miesto Paupių gyvenamojo rajono gyventojai neturi viešųjų erdvių, kuriose galėtų pasportuoti, pabendrauti, maloniai praleisti laiką, pailsėti, paskaityti, pasikeisti knygą, susipažinti. Siūlomas sprendimas - įrengti pasyvaus ir aktyvaus poilsio aikštelę 15 m ilgio ir 10 m pločio (150 m2), kurioje būtų galima vaikams, jaunuoliams ir suaugusiems sustoti nuo ilgo važiavimo ar ėjimo, pailsėti, užkąsti, paskaityti, pažaisti prie vaikams ir suaugusiems skirtų stalų, pasportuoti / pasimankštinti su kojų, rankų ir pilvo raumenims skirtais treniruokliais. Kad būtų patogu važiuojantiems dviračiais ir/ar paspirtukais sustoti aikštelėje ir saugiai palikti transporto priemonę, bus įrengti 5 vietų dviračių ir 6 vietų paspirtukų stovai. Atsisėdimui ir pailsėjimui bus skirti patogūs suolai – 4 vnt.. Siūlomos 3 gėlinės suteiks aikštelei jaukumo ir gražumo. Gėlinės atskirs aikštelę nuo pėsčiųjų tako. Aikštelėje numatoma ir šiukšlinė. Pasyviam poilsiui numatyti ne tik stalai su suoliukais, bet ir knygų namelis po atviru dangumi, kur kiekvienas gali pasiimti paskaityti knygą aikštelėje ar neštis namo, ar atnešti nebereikalingus leidinius kitiems skaityti. Nors šalia praeinantys pėsčiųjų ir dviračių takai yra apšviesti, tačiau aikštelėje gali neužtekti šio apšvietimo, todėl siūlomi saulės baterija pakraunami šviestuvai – 2 vnt. Siūlomi betoniniai suaugusiems stalas, gėlinės ir suolai, tikslu, kad jie būtų patvarūs ir ilgalaikiai. Siūloma aikštelės vieta pasirinkta kuo toliau nuo Joniškės gatvės; aikštelę nuo gatvės skiria želdiniai - medžiai ir krūmai. Aikštelė yra lygi, suformuota Joniškės gatvės rekonstrukcijos metu, gruntas – molis. Siūloma aikštelė patenka į "Klaipėdos m. viešųjų teritorijų, kuriose gali būti įgyvendinami projektai, schema", kuri paskelbtahttps://www.klaipeda.lt/data/public/uploads/2021/05/tvirtinama_gyv_iniciatyvos_a3_45000.pdf

Šalia siūlomos aikštelės praeinančiu dviračių ir pėsčiųjų taku naudojasi ne tik klaipėdiečiai, bet ir miesto svečiai. Šis dviračių takas “įeina” į Klaipėdos miesto dviračių takų tinklą. Siūloma aikštelė dar labiau populiarins dviračių ir pėsčiųjų takus palei Dangės upę. Įrengus aikštelę, padidės gyventojų noras atsisakyti automobilių ir važiuoti dviračiu/paspirtuku ar eiti pėstute. Siūlomos pasyvaus ir aktyvaus aikštelės nauda miestui ir jos gyventojams bei svečiams garantuota, tai įrodo didelis gyventojų aktyvumas naudojantis dviračių/pėsčiųjų taku atkarpoje nuo Liepų gatvės tilto per Danės upę iki Botanikos sodo, kurioje jau įrengtos aktyvaus ir pasyvaus poilsio aikštelės. Siūloma aikštelė gyventojus skatins daugiau judėti, bendrauti, pailsėti, gerai praleisti laiką, atrasti mėgiamą knygą ir/ar keistis knygomis. Šalia esančio Klaipėdos miesto Paupių gyvenamojo rajono gyventojai, kurie neturi bendrų viešųjų erdvių, turės galimybę pasportuoti, pabendrauti, maloniai praleisti laiką, pailsėti, paskaityti, pasikeisti knygą, susipažinti. Siūlomos aikštelės įrengimas sekančiais metais turės tęsinį Dalyvaujamojo biudžeto 2022 m. idėjų pateikime, nes bus siūloma įrengti aktyvaus ir pasyvaus poilsio aikštelę atkarpoje nuo geležinkelio tilto iki Klemiškės gatvės.

https://www.simedva.lt/apvalus- staliukas-vaikams Matmenys: stalviršis 630 mm, bendras plotis 1250 mm; lentelių storis: 40 mm, mediena: eglė/pušis https://miestui.lt/90-lauko- stalai-ir-stalu-komplektai aukštis – 80 cm, plotis – 100 cm medžiaga – betonas, stalviršis - medinis https://miestui.lt/17-lauko-suolai-ir-suoliukai?page=2 ilgis – 157 cm, aukštis – 45 cm, plotis – 46 cm medžiaga – betonas, viršus - medinis https://miestui.lt/19-lauko- gelines ilgis – 120 cm, aukštis – 40 cm, plotis – 40 cm medžiaga – betonas https://miestui.lt/555-646- se126.html#/613 plotis- 151 cm, ilgis – 54 cm, aukstis – 108 cm. spalva – geltona ir žalia Treniruoklis skirtas kojų ir sėdmenų raumenims lavinti. Pritaikytas apkrovai iki 130 kg. Konstrukcija metalinė, įbetonuojama https://miestui.lt/554-645- sl125.html#/ plotis - 133 cm, ilgis – 72 cm, aukštis – 154 cm spalva – geltona ir žalia Treniruoklis skirtas pilvo raumenims lavinti. Pritaikyta apkrovai iki 130 kg. Vienu metu gali mankštintis du žmonės. Konstrukcija metalinė, įbetonuojama. https://miestui.lt/584-676- sm112.html# plotis- 157 cm, ilgis – 98 cm, aukštis – 241 cm Pritaikytas naudotojo svoriui iki 130 kg. Vienu metu gali mankštintis du žmonės. Konstrukcija metalinė, įbetonuojama. Pagrindinis konstrukcijos vamzdis yra kvadratinis 100x100x4mm https://miestui.lt/562-653- se141-t.html#/ plotis- 92 cm, ilgis – 60 cm, aukštis – 152 cm spalva – geltona ir žalia Treniruoklis skirtas rankų ir kojų raumenims lavinti. Su stabdymo-smortizavimo mechanizmu. apkrovai Konstrukcija įbetonuojama. https://darom.lt/dviraciu-stovas- cross-5 Ankeriuojamas į pagrindą. Matmenys: 1800 x 540 x 420 mm https://darom.lt/paspirtuku- stovas-violet Gali būti įbetonuojamas arba ankeriuojamas. Matmenys: 1200 x 400 mm https://miestui.lt/714-805- i152.html#/ ilgis- 51 cm, plotis – 51 cm, aukštis – 90 cm, talpa – 50 l https://4sun.lt/saules-led- sviestuvas-sodui-su-saules- baterija-30w-14ah-retro-3-m šviestuvo aukštis – 3 m. Aikštelės planiravimas Smėlio pagrindas 20-25 cm Dolomitinės skaldos pagrindas – 10 cm Smulkios sklados danga – 3-5 cm

Idėjos pasiūlymas atmestas. Saugoma teritorija, nėra galimybės įgyvendinti.


Pramogų zona Draugystės parke (Šiaulių g.) - krepšinio ir vaikų žaidimo aikštelė

Šioje vietoje jau dešimtys metų stovi apleista krepšinio aikštelė. Asfaltas visoje teritorijoje yra tragiškos būklės, vieta absoliučiai nėra pritaikyta visuomeniniams poreikiams. Mes siūlome sugrąžinti gyvybę į šią teritoriją, įrengiant joje naują krepšinio aikštelę, bei modernią vaikų žaidimo aikštelę. Tai tikrai padėtų Šiaulių gatvės bendruomenei, nes mūsų kvartale yra labai mažai vaikų žaidimo aikštelių. Modernių krepšinio aikštelių trūksta visame mūsų gyvenamajame rajone (iš esmės yra tik viena vieša geros būklės aikštelė), todėl manome kad atsiradus šioje vietoje dar vienai aikštelei – norinčių žaisti bus tikrai daug. Tam kad žaisti būtų saugu – aplink aikštelę siūlome įrengti aukštą segmentinę tvorą (kaip planuojama įrengti prie pėsčiųjų ir dviračių tako tarp Šilutės pl. ir Taikos pr. Projekto tikslas : Atnaujinti apleistą krepšinio aikštelę bei įrengti vaikų žaidimo aikštelę Tikslinė grupė : Šiaulių gatvės gyventojai, Draugystės parko lankytojai, bei visi misto gyventojai

Mieste bus viena apleista vieta mažiau. Netoli parko, rajone, kur gyvena labai daug jaunų šeimų atsiras nauja vaikų žaidimo aikštelė. Žmonės, norintys aktyviai leisti laiką turės naują krepšinio aikštelę.

Atsižvelgiant į ankstesnius savivaldybės pirkimus Atsižvelgiant į ankstesnius savivaldybės pirkimus Atsižvelgiant į ankstesnius savivaldybės pirkimus

Netikslinga įgyvendinti per Dalyvaujamojo biudžeto priemonę, kadangi ši teritorija yra įtraukta į 2024 m. kompleksinės teritorijos sutvarkymo svarstymą, dėl naujos sporto ir vaikų žaidimo infrastruktūros įrengimą.


VIEŠA LAISVALAIKIO ERDVĖ DIDELIEMS IR MAŽIEMS

Projektas „ Vieša laisvalaikio erdvė dideliems ir mažiems “ skirtas plėsti ir puoselėti gyvenąmąją ir viešą aplinką, patrauklią gyventi, dirbti ir tobulėti ne tik Smeltės bendruomenės gyventojams, bet ir viso Klaipėdos miesto gyventojams. Ši vieša erdvė yra naudojama nepaisant sezoniškumo. Joje yra vaikų žaidimo aikštelė, futbolo aikštė, tinklinio aikštė ir krepšinio aikštelė. Iš miesto, daugiausia iš pietinės miesto dalies, atvažiuoja gyventojai, praleisti aktyvaus laisvalaikio pušynų apsuptyje. Aktyviai naudojasi ir Lietuvos karinių jūrų pajėgų flotilės kariai. Šiltuoju laikotarpiu bendruomenė šioje erdvėje rengia sporto varžybas, rungtynes ir kitus konkursus visų amžiaus grupių atstovams. Erdvė yra plačiai naudojama, tačiau karuselės, supynės vaikams yra nusenusios, galbūt neatitinka saugumo reikalavimų. Dabartinė erdvė labiau koordinuota vyrams, o laisvalaikį čia nori leisti ir moterys, mamytės, vaikai ir senjorai. Būtent todėl mes savo bendruomenėje norėtume turėti erdvę, kuri yra skirta visiems, nepaisant amžiaus ir lyties.

