Daugiafunkcė ekstremalaus bėgimo (OCR) treniruočių aikštelė Klaipėdoje

Šiaurinė miesto dalis, teritorija šalia Klaipėdos vasaros koncertų estrados

Projekto idėja:
Ekstremalus kliūtinis bėgimas (OCR) sparčiai populiarėjanti sporto šaka, kuria gali užsiimti įvairaus amžiaus grupių žmonės. Oficialiai patvirtinta, kad nuo 2028 m. vasaros olipninių žaidynių ekstremalus kliūtinis bėgimas (OCR) taps viena iš penkiakovės rungčių.
Teritorija šalia vasaros koncertų estrados, šalia esantis Girulių miškas yra populiari vieta tarp fiziškai aktyvių, sportuojančių žmonių. Ekstremalaus kliūtinio bėgimo (OCR) treniruočių aikštelės atsiradimas šioje vietoje leistų dar labiau išnaudoti šios teritorijos aktyvaus laisvalaikio, rekreacinį pobūdį.
Šios treniruočių aikštelės dėka būtų galima organizuoti įvairaus pobūdžio lauko treniruotes, kuriose būtų kombinuojami jėgos, lauko gimnastikos, aerobikos, kalanetikos, bėgimo ir kitų sporto šakų pratimai, kurie lavintų žmogaus kūną ir gerintų žmogaus sveikatą.
Šiuo metu Klaipėdos mieste trūksta specifinių sporto šakų infrastruktūros, kuria galėtų naudotis miesto gyventojai ir svečiai.
Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos 2004 m. birželio 3 d. sprendimu Nr. 1-234 patvirtintas Poilsio parko prie Herkaus Manto gatvės, detalusis planas, kuriame numatytas sklypas (Nr. 9) ekstremalių sporto šakų įrenginių aikštelei įrengti ir eksploatuoti

Projekto rezultatai, nauda visuomenei
Specifinių sporto aikštelių įrengimas Klaipėdos mieste, kurios atitiktų aukščiau minimos sporto šakos reikalavimus ir jomis galėtų naudotis miesto gyventojai ir svečiai. Jaunimo užimtumo skatinimas, naujų alternatyvių sporto šakų propagavimas, sveikos gyvensenos populiarinimas.


Poilsio g 14, 16, 20 namuose gyvena daug šeimų su mažamečiais vaikais, kuriems trūksta saugios, gražios, modernios žaidimų aikštelės. Šie namai turi didelę kiemo erdvė, kurioje būtų galima įrengti žaidoimų aikštelę. Šiuo metu yra like pora senų įrengimų, bet jie jau net nebesaugūs mūsų vaikams.

Kiekvienas naujas projektas grąžina mūsų miestą, o naujos žaidimų aikštelės suteiks gerų emocijų tiek vaikams, tiek jų tėvams.

Idėjos pasiūlymas atmestas. Nepateikta idėjos išlaidų sąmata.


Nauja riedlenčių, paspirtukų ir bmx dviračių aikštelė

Irengti riedučių, riedlenčių, paspirtukų ir bmx dviračių aikštelė-parka.
Sprendžia problema,gal labiau ivardinti kaip inecetyva dėl jaunimo užimto ir socializacijos.
Kad sportuotu,judėtu,bendrautu su bendraamžiais ir bendraminčiais. Daugiau laiko praleistu grynam ore , o ne prie kompiuteriu ar pan. Ir tokiu sportu galėtu ir norėtu užsiimti dauguma netoli gyvenančiu žmoniu. Nes šiuo metu norint treniruotis ir sportuoti turi važiuoti iš vieno arba kito miesto galo autobusu ar pan.,kad galėtumi užsiimti tokia veikla.

Kad jaunimas užsiimtu sveiku gyvenimo būdu. Sportuotu,judėtu ir tobulėtu. Daugiau laiko praleistu grynam ore ir galėtu treniruotis ir tobuleti.
Kad galėtu siekti geresnių rezultatu ir net dalyvauti varžybose ir taip garsinti savo miesta Klaipėda.
Ir miestui nauda būtu ,kad taptu naudojamas ir traukos centru tarp daugumos nenaudojamu stadijonu ar apleistu (nes ten dabar pieva auga. Metro aukščio,nešienaujama ir neprižiurima vieta ten. Nenaudojama.), jis vėl butu naudojamas sportui ir sveikatingumui. Šitoje miesto dalyje yra ne tik stadionu ,bet ir skveru kur tikrai butu galima rasti vieta tokiam puikiam parkui.

Idėjos pasiūlymas atmestas. Prieštarauja teritorijų planavimo dokumentui. Pagal detalųjį planą numatytas sporto aikštynas.


Labai ilgas aprasymas bet ne ilgas puse lap


Klaipėdos Žvejybos uosto rajone adresu tarp Minijos 141 ir Naikupės 14 namo įrengti gėlių kompoziciją  su užrašu RAPport. Kompozicijos aukštis 3 metrai. Ją puoštų įvairių spalvų gėlės ir jos nuolat atnaujinamos. Vieta yra prie vienos iš judriausių Klaipėdos gatvių,  todėl manau, kad ji papuoštų miestą ir galėtų grožėtis miestiečiai ir svečiai. Labai svarbu, kad gėlėmis būtų papuoštas ne tik miesto centras bet ir gyvenamieji rajonai. Ateityje plėtojant idėja galėtų atsirasti ir kitų muzikos stilių užrašų gėlių kompozicijos pagal miesto rajonų specifika. Pvz. TECHNO -laisvojoje ekonominėje zonoje, METAL - Vitės kvartale, CLASSIC - Klaipėdos universitetas, DISCO - Vingio rajonas, DOOM - Bandužių rajonas, COUNTRY - Mažasis kaimelis.

Siekis, kad mieste atsirastų kuo daugiau gelėmis papuoštų vietų mieste ir jos būtų gyenamuosuose rajonuose.


Mokyklos rajono infrastruktūros gerinimas

Projekto pagrindinis tikslas - gerinti sąlygas saugiai žaisti Mokyklos g. rajono vaikams ir leisti laisvalaikį įvairaus amžiaus gyventojų grupėms. Šiuo metu vaikams tenka žaisti pievoje kur nėra įrengta nei vienos žaidimų aikštelės per visą Mokyklos gatvės rajoną.

Bus atstatytos panaikintos vaikų žaidimo aikštelės. Atkurta ir pagerinta buvusi laisvalaikio infrastruktūra mokyklos rajone. Įrengus žaidimų aikštelę ir pilnai suformavus laisvalaikio ir pramogų zonas atsirastų vieta aktyvaus laisvalaikio praleidimui vaikams, bei galimybė pabendrauti tėveliams. Tai sustiprintų bendruomenės ryšius. Siūlymas įrengti žaidimų, pramogų ir sporto zonas įvairaus amžiaus grupėms pradedant vaikais baigiant senjorais. Žaidimų erdvėje, taip pat, siūlome įrengti smėlio dėžes mūsų mažiesiems ir suoliukus poilsio zonai senjorams.


Baltijos prospekto senoji aikštelė tarp 95 ir 75 namo

Baltijos prospektas gyvuoja jau nuo 8 dešimtmečio, čia netoli galima rasti Žvejų kultūros rūmus, parkus pasivaikščiojimams ir daug gyvenančių jaunų šeimų turinčių ne po vieną, o po keletą ir daugiau vaikų.
Mūsų rajono vaikams ir mums tėvams labai trūksta vietos kurioje  šeimos galėtų susitikti, bendrauti ir būtų vieta vaikams žaisti, taip aplinkui kažkur už kelių kvartalų yra viena kita aikštelė, bet norisi turėti ir savam kieme, kad seneliai galėtų išeiti su anūkais ir nereiktų toli vaikščioti, kad mamos nesijaudintų dėl kažkur nuklydusių vaikų kurie ieško kur išsidūkti. Kad būtų galima tiesiog prisėsti ant suoliuko ir su šypsenomis stebėti žaidžiančius vaikus.

Mūsų senajame kieme kuriame yra tik dvi sūpynės renkasi vaikai iš 6 aplinkinių namų ir aikštelė begalo reikalinga mūsų augančiai kartai. O karta didėja, atsiranda ir apsigyvena vis naujų tėvelių, naujų mažylių, ant esančių sūpynių jau ir nebetelpam visi. Todėl nauja žaidimų aikštelė labai reikalinga 95,91,93,99,71,77 gyventojams ir ne tik, tikime, kad atsiras ir daugiau aplinkui gyvenančių vaikų kuriems bus smagu žaisti, miesto vaikams reikia vietos bendravimui ir draugystei.