Smeltės gyvenvietėje būtų atnaujinta vieša erdvė, pritaikyta įvairaus amžiaus visiems Klaipėdos miesto gyventojams. Būtų įrengta saugos reikalavimus atitinkanti vaikų žaidimų aikštė, minkšta grindų danga, kuri apsaugotų vaikus nuo netyčinių traumų. Būtų įrengti Klaipėdos mieste populiarūs lauko treniruokliai. Erdvėje būtų ir toliau rengiami bendruomenės renginiai, rungtynės, konkursai, kuriuose gali dalyvauti visi Lietuvos gyventojai. Aktyviai gyvendama bendruomenė sukuria pridetinę vertę ne tik miestui, bet ir valstybei.

https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas

Klaipėdos miesto savivaldybė. Klaipėda 55.662197, 21.158509


Jono kalnelio vaikų žaidimų aikštelės performavimas

Jono kalnelio vaikų žaidimų aikštelės ir jos prieigų atnaujinimas/projektavimas iš naujo.

Atnaujinti ir/arba suprojektuoti naujai pirminį Jono kalnelio vaikų žaidimų aikštelės skurdų ir nejaukų projektą. Šiuo projektu būtų siekiama suprojektuoti iš naujo minėtą projektą. Ši vieta yra labai mėgstama vaikų bei tėvelių. Siūloma įrengti papildomai naujų žaidimų įrengimų. Pvz: batutų, tinklinę supynę, čiuožyklų miestelį, ir pan. Įrengti interaktyvią erdvę vaikams. Taippat įrengti geriamo vandens stotelę. Dėl vaikų saugumo (dėl šalia esančios judrios parkavimo aikštelės), bei bendro jaukumo, apjuosti aikštelę gyvatvore, arba tvora su varteliais. Įrengti papildomą apšvietimą, bei aikštelei dedikuotą vaizdo stebėjimo kamerą.

Nepritarta. Nepraėjo 5 m. nuo ES lėšų panaudojimo. Galėtų būti teikiama Nuo 2025 M.  sausio mėn. 31 d.


VARTAI Į LIUBEKĄ arba 30 MLN. EUR ŠV. JONO BAŽNYČIOS ATSTATYMUI

Pastatykime draugystės portalą, kuris sujungs Klaipėdą su Liubeku (Vokietija)! Vartai/portalas - dideli lauko ekranai, vaizdo kameros ir spartusis interneto ryšys, kurių pagalba prie portalo stovintis klaipėdietis galėtų mojuoti tuo pačiu metu prie analogiško portalo stovinčiam vokiečiui, darančiam tą patį. Klaipėdoje portalas stovės Turgaus g. šalia planuojamos atstatyti liuteronų Jono bažnyčios, kad Vokietijos liuteronai galėtų pasinaudodami ant portalo konstrukcijos Vokietijoje pakabintu QR kodu bei pervesti norimą sumą, tuo prisidėdami prie šv. Jono bažnyčios atstatymo, kartu stebėdami vaizdelyje iš Klaipėdos kaip jų indėlis keičia atstatomos bažnyčios kontūrus. LIUBEKAS (LÜBECK, 216 tūkst. gyv.), Klaipėdos miesto partneris, buvusi Hanzos sąjungos sostinė, dabar vadinama Šiaurės Vokietijos kultūros sostine, didžiausias Vokietijos uostas. Liubekas įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą, jame įsikūrę 3 universitetai, vienas kurių, University of Lübeck, 765 pasaulio reitingų sąraše (šaltinis: https://cwur.org). Vokietijoje gyvena 83 mln. gyventojų, kuriančių 1/5 ES BVP. 32,3 proc. jų, t.y. 26,8 mln., yra protestantai liuteronai. Vien jų parama gali užtikrinti bažnyčios atstatymo finansavimo poreikį. Tikslas: skatinti turizmą, tarptautinę miestų ir valstybių draugystę, suburti bendruomenes pilietiškoms iniciatyvoms bei padėti užtikrinti Šv. Jono bažnyčios projekto finansinį tvarumą. Tikslinė grupė: Klaipėdos ir Liubeko miestų gyventojai ir miestų svečiai, šv. Jono bažnyčios atstatymo projekto iniciatyvinė grupė. Sprendžiama problema: miestų-partnerių bendradarbiavimas, piliečių empatija, Klaipėdos miesto biudžeto pajamos. Sekančiu etapu statysime Vartus į MANHEIMĄ (MANNHEIM, 332 tūkst. gyv.), automobilių pramonės miestas seniausiu Vokietijoje Manheimo teatru, su universitetu įeinančiu į geriausių Europos universitetų, rengiančių ekonomikos ir socialinės srities specialistus, dešimtuką. Klaipėdos ir Manheimo partnerystės sutartis pasirašyta 2002 m. Ją inicijavo šiame mieste veikianti Manheimo Kraštiečių draugija (Arbeitsgemenschaft der Memelländkreise). Tai istorinių šaknų su Klaipėda turintys žmonės - išeiviai iš prieškarinės Klaipėdos ir jų vaikaičiai. Ši draugija aktyviai remia bendradarbiavimą ir dalyvauja jo veikloje. Pasiteisinus Vartų idėjai Vokietijoje, kita kryptis - Švedija. Švedijoje dauguma gyventojų protestantai.

Nauda: daugiau turistų, aukštesnė klaipėdiečių empatija, miestų partnerystės aktualizavimas, atstatytas istorinis objektas Klaipėdoje, daugiau pajamų vietos biudžetui.

KMSA ekspertai galės kreiptis į Portalo Vilniuje autorius - Benediką Gylį ir VILNIUS TECH „LinkMenų fabrikas“ komandą išlaidų detalizavimui. Idėja - portalą Liubeke galėtų įrengti miesto-partnerio savivalda savo lėšomis.


Dviračių laikymo vietos, vaikų žaidimo aikštelės ir suoliukai Laukininkų mikr.

Siūlau pietinėje miesto dalyje -Laukininkų mikrorajone, netoli Sąjūdžio parko ir jame įrengti Dviračių laikymo vietas. Pvz visur yra dviračių takai, o grįžus į laukininkų 41 namą nėra kur palikti dviračių. Mūsų ir manau daugelyje šio rajono namų gyventojų turi ir važinėja dviračiais, tačiau jų laikyti visai nėra kur, nes liftai nėra tam pritaikyti o rūsių neturim. Dar laikas tvarkyti kiemus ir pašalinti senus vaikams skirtus sovietmečiu įrengtus surudyjusius metalo gaubliai ir įrengti padoriai vaikų žaidimo aikšteles visam laukininkų mikrorajone, taip pat trūksta laukininkų 41 namo kieme suoliukų kur atsisėsti. Taip pat parke ir aplink trūksta viešųjų WC. Pvz pajūryje -Melnragė II, WC dvikie , kurie yra įrengri arčiau jūros. Reikia prie jūros daugiau ir arčiau tvarkingų tualetų.

Nepritarta. Neatitinka aprašo reikalavimų, nėra reiklaingų duomenų, nepateikta preliminari sąmata.


Suoliukų įrengimas Baltijos ir Taikos prospektų žiedinėje sankryžoje

Projekto tikslas: Teritorija, esanti Baltijos ir Taikos prospektų pėsčiųjų zonoje, jau seniai reikalauja atnaujinimo. Pagal teritorijų planavimo dokumentus, artimiausiu metu šioje vietoje jokių darbų imtis neplanuojama. Nors ten jau seniai reikėtų atnaujinti keliukus, patikrinti nuotekų sistemą, pakeisti apšvietimo sistemą. Visa tai reikalauja didesnio mąsto projekto, kurio biudžetas tikrai būtų virš 100 tūkstančių eurų. Todėl tam, kad atkreipti valdžios dėmesį į šią svarbią vietą Klaipėdos mieste, nors kiek pagerinti jos šiandieninę būklę – mes siūlome įrengti ten 8 tipinius suoliukus, kurie yra įrenginėjami po visą miestą. Jų bendrai trūksta mūsų mieste (dar viena didžiulė problema, į kurią reiktų atkreipti dėmesį ir skirti jai pinigų). Atsižvelgiant į ankščiau savivaldybės atliktus viešuosius pirkimus – toks projektas turėtų kainuoti iki 5000 eurų. Suoliukai padės pailsėti žmonėms, kurie eina apsipirkti į PC „Taikos pr. 64“ (buv. „Arena“), į Švyturio areną, Klaipėdos baseiną, arba tiesiog norintiems pasivaikščioti. Suoliukus siūlome išdėstyti pagal prisegtą schemą Tikslinė grupė: Vyresnio amžiaus žmonės, tėveliai su vežimėliais, miesto gyventojai

Bus sukurta patrauklesne vieta pėsčiųjų atžvilgiu. Žmonės galės ilsėtis pakeliui į svarbias jų gyvenimo vietas. Sėkmingai įgyvendinus šį projektą, galima bus diskutuoti apie galimybes pilnai atnaujinti visą erdvę, renovuoti ją.

Atsižvelgiant į ankstesnį savivaldybės viešąjį pirkimą

Baltijos ir Taikos prospektų žiedinėje sankryžoje esanti aikštė su žibintais (55.686501, 21.158735)


Žaidimų aikštelė/veiklos vaikams ir suaugusiems

Kadangi su vaiku jau kelis metus einame pasivaikščioti Danės krantinėmis (nuo liepų g. iki Tauralaukio tilto) dviračių ir pėsčiųjų takais vis pasigendame veiklos vaikams, kur galima būtų sustoti ir pažaisti. Tikslinė grupė tai būtų šeimos auginančios vaikus, pravažiuojantieji dviračių taku, vietiniai gyventojai. Norisi, kad atsirastų erdvė vaikams su žaidimų aikštele, kur galėtų žaisti ne tik vyresni, bet ir mažesnio amžiaus vaikai. Kad būtų minkšta danga, vaikams saugu, apšvietimas, galbūt netgi kavinukė. Labiausiai nudžiugintų vaikams aktyvi zona (įvairaus amžiaus)

Vaikų fizinis aktyvumas, daugiau lankytojų Botanikos sode (galbūt pravažiuojant dviračiu taku susidomėtų užsukti), daugiau patenkintų tėvų, kad gali saugiai vaikai žaisti ir leisti laiką gryname ore

preliminari suma žiūrėta internetiniuose tinkl. preliminari suma preliminari suma


Šiuo metu Luizės kvartale yra mažai vietų, kur kvartalo gyventojai galėtų pailsėti, atsipalaiduoti, todėl mes siūlome sklype adresu Vilkijos g. 2 įrengti rekreacinį skverą. Šiuo metu šitas sklypas yra suplanuotas pardavimui, tačiau ši vieta nėra patraukli gyvenamųjų namų statybai, kadangi jis yra prie pat PC „Luizė“, kur dažnai važiuoja vilkikai, atvežantys prekes. Todėl šią vieta būtų racionalu pritaikyti rekreaciniams tikslams. Projekto tikslas : Sukurti rekreacinį erdvę, kur Luizės kvartalo gyventojai galėtų poilsiauti Tikslinė grupė : Luizės kvartalo bei visi misto gyventojai

Luizės kvartale atsirastų graži vieta, kur galėtų rinktis kvartalo bendruomenė, gyventojai galės atsipalaiduoti nuo miesto šurmulio, organizuoti renginius

Pagal tiekėjų vidutines rinkos kainas Pagal tiekėjų vidutines rinkos kainas Pagal tiekėjų vidutines rinkos kainas Pagal tiekėjų vidutines rinkos kainas Pagal tiekėjų vidutines rinkos kainas Pagal tiekėjų vidutines rinkos kainas Pagal tiekėjų vidutines rinkos kainas

Netinka, nes šioje vietoje yra registruotas gyvenamosios paskirties žemės sklypas.


Aktyvaus ir pasyvaus poilsio aikštelė Klemiškėje

Tikslas įrengti pasyvaus ir aktyvaus poilsio aikštelę šalia praeinančio dviračių ir pėsčiųjų tako palei Joniškės gatvę atkarpoje nuo KLemiškės iki Liepų g. tilto per Dangės upę, skatinti gyventojus daugiau judėti, bendrauti, pailsėti, paskaityti, gerai praleisti laiką. Tikslinė grupė - klaipėdiečiai, Klaipėdos miesto Paupių gyvenamojo rajono gyventojai, Klaipėdos miesto svečiai, kurie naudojasi palei Joniškės gatvę nutiestais dviračių ir pėsčiųjų takais. Aikštele galės naudotis visi gyventojai, tėveliai su vaikais vežimėliuose, pėstieji, neįgalūs, važiuojantys su paspirtukais, dviračiais, triratukais, žiemos laipkotarpiu slidėmis. Šiuo metu palei taką nėra nei vienos pasyvaus ir aktyvaus poilsio aikštelės, o einančių, bėgiojančių ir važiuojančių žmonių kiekis vis auga. Šalia esančio Paupių gyvenamojo rajono gyventojai neturi viešųjų erdvių, kuriose galėtų pasportuoti, pabendrauti, maloniai praleisti laiką, pailsėti, paskaityti, susipažinti. Sprendimas - įrengti aikštelę, kurioje būtų galima sustoti, pailsėti, užkąsti, paskaityti, pažaisti, pasportuoti, pasimankštinti su kojų, rankų ir pilvo raumenims skirtais treniruokliais. Kad būtų patogu važiuojantiems dviračiais ir/ar paspirtukais sustoti aikštelėje ir saugiai palikti transporto priemonę, bus įrengti 5 dviračių ir 6 paspirtukų stovai. Pailsėjimui bus skirti patogūs 4 suolai. Siūlomos gėlinės suteiks aikštelei jaukumo ir gražumo. Numatoma ir šiukšlinė. Pasyviam poilsiui numatyti ne tik stalai su suoliukais, bet ir knygų namelis po atviru dangum, kur kiekvienas gali pasiimti paskaityti knygą ar neštis namo, atnešti nebereikalingus leidinius kitiems. Siūlomi betonininiai stalai, gėlinės ir suolai, kad jie būtų patvarūs ir ilgalaikiai. Aikštelės vieta pasirinkta kuo toliau nuo Joniškės gatvės, aikštelę nuo gatvės skiria želdiniai - medžiai ir krūmai. Aikštelė yra lygi, suformuota gatvės rekonstrukcijos metu, gruntas - molis.


Vartai į LIUBEKĄ | Šv. Jono bažnyčios atstatymo finansavimas

Projekto tikslas - sukurti šv. Jono bažnyčios atstatymo projekto finansavimo priemonę - išmanų portalą. Portalo naudotojai - Liubeko miesto Vokietijoje gyventojai, liuteronai, aukos lėšas sugriautos per karą jų protėvių naudotos bažnyčios atstatymui ir nenutrūkstamai stebės atstatymo procesą. 4 metrų diametro portalas su ekranu stovės šalia buvusios šv. Jono bažnyčios teritorijos. Klaipėdoje per portale įrengtą ekraną praeiviai matys Liubliną ir liubliniečius, o pastarieji - klaipėdiečius ir kol kas iškasinėtą bažnyčios teritoriją. Ant Liubline įrengto portalo bus informacinė lentelė su bažnyčios istorija ir prašymas nuskenuoti išmaniuoju telefonu QR kodą ir aukoti pasirinktą sumą, tuo prisidėdami prie atstatymo ir tuo pačiu stebėdami kaip jų indėlis keičia atstatomos bažnyčios kontūrus. Vokietijoje gyvena 83 mln. gyventojų, kuriančių 1/5 ES BVP. 32,3 proc. jų, t.y. 26,8 mln., yra protestantai liuteronai. Vien jų parama gali užtikrinti bažnyčios atstatymo finansavimo poreikį. LIUBEKAS (LÜBECK, 216 tūkst. gyv.), Klaipėdos miesto partneris, buvusi Hanzos sąjungos sostinė, dabar vadinama Šiaurės Vokietijos kultūros sostine, didžiausias Vokietijos uostas. Liubekas įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą, jame įsikūrę 3 universitetai, vienas kurių, University of Lübeck, 765 pasaulio reitingų sąraše (šaltinis: https://cwur.org). Papildoma projekto vertė: skatinti turizmą, tarptautinę miestų ir valstybių draugystę, suburti bendruomenes pilietiškoms iniciatyvoms bei padėti užtikrinti Šv. Jono bažnyčios projekto finansinį tvarumą. Tikslinė grupė: Klaipėdos ir Liubeko miestų gyventojai ir miestų svečiai, šv. Jono bažnyčios atstatymo projekto iniciatyvinė grupė. Sprendžiama problema: miestų-partnerių bendradarbiavimas, piliečių empatija, Klaipėdos miesto biudžeto pajamos. Projekto tęstinumas: sekančiu etapu, pasiteisinus Vartų į Liubeką idėjai, būtų galima stayti Vartus į MANHEIMĄ (MANNHEIM, 332 tūkst. gyv.), automobilių pramonės miestas seniausiu Vokietijoje Manheimo teatru, su universitetu įeinančiu į geriausių Europos universitetų, rengiančių ekonomikos ir socialinės srities specialistus, dešimtuką. Klaipėdos ir Manheimo partnerystės sutartis pasirašyta 2002 m. Ją inicijavo šiame mieste veikianti Manheimo Kraštiečių draugija (Arbeitsgemenschaft der Memelländkreise). Tai istorinių šaknų su Klaipėda turintys žmonės - išeiviai iš prieškarinės Klaipėdos ir jų vaikaičiai. Ši draugija aktyviai remia bendradarbiavimą ir dalyvauja jo veikloje. Pasiteisinus Vartų idėjai Vokietijoje, kita kryptis - Švedija. Švedijoje dauguma gyventojų protestantai. Švedijoje Vaxjo mieste šiais metais baigiama statyti centrinė geležinkelių stotis, kurios statyboms naudotas kupolas gali būti atgabentas į Klaipėdą ir panaudotas nenutrūkstamo darbo ištisus metus užtikrinimui ir taršos prevencijai (pridėtos foto). Fondas galėtų vykdyti aukų rinkimo kampaniją ir Švedijoje.

Rezultatas: surinktos šv. Jono bažnyčios atstatymui būtinos lėšos, kurių neturi Klaipėdo savivalda, sustiprinta miestų partnerystė. Nauda: daugiau turistų, aukštesnė klaipėdiečių empatija, miestų partnerystės aktualizavimas, atstatytas istorinis objektas Klaipėdoje, daugiau pajamų vietos biudžetui.

KMSA ekspertai galės kreiptis į Portalo Vilniuje autorius - Benediką Gylį ir VILNIUS TECH „LinkMenų fabrikas“ komandą išlaidų detalizavimui. Portalą Liubeke galėtų įrengti miesto-partnerio savivalda savo lėšomis.

Projekto idėjos įgyvendinimui reikalingas kitos valstybės miesto sutikimas dėl ko gali užtrukti arba neįgyvendintas projektas, taip pat projekto įgyvendinimui reikalingi brangūs IT sprendimai.


Vytauto Didžiojo gimnazijos aplinkos sutvarkymo projekto vaistažolių sodas

Tikslas – sutvarkyti skurdžią gimanazijos aplinką, kuri taptų traukos centru visai miesto bendruomenei. Tikslinė grupė – gimnazijos bendruomenė, moksleivių tėvai, miesto bendruomenė. Gimnazija seniai planavo sutvarkyti savo aplinką, nes želdiniai tiek iš S.Daukanto g., tiek iš kiemo pusės seni, tvarkytini, neestetiški, teritorijoje apgriuvę pastatai. Mokiniai turėdami tokį kiemą, kuriame keli aikštynai, neturi lauko klasės, jaukių vietų poilsiui, šventėm, pažintinėms pamokoms, erdvės, kurioje galėtų lankytis, ilsėtis miesto bendruomenė. Gimnazijos sode galima aptikti ne vieną obelį. Daugelis jų jau ligotos, nors obelis yra žinoma kaip pažinimo medis dėl ciklinio atsinaujinimo - žydėjimo pavasarį, vaisių vedimo vasarą, bei lapų numetimo rudenį - obelis laikoma amžinumo simboliu. Panaudojus aplinkos elementus ir išsaugant juos, sode planuojama tvarkant teritoriją simboliškai parinkti Gyvybės medžio formos takus. Gėlynai simbolizuos medžio žiedus, o suoliukai atkartos medžio lapus. Parkas jį sutvarkant bus suskirstytas į terapines zonas - spalvų, kvapų, garsų, fitoterapijos ir lauko klasę. Tai padės sukurti jaukią, raminančią aplinką. Šiam poreikiui ir problemai išspręsti Dangės bendruomenė, kurios teritorijoje yra gimnazija, parengė aplinkos sutvarkymo projektą „Pažinimo sodas“ (Priedas Nr. 1, Aplinkos sutvarkymo koncepcija-pilna). Aplinką planuojama tvarkyti palaipsniui pradedant nuo vaistažolių sodo (Priedas Nr. 2,3- vaistažolių sodo ir kupolinės lauko klasės vizualizacija). Techninis tos dalies projektas (Priedas Nr. 4,5- matmenų brėžinys1, matmenų brėžinys 2).

Gražiai sutvarkyta teritorijos dalis - vaistažolių sodas paskatins miestiečius kaip ir gimnazijos bendruomenę tvarkyti savo aplinką, kurioje būtų gera būti ne tik jiems bet ir jų svečiams. Graži, estetiška aplinka daro stiprų poveikį žmogaus savijautai ir darbingumui. Šioje nedidelėje vaistažolių sodo teritorijoje atgaivą ras ne tik moksleiviai, mokytojai, bet ir šalia gyvenantys bendruomenės nariai. Sutvarkyta vaistažolių sodo teritorija paskatins moksleivius domėtis vaistažolėmis, stebėti jas augant, kartu su miesto bendruomene prižiūrėti, tvarkyti ir ilsėtis joje. Vaistažolių sodas - tai tik pradžia tvarkant gimnazijos teritoriją. Ateityje tai taps kaip antras miesto botanikos sodas, atgaivos visiems sodas.

Ugdymo įstaigų erdvė yra priskirta mokyklai ir nėra vieša. Pagal Aprašo  21.3. punktą projekto idėjos įgyvendinamos Klaipėdos miesto viešojoje erdvėje.


"JŪRININKŲ PARKAS" (apsauginių želdinių parkas prie Šilutės pl.)