Vėjo gatvės atkarpa nuo Akmenų gatvės iki Ringelio gatvės ir dalis Debesų gatvės pagal pridedamą schemą

Neseniai atliktoje Tauralaukio mikrorajono gyventojų apklausoje beveik 80% apklaustųjų kaip didžiausią problemą įvardino šaligatvių trūkumą. Šaligatvių trūksta šalia didelės dalies gatvių, kuriomis kiekvieną dieną iš mokyklos grįžta vaikai. Tai ypač aktualu didelio intensyvumo Akmenų g. ir vakarinėje Vėjo g. atkarpoje, kurios yra trumpiausias kelias į mokyklą didelei daliai šiaurinio Tauralaukio vaikų. Liūdna matyti, kaip tvarkingoje aplinkoje šalia gražiai įrengtų gyvenamųjų namų naujai išasfaltuotomis gatvėmis važiuojamąja kelio dalimi vaikų vežimėlius priverstos stumti mamos, kaip pamatę artėjantį automobilį į kelkraštį strimgalviais traukiasi vaikai su dviračiais ir paspirtukais. Matydami, kad šaligatviai – itin svarbi saugaus eismo užtikrinimo priemonė, kuri yra neginčijamai būtina gyventojams, Tauralaukio mikrorajono iniciatyvinė grupė būtent su jais susijusias idėjas išrinko kaip pačias svarbiausias ir pateikė Klaipėdos dalyvaujamajam biudžetui.
Kadangi Akmenų g. numatyta gyvenamojo namo statyba ir šaligatvių įrengimas, įrengus šaligatvį Vėjo gatvės atkarpoje nuo Akmenų g. iki Debesų g. sankryžos, saugesnio eismo naudą pajustų didžiausias kiekis gyventojų, keliaujančių pėsčiomis ir automobiliais iš 18-os Tauro gatvių, Ringelio kvartalo, Vėjo ir Debesų gatvių.
Be to, visada smagiau, kai inžineriniai miesto sprendimai, atlikdami savo pagrindinę paskirtį, kartu ir praturtina kultūriškai. Ieškant vertybinių prioritetų ir siekiant išlaikyti teminį vientisumą, verta prisiminti, kad Tauralaukyje vyrauja protėvių kultūros puoselėjimas ir šiuolaikinio žmogaus poreikių dermė. Čia galima rasti vieną seniausių apeiginių protėvių akmenų, žinomą dar nuo XIII a. Naujos Tauralaukio gatvės dažnai pavadinamos senųjų baltų dievybių vardais: Perkūno, Žemynos, Bangpūčio, Mildos, Austėjos, Medeinos... Dėl šios priežasties siūlome naująjį taką pavadinti Baltų simbolių taku ir šalia jo įrengti baltų simbolių formos želdynus ir informacines lenteles, supažindinančias praeivius su protėvių kultūrai svarbiais reliktais. Didžiausias dėmesys, atsižvelgiant į gatvės pavadinimą, būtų skiriamas vėjui, tačiau būtų nepamiršti ir su kita kvartalui būdinga tematika susiję simboliai: saulė, vanduo, žvaigždės, dangus, žemė, lietus.  Nuostabu tai, kad siūlomu įrengti taku pėstieji galės pasiekti Baltų saulės parką – viešąją erdvę, kuri netrukus atsiras Tauro 7-ojoje g. Romantiškos ir mitologinės temos suteikimas takui praskaidrintų nuotaiką nauju šaligatviu besinaudojantiems pėstiesiems, būtų puoselėjama pagarba protėvių vertybėms bei meilė ir pagarba gamtai.
Šio projekto metu, atsižvelgiant į projekto apimčiai skiriamą biudžetą, šaligatvis ir želdynas būtų įrengiamas vienoje gatvės pusėje, Vėjo g. atkarpoje nuo Akmenų iki Ringelio g., bei atšaka į Debesų g., pagal pridedamą schemą. Jeigu paaiškėtų, kad reikalingų darbų sąmata viršija numatytą biudžetą, projektą galima išdalinti į 2 etapus, pirmajame etape įrengiant šaligatvį, o antrajame – želdynus, antrojo etapo vykdymą atidedant.

Projekto tikslas: Įrengti šaligatvį su baltų simboliais.
Projekto tikslinė grupė – visi Tauralaukio mikrorajono gyventojai.
Projektas sprendžia saugaus eismo, miesto viešųjų erdvių apželdinimo problemas, ugdo meilę gamtai ir pagarbą protėvių kultūrai.


Tauralaukio gyvenvietė prie prekybos centro

Tikslas - Tauralaukio gyventojams sudaryti sąlygas naudotis bibliotekos paslaukgomis, skaityti knygas.
Tikslinė grupė - visų amžiaus grupių Tauralaukio gyventojai, pageidaujantys skaityti knygas
Bibliotekinių paslaugų prieinamumo didinimas, gyvenvietėje, kur nėra viešosios bibliotekos padalinio

Projekto naudą tikslinga gretinti su skaitymo teikiama nauda gyventiojams - labiau prieinamas turiningas laisvalaikis, informacija, žinios

Idėjos pasiūlymas atmestas. Privati teritorija, nėra galimybės idėjos įgyvendinti.


Klaipėdos senamiestyje yra vieta, sukurta pasakoti iškiliausių Klaipėdoje gyvenusių žmonių istorijas.
Tiltų g. 21 namo siena, kuri praeiviams puikiai matoma einant abejomis Tiltų g. pusėmis nuo upės pusės ir naujos pėsčiųjų eismo arterijos į/iš sutvarkyto Jono kalno, galėtų būti panaudota namo sienos senųjų langų reljefuose įamžinant Prūsų/Mažosios Lietuvos periodo žymių Klaipėdoje gyvenusių žmonių portretais. Portretai bus išpiešti kiekviename iš 10 langų reljefų (foto), o apačioje įrengtoje informacinėje lentelėje pateikta detalesnė informacija lietuvių, anglų ir vokiečių kalbomis apie pavaizduotus žmones ir QR kodai, kuriuos nuskenavus išmaniuoju telefonu, pasirinktos asmenybės istoriją būtų įgarsinta į klausytojo ausinę (įgarsinimas - vietos aktoriai pagal Klaipėdos istorikų parengtą tekstą).
Tikslas: senamiesčio puošyba, klaipėdiečių ir miesto svečių edukacija, turistų pasitenkinimo apsilankymu Klaipėdoje skatinimas.
Tikslinė grupė: vietos gyventojai ir miesto svečiai.
Sprendžiama problema: miesto istorijos įprasminimas išmaniomis priemonėmis, Klaipėdos senamiesčio puošyba.

10 langų reljefų, 10 asmenybių. Galimi kandidatai (sąrašas negalutinis):
PRŪSIJOS KARALIENĖ - LUISE AUGUSTE WILHELMINE AMALIE (1776–1810)
PIRMOJI LIETUVOJE MOTERIS GYDYTOJA OTORINOLARINGOLOGĖ ONA PURTOKAITĖ (1902–1979)
HABILITUOTA BIOMEDICINOS MOKSLŲ DAKTARĖ ONA JAUDEGYTĖ (1914–2009)
KNYGNEŠĖ IR VISUOMENININKĖ MORTA ZAUNIŪTĖ (1876–1945)
ŽYMIAUSIA MAŽOSIOS LIETUVOS RAŠYTOJA IEVA SIMONAITYTĖ (Ewa Simoneit) (1897–1978)
KLAIPĖDOS ATKŪRĖJAS IR MIESTO GARBĖS PILIETIS ALFONSAS ŽALYS (1929–2006)
ŽYDŲ RABINAS, MOKYTOJAS IR FILOSOFAS ISAAC RÜLF (ISAKAS RIULFAS) (1831–1902)
GYDYTOJAS, BURIUOTOJAS, TILŽĖS IR FULDOS AKTŲ SIGNATARAS DR. VALTERIS DIDŽYS (1896–1977)
TROJOS ATRADĖJAS HEINRICH SCHLIEMANN (HEINRICHAS ŠLYMANAS (1822-1890)
PRŪSIJOS KARALIUS WILHELM FRIEDRICH III (1770–1840)
ENGIAMŲ MAŽŲJŲ TAUTŲ GYNĖJAS GEORG SAUERWEIN (JURGIS ZAUERVEINAS) (1831–1904 m.)
KULTŪROS FILOSOFAS IR KRITIKAS LEONIDAS DONSKIS (1962–2016)

Nauda: daugiau patenkintų turistų, klaipėdiečių ir miesto svečių edukacija, nauji turizmo maršrutai, unikalaus miesto istorijos etapo išmanus įamžinimas.


VIEŠA LAISVALAIKIO ERDVĖ DIDELIEMS IR MAŽIEMS

Klaipėdos miesto savivaldybė. Klaipėda 55.662197, 21.158509

Projektas „ Vieša laisvalaikio erdvė dideliems ir mažiems “ skirtas plėsti ir puoselėti gyvenąmąją ir viešą aplinką, patrauklią gyventi, dirbti ir tobulėti ne tik Smeltės bendruomenės gyventojams, bet ir viso Klaipėdos miesto gyventojams. Ši vieša erdvė yra naudojama nepaisant sezoniškumo. Joje yra vaikų žaidimo aikštelė, futbolo aikštė, tinklinio aikštė ir krepšinio aikštelė. Iš miesto, daugiausia iš pietinės miesto dalies, atvažiuoja gyventojai, praleisti aktyvaus laisvalaikio pušynų apsuptyje. Aktyviai naudojasi ir Lietuvos karinių jūrų pajėgų flotilės kariai. Šiltuoju laikotarpiu bendruomenė šioje erdvėje rengia sporto varžybas, rungtynes ir kitus konkursus visų amžiaus grupių atstovams. Erdvė yra plačiai naudojama, tačiau karuselės, supynės vaikams yra nusenusios, galbūt neatitinka saugumo reikalavimų. Dabartinė erdvė labiau koordinuota vyrams, o laisvalaikį čia nori leisti ir moterys, mamytės, vaikai ir senjorai. Būtent todėl mes savo bendruomenėje norėtume turėti erdvę, kuri yra skirta visiems, nepaisant amžiaus ir lyties.

Smeltės gyvenvietėje būtų atnaujinta vieša erdvė, pritaikyta įvairaus amžiaus visiems Klaipėdos miesto gyventojams. Būtų įrengta saugos reikalavimus atitinkanti vaikų žaidimų aikštė, minkšta grindų danga, kuri apsaugotų vaikus nuo netyčinių traumų.
Būtų įrengti Klaipėdos mieste populiarūs lauko treniruokliai.
Erdvėje būtų ir toliau rengiami bendruomenės renginiai, rungtynės, konkursai, kuriuose gali dalyvauti visi Lietuvos gyventojai.
Aktyviai gyvendama bendruomenė sukuria pridetinę vertę ne tik miestui, bet ir valstybei.


Šaligatvių trūkumas yra pagrindinė Tauralaukio mikrorajono problema, kurią įvardija beveik 80% tauralaukiečių. Liūdna matyti, kaip asfaltuotos gatvės kelkraščiu į parduotuvę pėsčiomis baikščiai dairydamiesi į pravažiuojančius automobilius keliauja senjorai. Saugus pėsčiųjų eismas svarbus visoms amžiaus grupės: nuo vaikučių vežimėliuose ir mokinių, iki dirbančių miestiečių ir garbaus amžiaus piliečių. Šaligatviai – itin svarbi saugaus eismo užtikrinimo priemonė, todėl Tauralaukio kvartalo iniciatyvinė grupė būtent su jais susijusias idėjas išrinko kaip aukščiausio prioriteto ir teikia Klaipėdos dalyvaujamajam biudžetui.
Tačiau vien šaligatvio įrengimas būtų pernelyg blankus projektas sparčiai besiplečiančiam miesto rajonui, stokojančiam gyvesnių viešųjų erdvių ir apželdinimo sprendimų. Dėl šios priežasties siūlome šalia naujai atsirasiančio šaligatvio įrengti per visą jo ilgį besidriekiantį želdyną, sudarytą iš Lietuvos vėliavos spalvomis žydinčių augalų. Tokiu būdu būtų pagyvinamas bendras miesto vaizdas, ugdomas nauju šaligatviu besinaudojančių gyventojų pilietinis sąmoningumas. Trispalvis želdynas taptų viena ilgiausių stilizuotų vėliavų visoje Lietuvoje, o jei ateityje būtų pratęstas iki Debesų g. ir Virkučių g. pabaigos, pasiektų beveik 2 km ilgį ir beveik dvigubai viršytų ilgiausios Lietuvos vėliavos rekordą!
Šio projekto metu, atsižvelgiant į projekto apimčiai skiriamą biudžetą, šaligatvis ir želdynas būtų įrengiamas vienoje gatvės pusėje, Debesų g. atkarpoje nuo Smėlio g. iki Pajūrio g. ir Virkučių g. atkarpoje nuo Pajūrio g. iki Vaivorykštės g., pagal pridedamą schemą. Įvertinus numatytų darbų sąmatą ir paaiškėjus, kad ji viršija numatytą projektui skirti sumą, galima būtų projekto vykdymą išskirstyti į etapus, pirmiausia įrengiant šaligatvį, o želdynų įrengimą atidėti, pavyzdžiui, iki kitų metų dalyvaujamojo biudžeto projekto, arba iki atsirastų tam skirtų lėšų.
Projekto tikslas: Įrengti šaligatvį ir greta besidriekiantį Lietuvos vėliavos spalvų želdyną. Projekto tikslinė grupė – visi Tauralaukio mikrorajono gyventojai. Projektas sprendžia saugaus eismo, miesto viešųjų erdvių apželdinimo problemas, ugdo pilietiškumą.

Įrengtas pėsčiųjų šaligatvis su šalia Lietuvos vėliavos spalvų želdynu Debesų ir Virkučių gatvėse. Saugesnis ir patogesnis eismas pėstiesiems ir pravažiuojantiems vairuotojams. Gražesnė miesto aplinka.


Didelė automobilių stovėjimo aikštelė po Mokyklos gatvės tiltu

Vieta esanti po Mokyklos gatvės tiltu ir iš karto aplink jį tarp Danės upės ir Joniškės g.

Suteikti funkcionalumą neišnaudojamai erdvei esančiai arti miesto centro. Apjungti esančią infrastruktūrą su dar tik būsinčia taip užtikrinant darnų miesto vystymąsi ir maksimizuoti investicijų naudą visuomenei. Vieta esanti po Mokyklos gatvės tiltu tarp Danės upės ir Joniškės g. turi didelį potencialą nešti naudą visuomenei ir miestui, nes yra pėsčiųjų bei dviračių takų, kelių ir planuojamo vandens kelio sankirtoje.

Po Mokyklos gatvės tiltu esanti erdvė yra apleista ir neatlieka jokios funkcijos, tačiau turi didelį potencialą nešti miestui naudą dėka savo vietos. Vietoje dabar ten esančių švendrių želdynų įrengus didelę automobilių stovėjimo aikštelę galima būtų tikėtis pasiekti sekančius tikslus:
1. Sudaryti geresnes galimybes lankytis miesto centre žmonėms iš tolimesnių rajonų. Atvažiuoti į centrą savo automobiliu būna kebloka, nes tenka galvoti kur jį statyti. Vykstant renginiams mieste pasitaiko kad tai būna kebli užduotis. Tai nepadeda pritraukti daugiau žmonių ir taip gali riboti jau atliktų investicijų (sutvarkytos Danės krantinės, šviečiančių fontanų ir tt) teikiamą naudą visuomenei. Siūloma didelė parkavimo aikštelė įvardintą situaciją galėtu pataisyti.
2. Sudaryti sąlygas sumažinti priparkuotų automobilių skaičių pačiame centre tuo pačiu padidinant perspektyvaus Danės vandens autobuso funkcionalumą. Išnaudojus deramai visą po Mokyklos gatvės tiltu esančią vietą tarp Joniškės gatvės ir Danės upės atsirastu puiki vieta palikti automobilį ir čia pat persėsti į vandens transportą įrengus vietą žmonių įlaipinimui. Alternatyva jau yra Gluosnių skg. sutvarkytas dviračių takas kuriuo pėsčiomis greitai galima pasiekti Klaipėdos centrą iš minimos vietos.
3. Padidinti turistų srautą padarant Klaipėdos miestą draugišką kemperiams (RV friendly city). Tam tektu stovėjimo aikštelėje įrengti nuotekų išpylimo vietą bei viešuosius tuoletus. Tokia investicija leistų reklamuoti Klaipėdą kaip RV draugišką miestą, kas padidintu apsilankančių RV skaičių. Vietoje dabartinės situacijos kai keltais atsikėlę keliautojai stovi prie Depo ar Švyturio arenos, nauja vieta pritaikyta RV esanti arti centro leistu palikti svečiams kurkas geresnį miesto įspudį.
4. Tokia automobilių stovėjimo aikštelė galėtu pagerinti Klaipėdos Saulėtekio pagrindinės mokyklos ar kitų greta esančių įstaigų pasiekiamumą automobiliu.


Projekto tikslas – sutvarkyti rytinę Dangės upės pakrantę Tauralaukyje nuo Klaipėdos gatvės  iki Tauralaukio akmens (lygiagrečiai Skroblų gatvei) įrengiant rekreacinę zoną su pėsčiųjų – dviračių takais.
Siūloma praplatinti ir pažymėti informaciniais ženklais esamus pėsčiųjų takus, sujungiant juos į sistemą, įrengiant  informaciniais ženklais pažymėtus įėjimus į parką iš Klaipėdos ir Skroblų gatvės. Įvertinant natūralią gamtinę aplinką siūloma, kad takų danga išliktų natūrali.
Įrengti informacines nuorodas, stendus apie šioje teritorijoje esančius Valstybės saugomus kultūros paveldo objektus (Tauralaukio kaimo senosios kapinės), Tauralaukio (vad. Velnio) ir išskirtinius gamtos objektus: išskirtinio dydžio ir amžiaus ąžuolus, kurie primena apie dar prieš 300 metų šioje vietoje vešėjusį ąžuolyną, šimtametę trešnę, liepų alėją, kitus išskirtinius medžius, sutvarkyti jų aplinką pritaikant juos lankyti.
Tikslinė grupė – Tauralaukio gyvenamojo rajono gyventojai, klaipėdiečiai, miesto svečiai.