„Jūrininkų parkas“ – tai idėja, skirta gyvenamajai aplinkai pietinėje Klaipėdoje gerinti. „Jūrininkų parkas“ – arba dar kitaip – tiesiog apsauginių želdinių juosta palei Šilutės pl. tarp Smiltelės g. ir Jūrininkų pr. Kurti parko idėją šioje vietoje paskatino 2020 m. prasidėjęs ir tebesitęsiantis karantinas, kuomet stipriai apribojus gyventojų judėjimą, buvo galima lankytis tik artimiausiose gamtinėje aplinkoje. Klaipėdos miesto pietinė dalis – gana tankiai užstatyta gyvenamaisiais rajonais, kuriose gyvena nemažai Klaipėdos gyventojų. Ir nors žaliųjų zonų čia yra, tačiau artimiausi kokybiški dideli parkai (Sąjūdžio parkas, Reikjaviko parkas, Draugystės parkas ir pan.) išsidėstę už 2 – 3 km, o artimiausi žalieji plotai – tai tiesiog tuščios pievos, kartais ir apleistos teritorijos ar stipriai teršiamos zonos. Norint nuvykti į kokybišką žalią zoną (tankiai medžiais apželdintą parką), tenka važiuoti per visą miestą, į šiaurinę Klaipėdą. Teritorija, kurioje siūloma įkurdinti parką, išsidėsčiusi prie Šilutės pl. atkarpoje tarp Smiltelės g. ir Jūrininkų pr. Šiuo metu čia plyti atviros pievos, pavieniai senieji želdiniai iš buvusių senųjų sodybų, įveisti gatvės želdinių juosta. Gyventojų judėjimas čia gana aktyvus: žmonės eina pasivaikščioti, bėgioja, tankiai vedžioja šunis, važiuoja dviračiais ir paspirtukais, 2 mokyklų mokiniai pertraukų metu lankosi artimiausioje stadiono aplinkoje. Tačiau einant pasivaikščioti šia Šilutės pl. atkarpa, stipriai ramybę drumsčia labai intensyvus sunkiojo transporto eismas, jų sukeliamos dulkės bei teršiamas oras. Pietinė Klaipėda dažnai nukenčia ir nuo artimiausių pramonės įmonių oro taršos. Todėl šioje teritorijoje reikalinga tankinti apsauginį želdinimą, įrengti plačias ir tankias apsauginių želdinių juostas ir zonas (kuomet sodinami ir medžiai ir tanios krūmų juostos), kurios tarnautų ir kaip rekreacinis parkas. Todėl šioje pietinėje Klaipėdos miesto dalyje siūloma įveisti tankias apsauginių želdinių grupes ir juostas, iš kurių per keletą metų natūraliai susiformuotų masyvus miško parkas. Parkas tarnautų ir kaip apsauginis masyvas nuo intensyvios gatvės ir kaip didelė žalioji zona pietinėje Klaipėdoje. PAGRINDINIAI SIŪLYMAI PARKUI: 1. Vaismedžių sodo įveisimas: Šalia išlikusių senųjų vaismedžių siūloma įveisti miškinių obelų, miškinių kriaušių, gudobelių, kaukazo slyvaičių ir kt. Uogas vedantys medžiai pritrauktų paukščių, pavasarį suteiktų žydėjimo; 2. Kūdrų įrengimas: Šiuo metu teritorijoje yra bent keletas užmirkstančių ir gilesnių zonų, kurias siūloma pagilinti, suformuojant natūralias kūdras. Taip paskatinant ir vandens paukščių veismąsi. 3. Apsauginių želdinių grupių formavimas: Sodinamos tankios stambių lapuočių ir spygliuočių grupės (naudojama vietovei būdinga augalija) Beržai, ąžuolai, liepos, pušys, klevai, juodalksniai, gluosniai, šermukšniai ir kt. Įveisiami stambūs krūmai: putinai, gudobelės, sedulos, lanksvos, šeivamedžiai ir pan. 4. Atviri pievų plotai: Kai kur siūloma palikti ir atvirų pievų plotus, kuriuose formuotųsi savita bioįvairovė: žydinčios pievų gėlės, smilgos, smulkioji fauna (vabzdžiai, smulkūs graužikai) ir pan. 5. Žaliatakių (natūralių takelių) įrengimas: Vengiant pernelyg agresyvios infrastruktūros įrengimo, siūloma įrengti kuo natūralesnius takus – žaliatakus (stabilizuota natūralaus grunto danga). Arba takus palikti išmindžioti natūraliai žmonėms. 6. Ateityje, vėlesniais etapais, pagal poreikį, galėtų būti įrengiama ir papildoma laisvalaikio bei sporto infrastruktūra.

Teritorija prie Šilutės pl. atkarpoje tarp Smiltelės g. ir Jūrininkų pr.

Idėja atmesta, kadangi Savivaldybė  pati įgyvendina projektą ir yra numačiusi lėšas parko įrengimui, todėl priėmus pasiūlymą gali būti kolizija.


Projektas „ VAIKAMS IRVJŲ DRAUGAMS “ skirtas plėsti ir puoselėti gyvenąmąją ir viešą aplinką, patrauklią gyventi, dirbti ir tobulėti ne tik Smeltės bendruomenės gyventojams, bet ir viso Klaipėdos miesto gyventojams. Ši vieša erdvė yra naudojama nepaisant sezoniškumo. Joje yra vaikų žaidimo aikštelė, futbolo aikštė, tinklinio aikštė ir krepšinio aikštelė. Iš miesto, daugiausia iš pietinės miesto dalies, atvažiuoja gyventojai, praleisti aktyvaus laisvalaikio pušynų apsuptyje. Aktyviai naudojasi ir Lietuvos karinių jūrų pajėgų flotilės kariai. Šiltuoju laikotarpiu bendruomenė šioje erdvėje rengia sporto varžybas, rungtynes ir kitus konkursus visų amžiaus grupių atstovams. Erdvė yra plačiai naudojama, tačiau karuselės, supynės vaikams yra nusenusios, sulūžusios, neatitinka saugumo reikalavimų . Dabartinė erdvė labiau koordinuota suaugusiems, o laisvalaikį čia nori leisti vaikai su šeimomis. Būtent todėl mes savo bendruomenėje norėtume turėti erdvę, kuri yra skirta skirtingo amžiaus vaikams.

Smeltės gyvenvietėje būtų atnaujinta vieša erdvė, pritaikyta įvairaus amžiaus vaikams, Klaipėdos miesto gyventojams. Būtų įrengta saugos reikalavimus atitinkanti vaikų žaidimų aikštė, minkšta grindų danga, kuri apsaugotų vaikus nuo netyčinių traumų. Būtų įrengti Klaipėdos mieste populiarūs lauko treniruokliai. Erdvėje būtų ir toliau rengiami bendruomenės renginiai, rungtynės, konkursai, kuriuose gali dalyvauti visi Lietuvos gyventojai. Aktyviai gyvendama bendruomenė sukuria pridetinę vertę ne tik miestui, bet ir vlstybei.

https://miestui.lt   komercinis pasiūlymas https://miestui.lt   komercinis pasiūlymas https://miestui.lt   komercinis pasiūlymas https://miestui.lt   komercinis pasiūlymas

Klaipėdos miesto savivaldybė,  Klaipėda 55.662197, 21.15850


Danės pakrantė. Atkarpa tarp Liepų ir Klaipėdos gatvių. Objektų atnaujinimas - siuoliukai, treniruokliai, šiukšlių dėžės ir pan. Treniruoklių zona ties Panevėžio gatve buvo įrengta prieš daugiau nei 8 metus. Šiai dienai visa zona nebenaudojama nes trūksta varžto, ir dauguma treniruoklių aprudiję. Reiktų "techniškai atnaujinti" - idėti tą trūkstamą varžtą ir perdažyti. Suoliukai vandalų nupaišyti. Reikia perdažyti. Bendra investicija neturėtų būti didelė. Jeigu pakrantė dar ir būtų reguliariai šienaujama, tai būtų nuostabu ir bendra teritorija prilygtų Danės skverui. Ačiū.


Taikos pr. 127 reikalingas kiemo apšvietimas,nėra nei vienos lempos žiema nieko nesimato o apie saugumo jausma nėra net ka kalbeti.


Klaipėda - vienintelis jūrinis Lietuvos didmiestis. Turbūt atkreipėte dėmesį, kad Klaipėdos miesto senamiestyje ir istorinėje jo dalyje labai mažai pušų - vieno iš svarbiausių jūrinio miesto simbolių. Šiandien Lietuvos medelynai siūlo paslaugą - suaugusių medžių sodinimą. Medelyne 15-20 metų augintas medis atvežamas ir specialios įrangos pagalba pasodinamas ten, kur Jums reikia. Idėja - pasodinkime mieste 99 suaugusias pušis. Pušys bus sodinamos saulėtose, kieta danga nesužalotose miesto vietose, kurias parinks gyventojai kartu su savivaldybės tarnautojais. Tokių vietų bus parinkta 20 - 33, pasodinant kiekvienoje ne mažiau kaip 3-is suaugusias pušis. Klaipėdos vietose, kurios pateks į apželdinimo reikalingų erdvių prioritetinį sąrašą, bet kuriose nebus galimybės sodinti brandžias pušis, bus galima jas keisti į dideliuose keramikos vazonuose augančias (Teatro aikštės vazonų pavyzdys - nuostabiai puošia erdvę, nebijo vietinės žiemos). Suaugusių pušų (Pušis paprastoji/Pinus sylvestris) parametrai: 15-20 metų amžiaus, 5-6 metrų aukščio, lajos skersmuo ~3,5 m, kamieno storis ~15 cm. Pastaba: sudarant pušų tiekimo ir sodinimo sutartį su geriausią pasiūlymą pateikusiu Lietuvos medelynu, būtina numatyti pasodintų medžių priežiūros (3 metai) ir neprigijusių medžių pakeitimo garantiją. Tikslas: sustiprinti Klaipėdos, kaip jūrinio miesto, įvaizdį, ir padidinti medžių masę mieste pasodinant jau brandžias 5-6 m. aukščio medelyne augintas pušis. Tikslinė grupė: visi Klaipėdos gyventojai ir miesto svečiai. Sprendžiama problema: žaliųjų plotų mieste, ypač spygliuočių medžių, stoka. Jei neįtrauktume į vertinimą Girulių miško ir Smiltynės, rastume, kad vienam klaipėdiečiui tenka per mažai žaliųjų plotų.

Nauda: jūrinio miesto įvaizdžio sustiprinimas, žaliosios medžių masės padidėjimas sutaupant 15-20 m. suaugusių medžių sodinimo dėka (CO2 „rakinimas“, aromaterapija, pavėsis, estetinis pasitenkinimas vaizdu).

Vienos suaugusių pušies (Pušis paprastoji/Pinus sylvestris) kaina 200 EUR (https://medeinesparkai.lt/parduotuve/index.php?route=product/product&path=162&product_id=67) Parametrai: 15-20 metų amžiaus, 5-6 metrų aukščio, lajos skersmuo ~3,5 m, kamieno storis ~15 cm. Galima alternatyva - 2 m pušys dideliuose keramikos vazonuose (vieneto kaina 800-2000 EUR). Apželdinimo įmonių tinklapiai (Internete rasta informacija nedarant tiesioginės apklausos) Apželdinimo įmonių tinklapiai (Internete rasta informacija nedarant tiesioginės apklausos)

Idėjos pasiūlymas atmestas. Nepateikta tiksli vieta.