Sprendžiama problema. Tauralaukis šiuo metu yra intensyviausiai Klaipėdos mieste vystomas gyvenamasis rajonas. Gausėjant gyventojų skaičiui, didėja viešųjų erdvių, skirtų poilsiui, rekreacijai ir bendruomenės susibūrimams poreikis.
Sutvarkytas Tauralaukio parkas, įkurtas rytinėje Dangės upės  pakrantėje, patenkintų ne tik Tauralaukio gyventojų, miestiečių ir miesto svečių rekreacinius poreikius, atvertų galimybes plėtoti turizmą, poilsio ir pramogų paslaugas, bet ir aktualizuotų gamtos, kultūros ir istorijos vertybes.
Įvykdžius siūlomą projektą, vietovėje esantys išskirtiniai kultūriniai objektai taptų atviresni visuomenei. Vienas jų – apeiginis nuo XIII a. žinomas Tauralaukio akmuo (dar vadinamas Velnio akmeniu).  Tai valstybės saugomas objektas, įtrauktas į Kultūros paveldo registrą  (unik. Nr. 5185), nes šis akmuo  yra vienas seniausių, išlikusių savo pirminėje vietoje apeiginių akmenų visose kuršių žemėse.
Greta akmens yra dar vienas  kultūros paveldo objektas (unik. Nr. 22064) XIXa. datuojamos Tauralaukio kapinaitės, kuriose galimai palaidoti Tauralaukio dvaro gyventojai. Deja kapinaičių būklė taip pat yra patenkinama. Išlikę keli antkapiai aplūžę, pastatyti kapinaites juosusios tvoros stulpai taip pat ne visi, pačios tvoros nėra. Siūloma jas atnaujinti, sutvarkant želdynus ir restauruojant tvorą.
Dar viena Tauralaukio vertybė, kuri šiuo metu nėra niekaip fiksuota, yra reliktiniai ąžuolai senoliai ir kiti vertingi medžiai. Žemėlapiuose matyti, kad prieš daugiau kaip 300 metų Tauralaukyje žaliavo ąžuolynas.O prieš daugiau kaip 200 metų šalia Mažojo Tauralaukio dvaro buvo parkas, kuriame buvo pėsčiųjų promenados, altana, suolai, veikė karuselė, žydėjo daug gėlių ir dekoratyvinių krūmų. 1807-1808 m. Tauralaukio parke mėgo lankytis tuo metu Klaipėdoje rezidavusi Prūsijos karalienė Luizė su vaikais. Iki šių dienų teritorijoje yra išlikusių išskirtinių savo dydžiu ir amžiumi ąžuolų, taip pat šimtametė trešnė, kiti išskirtiniai medžiai. Sutvarkius siaurus pėsčiųjų takus ir želdinius, erdvė taptų patrauklesnė leisti laisvalaikį miesto gyventojams.

Įgyvendinus Tauralaukio parko projektą, būtų sukurta patraukli istorinė rekreacinė bendruomeninė erdvė Tauralaukio gyventojams, miestiečiams bei Klaipėdos miesto svečiams, aktualizuojanti Tauralaukio gamtos, kultūros paveldą bei istoriją. Sukurta infrastruktūra sudarytų galimybes plėtoti turizmą, poilsio ir pramogų paslaugas.

Idėjos pasiūlymas atmestas. Nėra galimybės įgyvendinti, kadangi parkui įrengti sklypas yra miško žemėje, kuri nepriklauso savivaldybei.


Nauja mažojo futbolo aikštelė Kauno gatveje

Žemės plotas tarp Kauno g. 29, 31 ir 39 namų

Mažojo futbolo aikštės su apšvietimu įrengimas Kauno g. tarp Kauno g. 29, 31 ir 39 namų. Minima vieta yra apleista, likę senų laikų pamatai bei supynės. Minimi objektai yra pavojingi vaikams. Įrengus futbolo aikštelę joje galėtų žaisti, treniruotis, individualiai tobulinti treniruočių metu įgytus įgūdžius aplinkinių namuose gyvenantys vaikai, Klaipėdos futbolo mokyklos auklėtiniai.

Futbolas viena iš populiariausių pasaulyje sporto šakų. Klaipėdos mieste, kaip ir visoje šalyje, norima šią sporto šaką atgaivinti, pritraukti vaikus, jaunimą sportuoti, domėtis futbolu. Klaipėdoje yra atidaryta puiki futbolo mokykla, kurios treniruotes lanko daugybė vaikų. Klaipėdos futbolo mokykla yra įsikūrusi šalia Ąžuolyno parko, kuris taip pat neseniai atnaujintas ir pritraukia daugybę lankytojų. Jame įrengtos vaikų žaidimo aikštelės bei krepšinio aikštelė ir kita. Tačiau Klaipėdos futbolo mokykla yra uždara savo mokiniams, jų tėvams ne treniruočių metu. Ąžuolyno parke ir aplink jį taip pat nėra futbolo aikštelės, kurioje bet kuriuo metu ir bet kas galėtų žaisti, treniruotis, individualiai tobulinti treniruočių metu įgytus įgūdžius. Sportuojantys gyventojai tai sveikas miestas, saugus miestas. Populiarus, stiprus futbolas tai Klaipėdos miesto vardo garsinimas.

Idėjos pasiūlymas atmestas. Siūlomoje teritorijoje rengiamas techninis darbo projektas automobilių stovėjimo aikštelės praplėtimui.


Suprojektuoti ir įgyvendinti priėjimo takelius/kelius prie šiukšlių konteinerių

Siūlau suprojektuoti ir įgyvendinti takelių/kelių iki šiukšlių talpų nutiesimą Smiltelės g. 5, 7, 9, 13, nes talpos pastatytos viduryje pievos, geografiniame centre tarp aptarnaujamų namų, tačiau kaip prie jų prieiti - nenumatyta. Reikia eiti per pievas, žvyrkelį. Racionalu, normalu ir logiška būtų, kad iki šiukšlių talpų būtų kultūringas priėjimas.
Tikslinė grupė - aplinkinių namų gyventojai.
Problema - nėra normalaus priėjimo iki šiukšlių talpų.

Normalus priėjimas iki šiukšlių talpų, kaip normalioje valstybėje, mieste, ne per pievas. (gyvenkime kaip Roterdame, ne kaip Minske....??? tiesiog kažkur girdėjau :)


Laukininkų g. 42, Debreceno g. 22 ir kt. Klaipėdos bibliotekos

Projekto tikslas – skatinti bendruomenės skaitymą ir naudojimąsi šalia namų esančių bibliotekų turimu fondu, sudarant galimybes visiems bet kuriuo paros metu pasiskolintus leidinius pasiimti ir grąžinti į biblioteką, nesiderinant prie bibliotekos darbo laiko.

Skaitymas naudingas visiems. Bibliotekų elektroninių paslaugų portalas www.ibiblioteka.lt suteikia galimybes užsakyti/rezervuoti knygas, stalo žaidimus, vaizdo ir garso įrašus, periodinius leidinius bei atsiimti juos bibliotekose, tačiau bibliotekos darbo laikas ir pasiekiamumas neįgaliesiems ne visada palankus norintiems skaityti. Prie tokių Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešosios bibliotekos Debreceno (Debreceno g. 22), Laukininkų (Laukininkų g. 42), Miško (Kretingos g. 61), Jaunimo padalinio (Tilžės g. 9) ar kt.  padalinių įrengti visą parą veikiantys knygomatai-paštomatai su knygų grąžinimo dėžėmis ne tik paskatintų bendruomenės narius nemokamai skolintis ir skaityti leidinius, bet ir lauke esantys ir lengvai pasiekiami knygomatai pagerintų paslaugų prieinamumą neįgaliesiems, taip būtų miesto bibliotekose įgyvendinama viena iš Europos Sąjungos direktyvų.
Biblioteka arčiau namų – prieinama visiems bet kuriuo metu!


Šunų vedžiojimo aikštelės įrengimas Alksnynės rajone

Skveras tarp Alksnynės g. 19 namo, apleisto stadiono ir dviejų savaime atsiradusių pėsčiųjų takelių (55.669858, 21.166472)

Projekto tikslas:
1. Sudaryti geresnes sąlygas gyvūnams ir jų šeimininkams, kurie gyvena Alksnynės rajone ir jo apylinkėse ir skatinti žmonių švietimą gyvūnų gerovės klausimais.
2. Sukurti saugią, tausojančią aplinką bei gyvūnų teises ir fiziologinius poreikius atitinkančią gyvūnų vedžiojimo - dresūros lauko aikštelę.

Tikslinė grupė: Šunys ir jų šeimininkai.
Klaipėdoje oficialiais duomenimis yra užregistruota virš 9000 šunų, o išplėtotos struktūros jų išvedžiojimui ir dresavimui nėra. Artimiausia šunų išvedžiojimo aikštelė yra prie Simonaitytės kalno (už 2 kilometrų). Tuo tarpu Alksnynės rajone yra labai didelė šunų augintojų bendruomenė, kiekvieną vakarą galima pamatyti, kiek daug žmonių vaikščioja su savo gyvūnais kiemuose. Dažnai žmonės eina prie apleisto stadiono, kadangi ten yra daug vietos, ten galima aktyviau pažaisti su gyvūnais. Todėl būtent toje vietoje yra logiška padaryti didelę šunų vedžiojimo ir dresavimo aikštelę (apie 400 kv.m.). Savivaldybė prieš keletą metų realizavo panašaus pobūdžio projektą Sąjūdžio parke.
Siūloma vieta yra netoli apleisto stadiono, tarp savaime susidariusių pėsčiųjų takelių.

Suteiksime palankesnes sąlygas gyvūnų fiziologiniams poreikiams įgyvendinti, tinkamai socializuotis. Gyvūnai turės savo aplinką, kurioje galės jaustis saugiai. Žmonės nebijos, kad gyvūnas gali kur nors pabėgti.


Prašome ir siūlome atkreipti Jūsų dėmesį į teritoriją, esančią Tauralaukio rajone prie namo esančio Klaipedos g. 8 , kurios kraštovaizdžio plotas yra šlaitas, kurį vietiniai ir apylinkių gyventojai Vietovės mėgo,myli ir mylės kaip vietą rogutėms nuo šlaito ir naudojant kitus įrenginius.  Vaikai čia atvyksta vieni ir kartu su tėvais, ne kartą teko stebėti, kaip maži vaikai nevaldomai palieka važiuojamąją dalį riedėdami nuo kalno.  Prašome ir siūlome šlaito gale padaryti žemės pylimą, kuris pasitarnautų kaip atrama slidinėjantiems vaikams, kad būtų išvengta tragedijų, taip pat prašome ir siūlome įrengti papildomą apšvietimą viršutinėje trasos dalyje, kadangi žiemą anksti temsta, siūlome įrengti suoliukus ir viršutinėje šlaito dalyje, nes vaikų tenka laukti valandų valandas.

išvengti nelaimingų atsitikimų  ir sukurti palankias pramogas žiemą.  Linksmam ir sveikam laisvalaikiui


Vaikų žaidimo aikštelė Liubeko g. 13-15-17-19-21 namų kieme

Projekto tikslas: Suteikti galimybę žaisti ir lavintis vaikams iš aplinkinių namų; sumažinti Sąjūdžio parko aikštelių apkrovą
Tikslinė grupė: Liubeko g. 13-15-17-19-21 namų gyventojai (vaikai ir jų tėvai)
Dauguma tėvų galės matyti savo vaikus per langus. Nedidelė sena vaikų žaidimo aikštelė yra kaimyniniame kieme, tačiau ji netenkina visų vaikų poreikių, o Sąjūdžio parke renkasi vaikai iš viso rajono. Liubeko g. 13-15-17-19-21 namuose yra virš 150 butų, labai daug skirtingo amžiaus vaikų, todėl moderni vaikų žaidimo aikštelė, suskirstyta į atskiras zonas pagal amžiaus grupes, tikrai būtų naudinga šio rajono gyventojams.
Panašūs objektai buvo realizuoti Taikos pr. 92 namo kieme, bei dabar realizuojami prie Simonaitytės kalno ir Klaipėdos gatvėje (praeitų metų dalyvaujamasis biudžetas)

Siekiama suteikti galimybę vaikams lavintis, žaisti kieme, plėtoti miesto modernių vaikų žaidimo aikštelių sistemą, sumažinti Sąjūdžio parko aikštelių apkrovą.


Suoliukų įrengimas Baltijos ir Taikos prospektų žiedinėje sankryžoje

Baltijos ir Taikos prospektų žiedinėje sankryžoje esanti aikštė su žibintais (55.686501, 21.158735)

Projekto tikslas: Teritorija, esanti Baltijos ir Taikos prospektų pėsčiųjų zonoje, jau seniai reikalauja atnaujinimo. Pagal teritorijų planavimo dokumentus, artimiausiu metu šioje vietoje jokių darbų imtis neplanuojama. Nors ten jau seniai reikėtų atnaujinti keliukus, patikrinti nuotekų sistemą, pakeisti apšvietimo sistemą.
Visa tai reikalauja didesnio mąsto projekto, kurio biudžetas tikrai būtų virš 100 tūkstančių eurų. Todėl tam, kad atkreipti valdžios dėmesį į šią svarbią vietą Klaipėdos mieste, nors kiek pagerinti jos šiandieninę būklę – mes siūlome įrengti ten 8 tipinius suoliukus, kurie yra įrenginėjami po visą miestą. Jų bendrai trūksta mūsų mieste (dar viena didžiulė problema, į kurią reiktų atkreipti dėmesį ir skirti jai pinigų).
Atsižvelgiant į ankščiau savivaldybės atliktus viešuosius pirkimus – toks projektas turėtų kainuoti iki 5000 eurų.
Suoliukai padės pailsėti žmonėms, kurie eina apsipirkti į PC „Taikos pr. 64“ (buv. „Arena“), į Švyturio areną, Klaipėdos baseiną, arba tiesiog norintiems pasivaikščioti.
Suoliukus siūlome išdėstyti pagal prisegtą schemą

Tikslinė grupė: Vyresnio amžiaus žmonės, tėveliai su vežimėliais, miesto gyventojai

Bus sukurta patrauklesne vieta pėsčiųjų atžvilgiu. Žmonės galės ilsėtis pakeliui į svarbias jų gyvenimo vietas. Sėkmingai įgyvendinus šį projektą, galima bus diskutuoti apie galimybes pilnai atnaujinti visą erdvę, renovuoti ją.


Rūko g. 33, Klaipėda,    koordinatės 6179740 ; 3229540

Projekto tikslas - Paupių bendruomenės namai, siekiant didinti piliečių įsitraukimą į miesto valdymą.
Projekto tikslinė grupė:. Paupių gyvenamojo rajono gyventojai, klaipėdiečiai bei Klaipėdos rajono gyventojai, kurie prisijugtų prie Paupių bendruomenės vykdomų veiklų, edukacijų, renginių, dalyvautų jose ir t.t.
      Paupių seniūnaitija yra viena didžiausių seniūnaitijų Klaipėdos mieste, esanti teritorijoje tarp Joniškės gatvė - Liepų gatvė - krašto kelias Nr. 141 Palanga – Šilutė - geležinkelio kelias –Tilžės  gatvė.  Paupių gyvenamajame rajone  pagal  Klaipėdos m. Bendrajame plane, kurį patvirtino Klaipėdos miesto savivaldybės taryba 2021-09-30 sprendimu Nr. T2-191   "Dėl Klaipėdos miesto bendrojo plano keitimo patvirtinimo",  pateiktą informaciją prognozuojamas gyventojų skaičius 4300 https://www.klaipeda.lt/data/public/uploads/2021/10/2.-klaipedos-bp-gyvenamuju-teritoriju-brezinys.pdf  . Paupių gyvenamasis rajonas sparčiai  plečiasi,  statomi daugiaukščiai ir individualūs  namai.  Kadangi  Paupių bendruomenės teritorijoje  gyvena nemažai  ir vyresnio (pensijinio) amžiaus žmonių,  kurie sudaro 7-14 %, o Jaunystės g.  ir  Rūko g. - net daugiau nei  21%  nuo bendro gyventojų skaičiaus  (2016 m.  Klaipėdos  m.  bendrojo plano monitoringo ataskaita), Paupių rajonas susiduria  ir su senstančios visuomenės problema.  Tad, kad išliktų ryšys su aplinkiniais, bendravimas, nesijaustų vieniši,  rajono gyventojams reikalingos veiklos, edukacijos, šventės jų gyvenamojoje aplinkoje, šalia namų.
Kurį laiką  Paupių gyventojai rinkdavosi ir veiklas vykdydavo Klaipėdos valstybinės kolegijos panaudos sutartimi leidžiamose naudotis patalpose adresu Jaunystės g. 2A. Tačiau Klaipėdos valstybinei kolegijai perdavus šias patalpas Turto bankui, o pastarajam jas pardavus, Paupių rajono gyventojai nebeturi kur rinktis. Reiktų paminėti, kad nei bibliotekų ,  nei vaikų darželių, mokyklų,  net kavinių šiame gyvenamajame rajone nėra, tad susiduriama  su didžiule problema susitikimams. Tik turint kur susirinkti, galima daug nuveikti.  Kol Paupių bendruomenė turėjo patalpas susibūrimams, ji tapo viena iš aktyviausių bendruomenių ne tik Klaipėdoje, bet ir Lietuvoje. Laimėjo net 3 respublikinius konkursus:

2023 m. balandžio 26 d. LR Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos ir Mykolo Romerio universiteto organizuojamo respublikinio  konkurso vietos bendruomenėms “Bendruomenė Švyturys 2022- Kelias į sėkmę” nominacijoje “Glaudžiai su policija bendradarbiaujanti vietos bendruomenė”.
2021 m. gruodžio 1 d. tapo “Veikliausios saugios  kaimynystės grupės”  nugalėtojais.
2020 m. rugsėjo mėn. LR Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos ir Mykolo Romerio universiteto organizuojamo respublikinio  konkurso vietos bendruomenėms “Bendruomenė- Švyturys 2019- Kelias į sėkmę” nominacijos “Vietos  bendruomenės sėkmės istorijos” nugalėtojais.
2019 m. pasiekė aukščiausios sagų dekoracijos Lietuvos rekordą, kuris užfiksuotas agentūros „Factum“ prie Lietuvos kultūros fondo.