Žaidimų aikštelės arba sporto inventoriaus įrengimas

Esame Šiaulių gatvės tėvų bendruomenė. Kreipiamės dėl galimybės mūsų gyvenamajame mikrorajone pastatyti vaikų žaidimų aikštelę. Šiaulių 13 namo ir aplinkinių namų kieme buvo įrengta vaikų žaidimo aikštelė, tačiau pagal mūsų vaikų poreikius ir didžiulę aplinkinių namų bendruomenę ji yra gerokai per maža. Tai vienintelė žaidimų aikštelė didžiuliu spinduliu šiame mikrorajone. Joje netelpa visi norintys, renkasi skirtingo amžiaus vaikai, tad dažnai kyla konfliktai ir nesutarimai. Dalis vaikų priversti žaisti po gyventojų balkonais – ne visi tuo patenkinti, tad vėlgi neišvengiame konfliktų. Mes, kaip įvairaus amžiaus vaikus auginantys tėvai ir šio mikrorajono gyventojai, matome galimybę išnaudoti didžiulį plotą netoli Draugystės parko tvenkinių, priešais darželį „Sakalėlis“ (Šiaulių g. 11), tarp pirmojo ir antrojo tvenkinio, kur dabar plyti apleista didžiulė pieva. Anksčiau ten buvo įrengta krepšinio aikštelė ir teniso aikštynas – dabar tai primena tik apžėlusi žolė. Pritaikius šį plotą vaikų poreikiams, laisvalaikį čia galėtų leisti ir į parką ateinančios šeimos su vaikais, nes judėjimas šioje vietoje nuolat būna intensyvus. Ši vieta – daugelio klaipėdiečių laisvalaikio, poilsio ir sporto vieta.

Draugystės parkas, tarp pirmojo ir antrojo tvenkinio, už l/d "Sakalėlis" (Šiaulių g. 11) esanti laukymė, sovietiniais laikais buvęs sporto aikštynas.

Neužpildytos formos, nėra asmens duomenų ir pritarimų. Dubliuojasi su popierine paraiška Nr. 1. Gautas laiškas, kad tolimesniame etape nebedalyvaus.

Idėja atmesta.

Idėja atmesta po administracinės atitikties vertinimo, kadangi nepateikti visi kvietime nurodyti privalomi dokumentai.


Šaligatvių trūkumas yra pagrindinė Tauralaukio mikrorajono problema, kurią įvardija beveik 80% tauralaukiečių. Liūdna matyti, kaip asfaltuotos gatvės kelkraščiu į parduotuvę pėsčiomis baikščiai dairydamiesi į pravažiuojančius automobilius keliauja senjorai. Saugus pėsčiųjų eismas svarbus visoms amžiaus grupės: nuo vaikučių vežimėliuose ir mokinių, iki dirbančių miestiečių ir garbaus amžiaus piliečių. Šaligatviai – itin svarbi saugaus eismo užtikrinimo priemonė, todėl Tauralaukio kvartalo iniciatyvinė grupė būtent su jais susijusias idėjas išrinko kaip aukščiausio prioriteto ir teikia Klaipėdos dalyvaujamajam biudžetui. Tačiau vien šaligatvio įrengimas būtų pernelyg blankus projektas sparčiai besiplečiančiam miesto rajonui, stokojančiam gyvesnių viešųjų erdvių ir apželdinimo sprendimų. Dėl šios priežasties siūlome šalia naujai atsirasiančio šaligatvio įrengti per visą jo ilgį besidriekiantį želdyną, sudarytą iš Lietuvos vėliavos spalvomis žydinčių augalų. Tokiu būdu būtų pagyvinamas bendras miesto vaizdas, ugdomas nauju šaligatviu besinaudojančių gyventojų pilietinis sąmoningumas. Trispalvis želdynas taptų viena ilgiausių stilizuotų vėliavų visoje Lietuvoje, o jei ateityje būtų pratęstas iki Debesų g. ir Virkučių g. pabaigos, pasiektų beveik 2 km ilgį ir beveik dvigubai viršytų ilgiausios Lietuvos vėliavos rekordą! Šio projekto metu, atsižvelgiant į projekto apimčiai skiriamą biudžetą, šaligatvis ir želdynas būtų įrengiamas vienoje gatvės pusėje, Debesų g. atkarpoje nuo Smėlio g. iki Pajūrio g. ir Virkučių g. atkarpoje nuo Pajūrio g. iki Vaivorykštės g., pagal pridedamą schemą.

Projekto tikslas: Įrengti šaligatvį ir greta besidriekiantį Lietuvos vėliavos spalvų želdyną. Projekto tikslinė grupė – visi Tauralaukio mikrorajono gyventojai. Projektas sprendžia saugaus eismo, miesto viešųjų erdvių apželdinimo problemas, ugdo pilietiškumą. Siekiami rezultatai - įrengtas pėsčiųjų šaligatvis su šalia Lietuvos vėliavos spalvų želdynu Debesų ir Virkučių gatvėse.

Virkučių gatvės ir Debesų gatvės atkarpa


Šunų vedžiojimo aikštelės įrengimas Alksnynės rajone

Projekto tikslas: 1. Sudaryti geresnes sąlygas gyvūnams ir jų šeimininkams, kurie gyvena Alksnynės rajone ir jo apylinkėse ir skatinti žmonių švietimą gyvūnų gerovės klausimais. 2. Sukurti saugią, tausojančią aplinką bei gyvūnų teises ir fiziologinius poreikius atitinkančią gyvūnų vedžiojimo - dresūros lauko aikštelę. Tikslinė grupė: Šunys ir jų šeimininkai. Klaipėdoje oficialiais duomenimis yra užregistruota virš 9000 šunų, o išplėtotos struktūros jų išvedžiojimui ir dresavimui nėra. Artimiausia šunų išvedžiojimo aikštelė yra prie Simonaitytės kalno (už 2 kilometrų). Tuo tarpu Alksnynės rajone yra labai didelė šunų augintojų bendruomenė, kiekvieną vakarą galima pamatyti, kiek daug žmonių vaikščioja su savo gyvūnais kiemuose. Dažnai žmonės eina prie apleisto stadiono, kadangi ten yra daug vietos, ten galima aktyviau pažaisti su gyvūnais. Todėl būtent toje vietoje yra logiška padaryti didelę šunų vedžiojimo ir dresavimo aikštelę (apie 400 kv.m.). Savivaldybė prieš keletą metų realizavo panašaus pobūdžio projektą Sąjūdžio parke. Siūloma vieta yra netoli apleisto stadiono, tarp savaime susidariusių pėsčiųjų takelių.

Suteiksime palankesnes sąlygas gyvūnų fiziologiniams poreikiams įgyvendinti, tinkamai socializuotis. Gyvūnai turės savo aplinką, kurioje galės jaustis saugiai. Žmonės nebijos, kad gyvūnas gali kur nors pabėgti.

Pagal ankstesnį savivaldybės darytą pirkimą Pagal ankstesnį savivaldybės darytą pirkimą Pagal ankstesnį savivaldybės darytą pirkimą Pagal ankstesnį savivaldybės darytą pirkimą Pagal ankstesnį savivaldybės darytą pirkimą

Skveras tarp Alksnynės g. 19 namo, apleisto stadiono ir dviejų savaime atsiradusių pėsčiųjų takelių (55.669858, 21.166472)


Grok Klaipėda! Džiugink didelius ir mažus!

Tikslas - Ąžuolyno giraitės parke sumontuoti analogų Lietuvoje neturinčius muzikos instrumentus - lauko 2-ų oktavų pianiną bei My Tunes su įdiegtu Mendelsono maršo fragmentu, kuris skamba vestuvių ceremonijų metu. Kad kiekvienas - ar mažas, ar didelis, su muzikiniu, ar be muzikinio išsilavinimo turėtų galimybę šokio žingsniu sukurti, sugroti jam patinkančią melodiją pianinu ar pasimėgauti įdiegta Mendelsono maršo melodija, kurią išgros kiekvienas panorėjęs. Šiais instrumentais galės džiaugtis visi be išimties, vos tik pradėję vaikščioti mažyliai, darželinukai, paaugliai, visokio amžiaus šeimos, senjorai, žmonės su negalia. Nesvarbu ar grojantis turi muzikinę klausą, ar ne. Susidomėjimą, norą pagroti, atsipalaiduoti pajus visi, nepriklausomai nuo amžiaus ir fizinių galimybių. Ąžuolyno giraitės parkas yra itin lankomas ir mėgiamas žmonių, būtų neįkainojama inovatyvi pramoga visiems, atvykstantiems į parką praleisti laisvo laiko, pasimėgauti žaluma, ir prie to paties - muzikos garsais.


Aš - saugus darnaus eismo Klaipėdoje dalyvis

Tikslinė grupė – ikimokyklinio amžiaus vaikai bei pradinukai (savarankiškai arba kartu su savo tėveliais). Sprendžiama problema: mieste sparčiai auga darnus judėjimas – keliaujam dviračiais, paspirtukais, pėsčiomis, integruojamės eisme, kuriame jau juda automobiliai, autobusai, traukiniai. Kartu su intensyvėjančiu eismu, kyla ir saugumo pavojus, ypač dažnai įvykių centre – elektriniai paspirtukai. Kad būtume saugūs eismo dalyviai – turime gerai suprasti „o kaip gi veikia bendra mūsų saugaus eismo sistema“? Tad siūlau įrengti mokomąją saugaus eismo aikštelę, kurioje vaikučiai, važiuodami savo ratuotomis transporto priemonėmis, galėtų išmokti suprasti kelio ženklus, besikeičiančias šviesoforo spalvas. Aikštelėje galėtų tapti ir „automobiliais“ (važiuodami dviračiais/paspirtukais/riedlentėmis), ir pėsčiaisiais, kirsdami perėjas. Aikštelė galėtų turėti ir papildomas edukacines stoteles, su pagrindiniais miesto elementais. Pvz., šiukšlių rūšiavimo stotelę, uosto dalį (pvz., laivo Independence sužaidybintą modelį), autobuso stotelę su tvarkaraščiu, mini parduotuvėlės stendą ir pan. Aikštelėje taip pat galėtų atsirasti stendai su įvairiais aprašais, susijusiais su eismo saugumu: šalmo bei atšvaitų dėvėjimą, oro sąlygų ir jų įtaką eismui, taisykles, kertant perėją ir pan. Kadangi elektrinių paspirtukų problema kelia daug nesutarimų miestiečių diskusijose, galbūt šiame projekte mielai sutiktų dalyvauti Bolt įmonė kaip partneris ir prisidėti prie idėjos įgyvendinimo. Aikštelės dydis – didesnė nei įprasta žaidimų aikštelė. Siūlomas dydis – 50mx20m. Apie 1000 kv. m.

Saugesni eismo dalyviai – edukacija per žaidimą. Tai ne tik žaidimų aikštelė, tai ir proga praktiškai pasimokyti, kaip būti saugiu eismo dalyviu, ugdyti dėmesingumą aplinkai, suprasti, kokia kiekvieno eismo dalyvio atsakomybė bendroje sistemoje. Kartu kalbėti ir apie buvimą miesto dalimi: rūšiuoju, žinau, kas mums sukuria saugumą ir pan. Taip pat kuriant "mažąją" miesto versiją, galima pasiūlyti bendradarbiauti mieste veikiantiems verslams. Pvz., Bolt (dėl paspirtukų kultūros gerinimo), Lietuvos geležinkeliams (kuriant mažąjį geležinkelių eismo segmentą), Klaipėdos uostui (kuriant uosto segmentą), kitiems aktyviems verslams (pvz., Lidl, kuriant parduotuvės segmentą, Caffein, kuriant kavinės segmentą ir pan.).