Per  bendruomenės gyvavimo istoriją   t.y. 6 metus įgyvendinta  daugiau nei  10 projektų, sutvarkyta Paupių gyvenamojo rajono teritorija,  viešos erdvės, rajonas pasipuošė net 44 gėlių vazonais ir apsodintos žaliosios erdvės gėlėmis, pasodinta daugiau nei 28 tūkst. ankstyvųjų pavasarinių daugiamečių gėlių  (narcizų, tulpių, krokų) svogūnėlių,   pastatyti 7 suoliukai, šiukšliadėžės,   įrengtos net   dvi lauko bibliotekėlės, 3 dviračių stovai, 5 LED lauko šviestuvai su saulės baterijomis, įsigytas lauko traktoriukas viešųjų erdvių šienavimui ir t.t. Kasmet bendruomenė nudžiugina ne tik klaipėdiečius, bet ir miesto svečius sukurtomis originaliomis eglutėmis. Klaipėdiečius džiugino eglutė iš   iš sagų, mažų žaisliukų, eglutė Klaipėda ir t.t. O nerta eglutė garsino Klaipėdą  ne tik Lietuvoje,  bet buvo aptarinėjama  užsienio gyventojų.  Gyventojų dėka įrengtas medinis takas ir aikštelė prie Dangės upės, kurį ypač pamėgo pravažiuojantys dviračių taku dviratininkai ar einantys pasivaikščioti klaipėdiečiai. Gyventojai tapo draugiškesni, linkę bendrystei ir padėti vienas kitam. Tad  karkasinio mobilaus  namo, kuriam nereikalingas  statybos leidimas, pastatymas  t.y. Paupių bendruomenės namai leistų  ir toliau aktyviai siekti tikslų, skatinant žmonės bendrauti, drauge veikti, kurti, spręsti iškilusias problemas, gražinti ne tik Paupių gyvenamąjį rajoną, bet ir pačią Klaipėdą.

Vieta Paupių bendruomenės namams jau  parinkta ir suderinta su Klaipėdos miesto savivaldybės administracija – Inžinerinių sporto statinių ir teritorijos ties žemės sklypu Klaipėdos m. sav., Klaipėdos m. Rūko g. 33, sutvarkymo projektas.  Gautas Statybos leidimas. Numatoma universalią sporto ir vaikų žaidimo aikštelę įrengti 2024 metais.
  Įgyvendinus Paupių bendruomenės namų idėją, rezultatai ir jų nauda miestui būtų akivaizdi ir didžiulė.  Bendruomenės namuose vyktų diskusijos, paskaitos, mokymai, edukacijos,  mankštų užsiėmimai ir kitos nemokamos veiklos, kurios būtų skirtos visiems: vaikams, jaunimui, darbingo amžiaus žmonėms,  senjorams ir t.t. Paupių gyvenamasis rajonas taptų vienu iš traukos centrų klaipėdiečiams bei miesto svečiams. Taip būtų skatinami gyventojai  neužsidaryti namuose, atrasti naujų laisvalaikio praleidimo būdų dalyvaujant veiklose, leistų garsinti  Klaipėdą gražiais gyventojų darbais bei būti pavyzdžiu kitoms miesto vietos bendruomenėms.

Išduotas statybos leidimas sklypui sutvarkyti. Bendruomenės namų statyba jame nenumatyta.


Alksnynės tvenkinio pėsčiųjų tako įrengimas

Alksnynės mikrorajonas apsuptas dviejų didelio transporto intensyvumo gatvių (Minijos ir Smiltelės). Teritorijos nemažą dalį sudaro infrastruktūros ir komercinės paskirties teritorijos. Mikrorajone tai vienintelė žalioji zona. Pats tvenkinys sutvarkytas, aplinkinė teritorija apsodinta medžiais, yra 4 suoliukai su šiukšliadėžėmis. Tačiau be pėsčiųjų tako teritorijos įveiklinimas menkas, kadangi retas nori bristi per purvus pasivaikščioti ar pašerti vandens paukščius. Kelių šimtų metrų atstumu nutolęs „Klaipėdos moksleivių saviraiškos centras“, jis šioje teritorijoje jau yra organizavęs jachtų modelių varžybas. Taip pat netoli įsikūrusi Klaipėdos Litorinos mokykla, kurioje mokosi kurtieji ir neprigirdintys. Šios mokyklos mokiniai taip pat galėtų turėti užsiėmimus pamoku metu šioje teritorijoje. Netoli yra ir keli socialiniai daugiabučiai, kuriuose yra įsikūrę žmonės su judėjimo negalia, atstumas iki artimiausio parko - Žardininkų, didesnis, tad sunkiau pasiekiamas. Įrengto pėsčiųjų tako aplink tvenkinį naudą pajaustu visos socialinės grupės: 1) vaikai (mokykla, saviraiškos centras), judėjimo negalią turintys aplinkiniai gyventojai (soc. daugiabučių gyventojai), senjorai ir tėveliai (pasivaikščiojimo erdvė netoli namų).

Projekto tikslas: Įrengti pėsčiųjų taką aplink Alksnynės mikrorajono tvenkinį.
Projekto tikslinė grupė – Alksnynės ir Baltijos mikrorajono gyventojai, Litorinos mokyklos mokiniai, Klaipėdos moksleivių saviraiškos centro nariai.
Projektas sprendžia žaliosios zonos įveiklinimą, sudarant patogesnį priėjimą prie vandens telkinio.


Virkučių gatvės ir Debesų gatvės atkarpa

Šaligatvių trūkumas yra pagrindinė Tauralaukio mikrorajono problema, kurią įvardija beveik 80% tauralaukiečių. Liūdna matyti, kaip asfaltuotos gatvės kelkraščiu į parduotuvę pėsčiomis baikščiai dairydamiesi į pravažiuojančius automobilius keliauja senjorai. Saugus pėsčiųjų eismas svarbus visoms amžiaus grupės: nuo vaikučių vežimėliuose ir mokinių, iki dirbančių miestiečių ir garbaus amžiaus piliečių. Šaligatviai – itin svarbi saugaus eismo užtikrinimo priemonė, todėl Tauralaukio kvartalo iniciatyvinė grupė būtent su jais susijusias idėjas išrinko kaip aukščiausio prioriteto ir teikia Klaipėdos dalyvaujamajam biudžetui.
Tačiau vien šaligatvio įrengimas būtų pernelyg blankus projektas sparčiai besiplečiančiam miesto rajonui, stokojančiam gyvesnių viešųjų erdvių ir apželdinimo sprendimų. Dėl šios priežasties siūlome šalia naujai atsirasiančio šaligatvio įrengti per visą jo ilgį besidriekiantį želdyną, sudarytą iš Lietuvos vėliavos spalvomis žydinčių augalų. Tokiu būdu būtų pagyvinamas bendras miesto vaizdas, ugdomas nauju šaligatviu besinaudojančių gyventojų pilietinis sąmoningumas. Trispalvis želdynas taptų viena ilgiausių stilizuotų vėliavų visoje Lietuvoje, o jei ateityje būtų pratęstas iki Debesų g. ir Virkučių g. pabaigos, pasiektų beveik 2 km ilgį ir beveik dvigubai viršytų ilgiausios Lietuvos vėliavos rekordą!
Šio projekto metu, atsižvelgiant į projekto apimčiai skiriamą biudžetą, šaligatvis ir želdynas būtų įrengiamas vienoje gatvės pusėje, Debesų g. atkarpoje nuo Smėlio g. iki Pajūrio g. ir Virkučių g. atkarpoje nuo Pajūrio g. iki Vaivorykštės g., pagal pridedamą schemą.

Projekto tikslas: Įrengti šaligatvį ir greta besidriekiantį Lietuvos vėliavos spalvų želdyną. Projekto tikslinė grupė – visi Tauralaukio mikrorajono gyventojai. Projektas sprendžia saugaus eismo, miesto viešųjų erdvių apželdinimo problemas, ugdo pilietiškumą.
Siekiami rezultatai - įrengtas pėsčiųjų šaligatvis su šalia Lietuvos vėliavos spalvų želdynu Debesų ir Virkučių gatvėse.


Geležinkelio pervaža ties Tilžės g. Klaipėda

"Rytą, vakarą. Žiemą vasarą'
Saulei šviečiant, lietui lyjant"...
Šiuolaikiškai interpretuojant V. Kernagio dainą, šiai dienai ją būtų galima laikyti Tilžės g. pervažos ir jos srauto himnu.
Miestečių, populiari kelio atkarpa, vykstant į/iš darbų ar savais reikalais, galėtų būti reguliuojama tikrai sklandžiau ir išmaniau!
TILŽES G. - REGULIUOJAMA AUTOMATIZUOTŲ KELIO UŽTVARŲ NENAUDOTANT STOP ŽENKLŲ.
Puikus pavyzdys Lypkių g. pervažoje link LEZ ar link miesto. Jokių STOP ženklų!
Reikia tik patiems nuo savęs nukopijuoti jau turimą, veikiantį pavyzdį ir šį projektą atkartoti Tilžės g.
Galbūt 50km/h greičio piko metu ir nepasiekiame, tačiau eismas juda sklandžiai ir be sustojimų !