Kuo labiau realiai eismą atvaizduojančiai aikštelei sukurti. Eismo reguliavimui suprasti. Saugaus eismo supratimui ugdyti. Žaidžiančių aikštelėje ugdymui ne tik apie saugų eismą, bet ir buvimą atsakingu miesto gyventoju. Išpildyti edukacinę dalį – eismo taisyklėms bei miesto „veikimui“ aprašyti. Dalį gatvių galima padengti kitomis dangomis, kad vaikai geriau suprastų, jog nuo kelio dangos priklauso mūsų greitis, kokia kelio danga reikalauja atidesnio bei saugesnio vairavimo. Žaidžiančių aikštelėje ugdymui ne tik apie saugų eismą, bet ir buvimą atsakingu miesto gyventoju. Galimybė naudotis aikštele įvairiais metų laikais. Išpildyti kuo realesnį eismo atvaizdavimą: skiriamosios eismo juostos, sankryžos, perėjos ir pan. Eismas vyksta mieste, tad jam atvaizduoti reikalingi bent keli mieste esantys objektai. Priklausomai nuo galutinės idėjos, galima juos keisti. Galbūt kiek įmanoma labiau atvaizduoti būtent Klaipėdai būdingus objektus. Tikėtina, kad žaisti vaikučiai atvyks ne vieni, tad tėveliams bei seneliams galimybė prisėsti.

Siūloma vieta, tačiau galima parinkti kitą tinkamesnę.

Nepritarta. Siūloma vieta netinka, suprojektuota teritorija. Siūlymas idėją teikti kitais metais, randant su Savivaldybės pagalba tinkamą vietą. Siūloma vieta – netoli Klaipėdos Vasaros Estrados arba šalia pėsčiųjų tako, vedančio iš Liepojos g. link Vasaros estrados.


Šiuo metu mieste nėra nei vienos vietos, kur būtų leidžiami piknikai, taip pat nėra nei vieno viešai prieinamo grilio. Vilniaus pavyzdžiu (Vingio parkas, Valakampių paplūdimys) būtų galima įrengi vietą, kur būtų bent minimali infrastruktūra piknikams.

Sukurta vieta, kurioje būtų galima šeimoms rengti piknikus. Geriausia arti vandens ir miesto centre, pavyzdžiui parkuose.


Projekto tikslas - Paupių bendruomenės namai, siekiant didinti piliečių įsitraukimą į miesto valdymą. Projekto tikslinė grupė :. Paupių gyvenamojo rajono gyventojai, klaipėdiečiai bei Klaipėdos rajono gyventojai, kurie prisijugtų prie Paupių bendruomenės vykdomų veiklų, edukacijų, renginių, dalyvautų jose ir t.t. Paupių seniūnaitija yra viena didžiausių seniūnaitijų Klaipėdos mieste, esanti teritorijoje tarp Joniškės gatvė - Liepų gatvė - krašto kelias Nr. 141 Palanga – Šilutė - geležinkelio kelias –Tilžės gatvė. Paupių gyvenamajame rajone pagal Klaipėdos m. Bendrajame plane, kurį patvirtino Klaipėdos miesto savivaldybės taryba 2021-09-30 sprendimu Nr. T2-191 "Dėl Klaipėdos miesto bendrojo plano keitimo patvirtinimo", pateiktą informaciją prognozuojamas gyventojų skaičius 4300 https://www.klaipeda.lt/data/public/uploads/2021/10/2.-klaipedos-bp-gyvenamuju-teritoriju-brezinys.pdf . Paupių gyvenamasis rajonas sparčiai plečiasi, statomi daugiaukščiai ir individualūs namai. Kadangi Paupių bendruomenės teritorijoje gyvena nemažai ir vyresnio (pensijinio) amžiaus žmonių, kurie sudaro 7-14 %, o Jaunystės g. ir Rūko g. - net daugiau nei 21% nuo bendro gyventojų skaičiaus (2016 m. Klaipėdos m. bendrojo plano monitoringo ataskaita), Paupių rajonas susiduria ir su senstančios visuomenės problema. Tad, kad išliktų ryšys su aplinkiniais, bendravimas, nesijaustų vieniši, rajono gyventojams reikalingos veiklos, edukacijos, šventės jų gyvenamojoje aplinkoje, šalia namų. Kurį laiką Paupių gyventojai rinkdavosi ir veiklas vykdydavo Klaipėdos valstybinės kolegijos panaudos sutartimi leidžiamose naudotis patalpose adresu Jaunystės g. 2A. Tačiau Klaipėdos valstybinei kolegijai perdavus šias patalpas Turto bankui, o pastarajam jas pardavus, Paupių rajono gyventojai nebeturi kur rinktis. Reiktų paminėti, kad nei bibliotekų , nei vaikų darželių, mokyklų, net kavinių šiame gyvenamajame rajone nėra, tad susiduriama su didžiule problema susitikimams. Tik turint kur susirinkti, galima daug nuveikti. Kol Paupių bendruomenė turėjo patalpas susibūrimams, ji tapo viena iš aktyviausių bendruomenių ne tik Klaipėdoje, bet ir Lietuvoje. Laimėjo net 3 respublikinius konkursus: 2023 m. balandžio 26 d. LR Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos ir Mykolo Romerio universiteto organizuojamo respublikinio konkurso vietos bendruomenėms “Bendruomenė Švyturys 2022- Kelias į sėkmę” nominacijoje “Glaudžiai su policija bendradarbiaujanti vietos bendruomenė”. 2021 m. gruodžio 1 d. tapo “Veikliausios saugios kaimynystės grupės” nugalėtojais. 2020 m. rugsėjo mėn. LR Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos ir Mykolo Romerio universiteto organizuojamo respublikinio konkurso vietos bendruomenėms “Bendruomenė- Švyturys 2019- Kelias į sėkmę” nominacijos “Vietos bendruomenės sėkmės istorijos” nugalėtojais. 2019 m. pasiekė aukščiausios sagų dekoracijos Lietuvos rekordą, kuris užfiksuotas agentūros „Factum“ prie Lietuvos kultūros fondo. Per bendruomenės gyvavimo istoriją t.y. 6 metus įgyvendinta daugiau nei 10 projektų, sutvarkyta Paupių gyvenamojo rajono teritorija, viešos erdvės, rajonas pasipuošė net 44 gėlių vazonais ir apsodintos žaliosios erdvės gėlėmis, pasodinta daugiau nei 28 tūkst. ankstyvųjų pavasarinių daugiamečių gėlių (narcizų, tulpių, krokų) svogūnėlių, pastatyti 7 suoliukai, šiukšliadėžės, įrengtos net dvi lauko bibliotekėlės, 3 dviračių stovai, 5 LED lauko šviestuvai su saulės baterijomis, įsigytas lauko traktoriukas viešųjų erdvių šienavimui ir t.t. Kasmet bendruomenė nudžiugina ne tik klaipėdiečius, bet ir miesto svečius sukurtomis originaliomis eglutėmis. Klaipėdiečius džiugino eglutė iš iš sagų, mažų žaisliukų, eglutė Klaipėda ir t.t. O nerta eglutė garsino Klaipėdą ne tik Lietuvoje, bet buvo aptarinėjama užsienio gyventojų. Gyventojų dėka įrengtas medinis takas ir aikštelė prie Dangės upės, kurį ypač pamėgo pravažiuojantys dviračių taku dviratininkai ar einantys pasivaikščioti klaipėdiečiai. Gyventojai tapo draugiškesni, linkę bendrystei ir padėti vienas kitam. Tad karkasinio mobilaus namo, kuriam nereikalingas statybos leidimas, pastatymas t.y. Paupių bendruomenės namai leistų ir toliau aktyviai siekti tikslų, skatinant žmonės bendrauti, drauge veikti, kurti, spręsti iškilusias problemas, gražinti ne tik Paupių gyvenamąjį rajoną, bet ir pačią Klaipėdą.

Vieta Paupių bendruomenės namams jau parinkta ir suderinta su Klaipėdos miesto savivaldybės administracija – Inžinerinių sporto statinių ir teritorijos ties žemės sklypu Klaipėdos m. sav., Klaipėdos m. Rūko g. 33, sutvarkymo projektas. Gautas Statybos leidimas. Numatoma universalią sporto ir vaikų žaidimo aikštelę įrengti 2024 metais. Įgyvendinus Paupių bendruomenės namų idėją, rezultatai ir jų nauda miestui būtų akivaizdi ir didžiulė. Bendruomenės namuose vyktų diskusijos, paskaitos, mokymai, edukacijos, mankštų užsiėmimai ir kitos nemokamos veiklos, kurios būtų skirtos visiems: vaikams, jaunimui, darbingo amžiaus žmonėms, senjorams ir t.t. Paupių gyvenamasis rajonas taptų vienu iš traukos centrų klaipėdiečiams bei miesto svečiams. Taip būtų skatinami gyventojai neužsidaryti namuose, atrasti naujų laisvalaikio praleidimo būdų dalyvaujant veiklose, leistų garsinti Klaipėdą gražiais gyventojų darbais bei būti pavyzdžiu kitoms miesto vietos bendruomenėms.

Rūko g. 33, Klaipėda,    koordinatės 6179740 ; 3229540

Išduotas statybos leidimas sklypui sutvarkyti. Bendruomenės namų statyba jame nenumatyta.


Visame Tauralaukio kvartale šiuo metu nėra nė vienos vietos, kur būtų galima žaisti krepšinį. Ironiška, tačiau ir simboliška, kad ne vieną dešimtmetį skaičiuojanti ypač prastos būklės krepšinio aikštelė yra Jaunimo gatvėje. Deja, ji jau ilgą laiką nenaudojama pagal savo paskirtį, kadangi yra neprižiūrėta ir nesaugi. Prikelkime ją antrai jaunystei! Nors ši aikštelė dar išsaugojo kai kurias pagrindines struktūras, laiko poveikis padarė ją nesaugią ir nepatrauklią tiek vietos gyventojams, tiek sporto entuziastams. Vis dėlto, šią erdvę būtų galima atnaujinti su mažesnėmis išlaidomis, panaudojant jau esamą pagrindą. Atnaujinus Jaunimo g. krepšinio aikštelę, vietos bendruomenė galėtų atgauti svarbią sporto ir laisvalaikio erdvę, kurioje būtų saugu ir malonu žaisti. Šis projektas suteiktų vietos gyventojams galimybę aktyviai leisti laiką lauke, ypač vaikams ir jaunimui, kurie šiuo metu neturi tinkamos vietos sportuoti. Atnaujinimo darbai apimtų dangos taisymą, krepšinio stovų bei lankų keitimą, apsauginio tinklo tvoros įrengimą ir aplinkos sutvarkymą, siekiant sukurti patrauklią, funkcionalią ir visiems prieinamą erdvę. Projektas taip pat prisidėtų prie bendruomenės sveikatingumo ir draugiškų sporto renginių organizavimo. Šis projektas – puiki proga sugrąžinti į gyvenimą ilgus metus nenaudotą krepšinio aikštelę, kuri taps traukos centru visiems, norintiems aktyviai ir saugiai praleisti laiką.

Projekto metu bus atnaujinta pasenusi krepšinio aikštelė, kad ji taptų saugi ir tinkama įvairaus amžiaus gyventojams. Sveikos gyvensenos skatinimas, suteikiant galimybes laisvalaikį leisti sportuojant. Bendruomenės telkimas per sporto veiklas, draugiškus turnyrus ir renginius. Geresnė gyvenimo kokybė aplinkiniams gyventojams, suteikiant galimybę naudotis vieša sportui skirta erdve.

pagal pateiktą sąmatą pagal pateiktą sąmatą pagal pateiktą sąmatą pagal pateiktą sąmatą pagal pateiktą sąmatą pagal pateiktą sąmatą pagal pateiktą sąmatą pagal pateiktą sąmatą pagal pateiktą sąmatą

Neatitinka Aprašo reikalavimo. Idėjai įgyvendinti reikalinga įsigyti  statybos leidimą. Gali dalyvauti pagal kitą priemonę - Sporto aikštelių atnaujinimas.


Pasiūlymas teikiamas Strėvos seniūnaitijos bendruomenės ir Žvejų uosto rajono gyventojų bendruomenės vardu

Vaikų žaidimų aikštelės "Šypsenėlė" ĮRENGIMAS

Vaikų žaidimo aikštelės "Šypsenelė" įrengimas Minijos 128, 128a, 128b ir Minijos 128c kiemuose. Vaikų žaidimo aikštelės įrengimas Minijos 128, 128a, 128b ir 128c kiemuose – tai projektas, skirtas pagerinti gyvenimo sąlygas šioje Klaipėdos miesto vietoje, sukuriant saugią ir patrauklią erdvę vaikams žaisti, bendrauti ir aktyviai leisti laiką. Ši aikštelė taps svarbia bendruomenės dalimi, kurioje vaikai galės ne tik smagiai pramogauti, bet ir ugdyti socialinius įgūdžius bei skatinti savo fizinį aktyvumą. Sprendžiamos problemos: Trūksta saugių erdvių vaikams – dabartiniuose daugiabučių kiemuose nėra tinkamai pritaikytų ir saugių vaikų žaidimo erdvių, kuriose vaikai galėtų leisti laiką žaisdami ir bendraudami. Esamos erdvės gali būti pavojingos, nes nėra skirtos vaikų poreikiams, neturi tinkamos įrangos arba reikalauja atnaujinimo. Socialinės izoliacijos rizika – gyventojams, ypač šeimoms su mažais vaikais, trūksta vietų, kur jie galėtų susirinkti, bendrauti ir stiprinti bendruomenės ryšius. Tai gali mažinti bendruomeniškumo jausmą ir sukelti socialinę izoliaciją tiek vaikams, tiek jų tėvams. Fizinio aktyvumo stoka – auganti tendencija, kai vaikai vis daugiau laiko praleidžia prie ekranų ir mažiau laiko aktyviai judėdami lauke, gali neigiamai paveikti jų sveikatą. Aktyvios žaidimų erdvės stoka prisideda prie šio judėjimo trūkumo. Siekiami rezultatai: Saugios žaidimų erdvės sukūrimas – bus įrengta moderni ir saugi vaikų žaidimo aikštelė su amžių atitinkančia įranga, kuri skatins vaikus žaisti aktyviai ir kūrybiškai. Aikštelė bus apsaugota nuo potencialiai pavojingų elementų ir atitiks visus saugos standartus. Socialinių ryšių stiprinimas – naujai įrengta aikštelė taps susitikimų vieta vaikams ir jų tėvams. Tai skatins socialinę sąveiką, stiprins bendruomenės ryšius ir kurs draugišką aplinką, kurioje vaikai galės ne tik žaisti, bet ir mokytis bendrauti tarpusavyje. Fizinio aktyvumo skatinimas – įvairių formų žaidimo įrenginiai skatins vaikus judėti, laipioti, suptis ir bėgioti, taip stiprinant jų fizinę sveikatą ir ugdant motorinius įgūdžius. Gyvenamosios aplinkos kokybės pagerinimas – sutvarkytas kiemas su vaikų žaidimo aikštele padidins bendrą gyvenamosios aplinkos patrauklumą, sukurs estetiškesnę ir funkcionalesnę aplinką visiems rajono gyventojams, o ypač šeimoms su vaikais. Saugumo jausmo stiprinimas – įrengus specialiai vaikams pritaikytą aikštelę, tėvai jausis saugiau leisdami savo vaikus žaisti šalia namų, nes žinos, kad erdvė pritaikyta vaikų poreikiams ir atitinka saugumo reikalavimus. Apibendrinimas: Šio projekto įgyvendinimas suteiks Minijos 128, 128a, 128b ir 128c daugiabučių gyventojams naujas galimybes užtikrinti vaikų saugumą ir skatinti aktyvų laisvalaikį. Aikštelė taps ne tik žaidimų vieta, bet ir svarbiu bendruomenės traukos centru, kuriame vyks socialinė sąveika ir bendruomeniškumo stiprinimas.

Pagrindinis vaikų žaidimo aikštelės įrengimo Minijos 128, 128a, 128b ir 128c kiemuose tikslas – sukurti saugią, patrauklią ir funkcionalią lauko erdvę vaikų žaidimams bei aktyviam poilsiui, kartu gerinant gyvenamąją aplinką ir stiprinant bendruomenės ryšius. Konkretūs tikslai: Saugios ir patogios žaidimų erdvės vaikams įrengimas – įdiegti kokybišką žaidimų įrangą, atitinkančią saugumo reikalavimus ir vaikų amžiaus poreikius. Skatinti vaikų fizinį aktyvumą – sudaryti sąlygas vaikams aktyviai judėti, žaisti, bendrauti ir lavinti motorinius įgūdžius sveikoje ir saugioje aplinkoje. Stiprinti bendruomenės socialinius ryšius – sukurti erdvę, kurioje vaikai ir jų tėvai galėtų reguliariai susitikti, bendrauti ir organizuoti bendruomenines veiklas, taip prisidedant prie socialinės sanglaudos ir bendruomeniškumo stiprinimo. Gyvenamosios aplinkos kokybės gerinimas – padidinti kiemo estetinį ir funkcinį patrauklumą, sukuriant modernią, švarią ir tvarkingą erdvę, kuri tarnautų visiems daugiabučių gyventojams. Šis projektas ne tik sprendžia vaikų laisvalaikio problemas, bet ir prisideda prie visos vietos bendruomenės gerovės bei gyvenimo kokybės gerinimo ir miesto gyventojų pasitenkinimo didinimo.

Minijos g.128, 128a, 128b ir Minijos 128c, Klaipėda


Apšvietimas Melnragės parko Odesos promenadai.

Daugeliui miestiečių ir miesto svečių jau įprasta tapo, radus laiko, atvykti prie jūros ir pavaikštinėti Melnragės Parko Odesos promenada. Ji tapo bene labiausiai lankoma pajūrio parko dalis ir, kartu su puikiai įrengtomis vaikų žaidimo aikštelėmis, pritraukia daugybę lankytojų. Tačiau, niekam nėra paslaptis, kad Odesos promenadai trūksta apšvietimo. Jeigu vaikų žaidimo aikštelėse miestiečiai gali apsilankyti ir vakarėjant bei tamsiuoju paros laiku (kuris žiemos sezonu yra labai jau ilgas), tai apie Odesos promenadą to pasakyti negalima. Vaikų žaidimo aikštelės yra jaukiai apšviestos, tenai ir pritemus dar žaidžia vaikai bei ilsisi mamos, kai tuo tarpu Odesos promenadą vakarais gaubia gūdi tamsa ir, tik pritemus, lankytojai skubiai pasišalina iš tų, nejaukiomis tampančių, vietų. Apsilankyti Promenadoje prietemoje ar vėlesniuoju paros laiku, daugumai miestiečių bei, tuo labiau, miesto svečių, tampa iššūkiu. Taip neturėtų būti...

Ši, santykinai nedidelė investicija į Melnragės parko Odesos promenados apšvietimo įrengimą, būtų tikrai aktuali didelei daugumai klaipėdiečių ir miesto svečių, kadangi ženkliai prailgintų galimą lankymosi Melnragės parke, Odesos promenadoje, laiką bei esmingai padidintų lankytojų saugumą tamsiuoju paros laikotarpiu.

Nepritarta.  Projektas finansuojamas ES, yra valstybės saugoma teritorija, kurioje pirmenybė teikiama biologinės įvairovės išsaugojimui ir yra ribojama žmogaus ūkinė veikla. Apšvietimas trikdytų biologinės įvairovės gyvavimo ritmą, statybos darbai keltų riziką kopagūbrui.


Suprojektuoti ir įgyvendinti priėjimo takelius/kelius prie šiukšlių konteinerių

Siūlau suprojektuoti ir įgyvendinti takelių/kelių iki šiukšlių talpų nutiesimą Smiltelės g. 5, 7, 9, 13, nes talpos pastatytos viduryje pievos, geografiniame centre tarp aptarnaujamų namų, tačiau kaip prie jų prieiti - nenumatyta. Reikia eiti per pievas, žvyrkelį. Racionalu, normalu ir logiška būtų, kad iki šiukšlių talpų būtų kultūringas priėjimas. Tikslinė grupė - aplinkinių namų gyventojai. Problema - nėra normalaus priėjimo iki šiukšlių talpų.

Normalus priėjimas iki šiukšlių talpų, kaip normalioje valstybėje, mieste, ne per pievas. (gyvenkime kaip Roterdame, ne kaip Minske....??? tiesiog kažkur girdėjau :)


Pasiūlymas pateiktas popierine forma. Užpildyta forma atitinka reikalavimus. Nepateikta sąmata. Bus įgyvendinama kitose priemonėse.