Idėjos siūlymas neatitinka Dalyvaujamojo biudžeto  kriterijų. Lietuvos geležinkelių kompetencijos.klausimas.


Projekto tikslinė grupė - senjorai. Įrenginėjama treniruokliai, vaikų žaidimų aikštelės o senjorų grupė lieka nepaliesta. Debreceno-Naujakiemio alėjoje yra įrenta treniruokliai ir vaikų žaidimų aikštelė, bet senjorams šioje aplinkoje nėra vietos, nes šalia esantys suoliukai visada užimti tėvelių, kurie atveda savo vaikus pažaisti. Įrengus jiems atskira erdve, būtų galima suteikti jiems atskira ramesne poilsio zona, kurioje jie galėtų ramiai pasibendrauti su bendraminčiais.

Siekiami projekto rezultatai, suteikti senjorams atskira poilsio zona, kuri būtų ne prie gatvės, ne prie judrios vaikų žaidimo aikstelės. Miestas turėtų atskira erdvę, kurių mieste tikrai trūksta. Netoli šios vietos yra įsikūrusi senjorų bendruomenės namai, tai šiuose namuose renkasi nemaža dalis aplinkinių namų gyventojai, kurie jau yra susivienije ir jiems tokia erdvė labai tiktų nes galėtų gryname ore vykdyti kokias veiklas ar ilsėtis bendraujant.


Pietiniuose Klaipėdos parkuose per pastaruosius metus infrastruktūra sutvarkyta tikrai neblogai. Įrengtos ir sutvarkytos vaikų žaidimo aikštelės, sporto įrenginiai, vandens telkiniai, pasivaikščiojimo ir dviračių takai. Tačiau parkuose vyrauja aktyvaus laiko praleidimo įrenginiai (sporto, vaikų žaidimo aikštelės), o pasyvesniam laiko praleidimui lieka tik pasivaikščioti, pasėdėti ant suoliuko ar pievutės, palesinti paukščius. Todėl siūloma įrengti kelis betoninius lauko žaidimo stalus: 2 šachmatų stalus ir 1 stalo teniso stalą kiek aktyvesniam laiko praleidimui. Tokiu būdu būtų sukuriama pramoga gryname ore ir vaikams, ir senjorams. Galėtų vykti ir vietos bendruomenių turnyrai, didėtų bendruomeniškumas.

Projekto tikslas: Įrengti lauko žaidimo stalus gyventojų veiklai.
Projekto tikslinė grupė – visi parke besilankantys klaipėdiečiai.
Projektas sprendžia parko įveiklinimą, pasiūlant papildomų laiko praleidimo formų.


Klaipėdos miesto savivaldybė,  Klaipėda 55.662197, 21.15850

Projektas „ VAIKAMS IRVJŲ DRAUGAMS “ skirtas plėsti ir puoselėti gyvenąmąją ir viešą aplinką, patrauklią gyventi, dirbti ir tobulėti ne tik Smeltės bendruomenės gyventojams, bet ir viso Klaipėdos miesto gyventojams. Ši vieša erdvė yra naudojama nepaisant sezoniškumo. Joje yra vaikų žaidimo aikštelė, futbolo aikštė, tinklinio aikštė ir krepšinio aikštelė. Iš miesto, daugiausia iš pietinės miesto dalies, atvažiuoja gyventojai, praleisti aktyvaus laisvalaikio pušynų apsuptyje. Aktyviai naudojasi ir Lietuvos karinių jūrų pajėgų flotilės kariai. Šiltuoju laikotarpiu bendruomenė šioje erdvėje rengia sporto varžybas, rungtynes ir kitus konkursus visų amžiaus grupių atstovams. Erdvė yra plačiai naudojama, tačiau karuselės, supynės vaikams yra nusenusios, sulūžusios,  neatitinka saugumo reikalavimų. Dabartinė erdvė labiau koordinuota suaugusiems, o laisvalaikį čia nori leisti vaikai su šeimomis. Būtent todėl mes savo bendruomenėje norėtume turėti erdvę, kuri yra skirta  skirtingo amžiaus vaikams.

Smeltės gyvenvietėje būtų atnaujinta vieša erdvė, pritaikyta įvairaus amžiaus vaikams, Klaipėdos miesto gyventojams. Būtų įrengta saugos reikalavimus atitinkanti vaikų žaidimų aikštė, minkšta grindų danga, kuri apsaugotų vaikus nuo netyčinių traumų. Būtų įrengti Klaipėdos mieste populiarūs lauko treniruokliai. Erdvėje būtų ir toliau rengiami bendruomenės renginiai, rungtynės, konkursai, kuriuose gali dalyvauti visi Lietuvos gyventojai. Aktyviai gyvendama bendruomenė sukuria pridetinę vertę ne tik miestui, bet ir vlstybei.


kvartalas tarp Vyturio g. - Laukininkų g.

Pietinės Klaipėdos "miegamieji" rajonai labai apleisti, užmiršti, tušti. Nerasite čia suoliukų pasėdėti, saugių sūpynių vaikams ar įtraukių užsiėmimų visoms gyventojų grupėms, tokių kaip treniruokliai ar lauko stalo žaidimai. Grįžus namo belieka užsidaryti bute, nes, nors rajonas itin tankiai apgyvendintas, žmonėms čia jokios veiklos nenumatyta, apart atsargaus pasivaikščiojimo šaligatviais su išsikraipiusiomis plytelėmis ar poros sūpuoklių vaikams, kurios dažnai telkšo vandeny, o ir nelabai patrauklios jomis suptis. Gyventojams nėra erdvių bendravimui, nevyksta jokių bendrų veiklų.
Tikslas,- kvartale tarp Vyturio bei Laukininkų gatvių turėti įrengtus lauko suoliukus, kokybišką ir saugią žaidimų aikštelę vaikams, keletą treniruoklių bei lauko stalo teniso ir šachmatų stalus. Būtų didelis postūmis visiems daugiau būti gryname ore, aktyviau (ar pasyviau,- pagal amžių ir norus) leisti laiką.
Tikslinė grupė - visi gyventojai.

Siekiama atnaujinti aplinką, turėti saugos reikalavimus atitinkančią vaikų žaidimo aikštelę, lauko treniruoklius, porą lauko stalo žaidimų stalų bei suoliukų. Iki šiol tuščias apmiręs rajonas pagyvėtų. Žmonės turėtų noro išeiti dažniau į kiemus sukūrus galimybes tiek fizinei, tiek pasyvesnei veikloms. Tarp namų esančios žaliosios erdvės, šiuo metu paliktos su nuo tarybinių laikų styrančiom metalinėm konstrukcijom, paliktom senom nenaudojamom krepšinio lentom, prisipildytų gyvybės, judesio, juoko. Taip ne tik išsivalytų dalis miesto nuo senų liekanų kiemuose (kurias, vienaip ar kitaip, teks naikint), bet erdvės taptų naudingomis.
Aktyvi ir patenkinta bendruomenė - sveika miesto ląstelė!


Vaiku zaidimo aiksteles irengimas  ir sporto aiksteles irengimas

Kadangi sustojo namu Minijos 128, 130a, 130b, 130c kiemu renovacija , noretus, kad butu irengta vaiku zaidimu aikstele , nes vaikai neturi kur zaisti. Ir jaunuoliams butu gerai irengti sporto aikstele, krepsinio aikstyna uz seneliu namu galines sienos Zalgirio
g.