Projekto tikslas - Bendruomenės namai Paupiuose - siekiant didinti piliečių įsitraukimą į bendruomeninę, savanorišką veiklą bei miestui svarbių klausimų sprendimą. Projekto tikslinė grupė :. Paupių gyvenamojo rajono gyventojai, kitos bendruomenės, klaipėdiečiai, kurie prisijugtų prie Paupių bendruomenės vykdomų veiklų, edukacijų, renginių, dalyvautų jose ir t.t. Paupių seniūnaitija yra viena didžiausių seniūnaitijų Klaipėdos mieste, esanti teritorijoje tarp Joniškės gatvė - Liepų gatvė - krašto kelias Nr. 141 Palanga – Šilutė - geležinkelio kelias – Tilžės gatvė. Paupių gyvenamasis rajonas sparčiai plečiasi, statomi daugiaukščiai ir individualūs namai. Kurį laiką Paupių gyventojai rinkdavosi ir veiklas vykdydavo Klaipėdos valstybinės kolegijos panaudos sutartimi leidžiamose naudotis patalpose adresu Jaunystės g. 2A. Tačiau Klaipėdos valstybinei kolegijai perdavus šias patalpas Turto bankui, o pastarajam jas pardavus, Paupių rajono gyventojai nebeturi kur rinktis. Reiktų paminėti, kad nei bibliotekų, nei vaikų darželių, mokyklų, net kavinių šiame gyvenamajame rajone nėra, tad susiduriama su didžiule problema susitikimams. Tik turint kur susirinkti, galima daug nuveikti. Kol Paupių bendruomenė turėjo patalpas susibūrimams, ji tapo viena iš aktyviausių bendruomenių ne tik Klaipėdoje, bet ir Lietuvoje. Gyventojai tapo draugiškesni, linkę bendrystei ir padėti vienas kitam ne tik ištikus nelaimei, bet ir kasdien. Tad karkasinio mobilaus namo (priedas Nr. 1), kuriam nereikalingas statybos leidimas, pastatymas (vietos planas, priedas Nr. 2) t.y. bendruomenės namai Paupiuose (Klaipėdos miesto situacijos schema, priedas Nr. 3) leistų ir toliau aktyviai siekti tikslų, skatinant žmonės bendrauti, drauge su kitomis bendruomenėmis veikti, kurti, spręsti iškilusias problemas, gražinti ne tik Paupių gyvenamąjį rajoną, bet ir pačią Klaipėdą. Vieta bendruomenės namų Paupiuose karkasiniam mobiliam namui pastatyti, kuriam nereikia statybos leidimo, būtų tinkama baigiamoje įrengti universalios sporto ir vaikų žaidimo aikštelė sklypo pietinėje dalyje, kur jau buvo suprojektuota ir šiuo metu įrenginėjama betoninių trinkelių aikštelė inventoriaus laikymo konteineriams pastatyti Klaipėdos m. sav., Klaipėdos m. Rūko g. 33. (Inžinerinių sporto statinių ir teritorijos ties žemės sklypu Klaipėdos m. sav., Klaipėdos m. Rūko g. 33, sutvarkymo projektas, statinio projekto Nr. 220329, aiškimamasis raštas, 6 lapas). Karkasiniams mobiliam namui bus reikalingas tik elektros energijos pajungimas, už elektros suvartojimą atsiskaitytų pati Paupių bendruomenė. Kitų inžinerinių patogumų nereikia - vandens, WC (nes jis planuojamas kilnojamas ir bus pastatytas prie vaikų žaidimų aikštelės). Pačio karkasinio namo gamybos proceso metu, vidaus įrengimas būtų supaprastintas, atsisakant vonios kambario įrangos, kai kurių langų, sienų pertvarų jas panaikinant ar perstumdant tam, kad kuo didesnės būtų atviros erdvės, todėl sumažėtų ir pačių Bendruomenės namų Paupiuose savikaina.

Įgyvendinus Bendruomenės namų idėją Paupiuose, rezultatai ir jų nauda miestui būtų akivaizdūs ir didžiuliai. Bendruomenės namuose vyktų diskusijos, paskaitos, mokymai, edukacijos, mankštų užsiėmimai ir kitos nemokamos veiklos, kurios būtų skirtos visiems klaipėdiečiams: vaikams, jaunimui, darbingo amžiaus žmonėms, senjorams ir t.t. Paupių gyvenamasis rajonas taptų vienu iš traukos centrų klaipėdiečiams bei miesto svečiams. Taip būtų skatinami gyventojai neužsidaryti namuose, atrasti naujų laisvalaikio praleidimo būdų dalyvaujant veiklose, leistų garsinti Klaipėdą gražiais gyventojų darbais bei būti pavyzdžiu kitoms miesto vietos bendruomenėms. Bendruomenės namai Paupiuose galėtų tapti :  Bendruomenės/ių telkimo erdve : Bendruomenės namai suteiktų vietos gyventojams galimybę burtis, rengti susitikimus, diskusijas ir kartu spręsti vietos problemas, stiprinant bendruomeniškumo jausmą ir tarpusavio ryšius. Tai galėtų tapti ir Klaipėdos vietos bendruomenių susibūrimo vieta.  Švietimo, sporto ir kultūros centru : Tai vieta, kur būtų organizuojami įvairūs švietimo, sporto ir kultūros renginiai, skatinantys gyventojų asmeninį ir profesinį tobulėjimą, bei prisidedantys prie kultūrinio paveldo išsaugojimo ir tradicijų puoselėjimo.  Socialinės paramos platforma : Bendruomenės namuose būtų galima teikti socialinę pagalbą, konsultacijas ar paramą gyventojams, ypatingai tiems, kurie susiduria su socialinėmis ar ekonominėmis problemomis, taip stiprinant socialinę integraciją ir solidarumą.  Laisvalaikio praleidimo galimybe : Bendruomenės namai suteiktų saugią erdvę laisvalaikiui tiek vaikams, tiek jaunimui, tiek vyresnio amžiaus žmonėms, organizuojant sporto, meno, kūrybines veiklas ir kitus užsiėmimus, kurie skatintų sveiką ir aktyvų gyvenimo būdą.

Nepritarta. Nėra bendro naudojimo objektas, orientuotas tik siaurai grupei. Savivaldybė kreipsis į Klaipėdos valstybinę kolegiją dėl erdvės bendruomenei suteikimo.


Tai vienintelis pietinės Klaipėdos dalies parkas, kuris yra toks žalias. Dviračių takas ir parko takeliai gražiu oru būna tokie pilni, kad kartais net sunkoka prasilenkti. Tačiau nėra nei vieno užimtumo vaikams. Žardininkų rajono vaikai taip pat neturi jokios kokybiškos vietos pažaisti. Artimiausios – Simonaitytės ir Sąjūdžio parko aikštelės. Simonaitytės vaikų žaidimų aikštelė yra tokia pasisekusi, jog joje jau maža vietos vaikams. Beveik 300kv.m. ploto aikštelė, šalia esančių mokyklų, bei darželių vaikams tai būtų puiki vieta praleisti laiką.

Daugiau veiklos vaikams - daugiau laimingų vaikų. Laimingi vaikai - laimingi tėvai.

Unikalūs įrenginiai, Klaipėdoje tokių neteko matyti. Beveik 300kv.m., su skirtingais kritimo aukščiais. Todėl dangos storis skirtingas, kas įtakoja kainą. Įmonės įkainiai Įmonės įkainiai Bortai yra būtini liejant dangą.


"Rytą, vakarą. Žiemą vasarą' Saulei šviečiant, lietui lyjant"... Šiuolaikiškai interpretuojant V. Kernagio dainą, šiai dienai ją būtų galima laikyti Tilžės g. pervažos ir jos srauto himnu. Miestečių, populiari kelio atkarpa, vykstant į/iš darbų ar savais reikalais, galėtų būti reguliuojama tikrai sklandžiau ir išmaniau! TILŽES G. - REGULIUOJAMA AUTOMATIZUOTŲ KELIO UŽTVARŲ NENAUDOTANT STOP ŽENKLŲ. Puikus pavyzdys Lypkių g. pervažoje link LEZ ar link miesto. Jokių STOP ženklų! Reikia tik patiems nuo savęs nukopijuoti jau turimą, veikiantį pavyzdį ir šį projektą atkartoti Tilžės g. Galbūt 50km/h greičio piko metu ir nepasiekiame, tačiau eismas juda sklandžiai ir be sustojimų !

3 darbuotojai, per 3 darbo dienas, skaičiuojant DU po 100 eur/d. Užtvarko kainos nuo 800 iki 1500 pajungimas ir programavimas neturėtų būti labai sudėtingas, turėtų pakakti suderinti kelio užkardo veikimą su raudonos šviesos signalu

Geležinkelio pervaža ties Tilžės g. Klaipėda

Idėjos siūlymas neatitinka Dalyvaujamojo biudžeto  kriterijų. Lietuvos geležinkelių kompetencijos.klausimas.


Vytauto Didžiojo gimnazijos aplinkos teritorijos sutvarkymas

Tikslas – sutvarkyti skurdžią gimanazijos aplinką, kuri taptų traukos centru visai miesto bendruomenei. Tikslinė grupė – gimnazijos bendruomenė, moksleivių tėvai, miesto bendruomenė. Gimnazija seniai planavo sutvarkyti savo aplinką, nes želdiniai tiek iš S.Daukanto g., tiek iš kiemo pusės seni, tvarkytini, neestetiški, teritorijoje apgriuvę pastatai. Mokiniai turėdami tokį kiemą, kuriame keli aikštynai, neturi lauko klasės, jaukių vietų poilsiui, šventėm, pažintinėms pamokoms, erdvės, kurioje galėtų lankytis, ilsėtis miesto bendruomenė. "PAŽINIMO SODAS". Gimnazijos sode galima aptikti ne vieną obelį. Obelis yra žinoma kaip pažinimo medis. Dėl ciklinio atsinaujinimo - žydėjimo pavasarį, vaisių vedimo vasarą, bei lapų numetimo rudenį - obelis laikoma amžinumo simboliu. Sode parinkta simboliškai Gyvybės medžio formos takai, gėlynai simbolizuoja medžio žiedus, o suoliukai atkartoja medžio lapus. Parkas suskirstytas į terapines zonas - spalvų, kvapų, garsų, fitoterapijos ir lauko klasę. Šiam poreikiui ir problemai išspręsti Dangės bendruomenė, kurios teritorijoje yra gimnazija, parengė aplinkos sutvarkymo projektą „Pažinimo sodas“ (Priedas Nr. 1, Aplinkos sutvarkymo koncepcija-pilna). Aplinką planuojama tvarkytina palaipsniui pradedant nuo vaistažolių sodo (Priedas Nr. 2,3- vaistažolių sodo ir kupolinės lauko klasės vizualizacija). Techninis tos dalies projektas (Priedas Nr. 4,5- matmenų brėžinys1, matmenų brėžinys 2).

Gražiai sutvarkyta teritorijos dalis paskatins miestiečius kaip ir gimnazijos bendruomenę tvarkyti savo aplinką, kurioje būtų gera būti ne tik jiems bet ir jų svečiams. Graži, estetiška aplinka daro stiprų poveikį žmogaus savijautai ir darbingumui. Teritorijoje ras atgaivą ne tik moksleiviai, mokytojai, bet ir šalia gyvenantys bendruomenės nariai. Sutvarkyta vaistažolių sodo teritorija paskatins moksleivius domėtis vaistažolėmis, stebėti jas augant, kartu su miesto bendruomene prižiūrėti, tvarkyti įrengtą teritoriją.. Vaistažolių sodas - tai tik pradžia tvarkant gimnazijos teritoriją. Ateityje tai taps kaip antras botanikos sodas, atgaivos visiems sodas.


Poilsio g 14, 16, 20 namuose gyvena daug šeimų su mažamečiais vaikais, kuriems trūksta saugios, gražios, modernios žaidimų aikštelės. Šie namai turi didelę kiemo erdvė, kurioje būtų galima įrengti žaidoimų aikštelę. Šiuo metu yra like pora senų įrengimų, bet jie jau net nebesaugūs mūsų vaikams.

Kiekvienas naujas projektas grąžina mūsų miestą, o naujos žaidimų aikštelės suteiks gerų emocijų tiek vaikams, tiek jų tėvams.

Idėjos pasiūlymas atmestas. Nepateikta idėjos išlaidų sąmata.