Jaunimo ir vaiku laisvalaikis, uzimtumas, mazejantis nusikalstamumas, socialinis isitraukimas


Smeltalės upelio krantinės atgaivinimas - gyventojų laisvalaikio zonos sukūrimas

Nuo Smiltelės gatvės Jūrininkų prospekto link palei Smeltalės upelio dešinįjį krantą

Siūlome atgaivinti Smeltalės upelio krantinės teritoriją ir šiuo metu apleistą ir neprižiūrimą vietovę paversti traukos objektu ir naudinga laisvalaikio zona pietinės Klaipėdos miesto dalies gyventojams ir svečiams.
Šio projekto tikslas -  sukurti patrauklią laisvalaikio leidimo erdvę pietinės miesto dalies gyventojams, taip pagerinant miesto dalies įvaizdį bei skatinant vietos bendruomenę aktyviau leisti laiką gamtoje. Įgyvendinus projektą atsivertų patrauklus upelio krantinės vaizdas, būtų sukurta patraukli pėsčiųjų pasivaikščiojimo zona palei Smeltalės upelio dešinįjį krantą. Jis apimtų žvyruoto tako, medinių suoliukų, šiukšliadėžių ir žaliosios zonos įrengimą. Šio projekto įgyvendinimas pagerintų vietos gyventojų gyvenimo kokybę, suteikdamas jiems patogią ir saugią prieigą prie natūralios gamtos, taip pat praturtintų miesto kraštovaizdį.
Šiuo metu Smeltalės upelio krantinė yra nepatraukli, apleista, neprižiūrėta, apaugusi beverčiais augalais, ir visiškai nepanaši į tai, ką galėtų pasiūlyti modernus miestas. Teritorijoje yra susiformavusi pelkė ir neprižiūrimų pievų zonos, kuriose veisiasi uodai, erkės, invaziniai šliužai ir kiti kenkėjai, kaupiamos šiukšlės. Šios problemos ne tik sukelia pavojų gyventojų sveikatai, bet ir kenkia vietos kraštovaizdžiui bei miesto įvaizdžiui. Įgyvendinus siūlomą projektą šios problemos būtų sprendžiamos, o teritorija būtų paversta patrauklia ir saugia miesto gyventojų laisvalaikio zona.
Projektas daugiausiai orientuojamas į pietinės Klaipėdos miesto dalies gyventojų tikslinę grupę: jaunas šeimas, jaunimą, senjorus ir visus kitus, kurie norėtų aktyviai leisti laiką gamtoje ir mėgautis jos natūraliu grožiu. Vietovė taip pat galėtų pritraukti ir miesto svečius, kurie ieško patrauklių vietų arba tiesiog norinčius trumpam pabėgti nuo miesto šurmulio, leisti laiką gamtoje ir mėgautis jos grožiu.

- Pagerintas miesto įvaizdis: Smeltalės krantinės atgaivinimas prisidėtų prie pietinės Klaipėdos miesto dalies įvaizdžio gerinimo. Tai taptų reikšmingu miesto vystymo žingsniu, parodančiu rūpinimąsi aplinka ir vietos gyventojais.
-Sveikatingumo skatinimas: Vietos gyventojai būtų skatinami aktyviau leisti laiką gamtoje. Vaikštant, žygiuojant, bėgiojant ir tuo pačiu mėgaujantis gamtos grožiu būtų puiki galimybė atsipalaiduoti, trumpam pabėgti nuo miesto triukšmo bei pagerinti emocinę bei fizinę sveikatos būklę.
-Ekologinė nauda: Apleista ir neprižiūrima teritorija būtų sutvarkyta. Jos sutvarkymas sumažintų erkių, uodų ir kitų kenkėjų plitimo pavojų. Susikaupusių šiukšlių surinkimas ir išvežimas atkurtų ekologinę pusiausvyrą, taip pat pagerintų pietinės miesto dalies higienos sąlygas.
- Įrengtas pėsčiųjų takas ir suoliukai: Įrengtas pėsčiųjų takas bei teritorijoje atsiradę mažosios infrastruktūros elementai suteiktų galimybę mėgautis atvertu patraukliu vaizdu į Smeltalės upelį vaikštant, bėgiojant, o pavargus būtų galimybė prisėsti atsikvėpti.
- Įrengtos šiukšlinės: Teritorijoje atsiradusios šiukšlinės išspręstų šiukšlinimo neleistinose vietose problemą.
-Bendruomenės iniciatyvų skatinimas: Siūlomas projektas galėtų būti pirmuoju, bet labai svarbiu ir reikšmingu žingsniu. Projekto įgyvendinimas skatintų bendruomeninę veiklą, įgalinant vietinius gyventojus prisidėti prie teritorijos priežiūros ir puoselėjimo. Tęsiant pradėtus darbus vėliau teritorijoje galėtų atsirasti su aplinka derančių vertingų augalų, įrengtos sūpynės vaikams, įrengti modernūs bei tvarūs tako apšvietimo sprendimai, kurie suteiktų galimybę saugiai būti sukurtoje erdvėje ir tamsiu paros metu. Tęsiant šio projekto vystymą kitais metais pėsčiųjų takas palei Smeltalės upelį galėtų būti pratęstas iki pat Jūrininkų prospekto tokiu būdu praplečiant laisvalaikio zoną bei pagerinant viešųjų erdvių pasiekiamumą dar didesnei daliai miesto gyventojų.

Jau turimas anksčiau parengtas Smiltelės parko techninis projektas, kurį planuojama atnaujinti idėjos įgyvendinimui numatytoje teritorijoje ir gali prieštarauti numatytam tecniniam projektui.


Nauja Sąjūdžio parko sporto ir laisvalaikio erdvė

Sukurti naują sporto ir laisvalaikio erdvę vaikams ir suaugusiems Sąjūdžio parke, kur būtų daug įvairių rūšių lauko treniruoklių, lauko stalo teniso stalai suaugusiems ir papildomų žaidinimo įrenginių vaikams. Šiuo metu esantys sporto įrenginiai yra visiškai nusidėvėję ir jų yra labai nedaug, lyginant su į parką ateinančiu žmonių srautu. Vaikų žaidimų aišktelėse esančių įrenginių nepakanka, vaikų susirenka labai daug, visi žaidimų įrenginiai nuolat būna užimti ir susidaro eilės. Šį parką nuolat lanko Laukininkų, Varpų, Smiltelės, Liubeko, Taikos pr. Žardininkų ir kitų gatvių gyventojai.

Šiuo projektu siekiama, kad kuo daugiau žmonių, gyvenančių Pietinėje miesto dalyje turėtų kur sportuoti, aktyviai leisti laiką gryname ore.


Naujas šiuolaikiškas tualetas Šiaurinio Molo aikštelėje

Šiaurinis Klaipedos Molas, vienas iš labiausiai lankomų Vakarų Lietuvos turistinių objektų, čia įplaukia ir išplaukia laivai, lankosi šeimos, sportuoja banglentininkai iš daugybės pasaulio šalių, tačiau nėra šiuolaikinių poreikių atitinkančio tualeto, kuris šios vietos kokybę pakeltų į aukštesnį lygį. Tiek miestiečiai, tiek svečiai nusipelnė aukštesnių paslaugų kokybės visais metų laikais. Klaipėdiečiai ir ne tik, kviečiame palaikyti šia idėja!

Siekamas rezultatas - patrauklesnis, šiuolaikiškesnis miestas atliepiantis gyventojų poreikius. Būtent tualeto trūkumas šioje Melnragės erdvėje yra pastebimas daugelio lankytojų.


Klaipėdos senamiestis ir istorinis miesto centras

Klaipėda - vienintelis jūrinis Lietuvos didmiestis. Turbūt atkreipėte dėmesį, kad Klaipėdos miesto senamiestyje ir istorinėje jo dalyje labai mažai pušų - vieno iš svarbiausių jūrinio miesto simbolių. Šio projekto tikslas - panaikinti jūriniam miestui nederantį pušų centre trūkumą pasodinant apie 100 suaugusių pušų.
Lietuvos medelynuose 15-20 metų augintos pušys bus sodinamos saulėtose, kieta danga nesužalotose Klaipėdos miesto vietose, kurias parinks gyventojai kartu su savivaldybės tarnautojais. Tokių vietų gali būti parinkta 20 - 33, pasodinant kiekvienoje ne mažiau kaip 3-is suaugusias pušis. Klaipėdos vietose, kurios pateks į apželdinimo reikalingų erdvių prioritetinį sąrašą, parengtą KMSA Aplinkosaugos skyriaus specialistų, bet kuriose nebus galimybės sodinti brandžias pušis, sodinsime jas dideliuose keramikos vazonuose. Pavyzdys: vazonai su medeliais Teatro aikštėje. Tokie vazonai nuostabiai puošia erdvę, nebijo vietinės žiemos.
Tikslas: sustiprinti Klaipėdos, kaip jūrinio miesto, įvaizdį, ir padidinti spigliuočių medžių kiekį mieste.
Tikslinė grupė: visi Klaipėdos miesto gyventojai ir svečiai.
Sprendžiama problema: žaliųjų plotų mieste, ypač spygliuočių medžių, stoka. Jei neįtrauktume į miesto teritorijai tenkančių žaliųjų plotų vertinimą Girulių miško ir Smiltynės, atrastume, kad vienam klaipėdiečiui tenka per mažai žaliųjų plotų.

Rezultatas: ~100 pasodintų naujų pušų Klaipėdos centre. Parametrai: pušis paprastoji/Pinus sylvestris, 15-20 metų amžiaus, 5-6 metrų aukščio, lajos skersmuo ~3,5 m, kamieno storis ~15 cm.
Nauda: jūrinio miesto įvaizdžio sustiprinimas, žaliosios medžių masės padidėjimas sutaupant 15-20 m. suaugusių medžių sodinimo dėka, CO2 „rakinimas“, aromaterapija, pavėsis, estetinis gyventojų pasitenkinimas vaizdu.

Senamiestis yra tankiai urbanizuota teritorija, kurioje atskirųjų želdunų teritorijų yra labai mažai,o  jas įvairiomis kryptimis kerta inžinerinių komunikacijų koridoriai, kurių apsaugos zonose galima sodinti tik žolinius augalus. Senamiestyje vyrauja siauros gatvės, pėsčiųjų ir dviračių taikai, todėl juose statomi vazonai su augalais, trikdytų saugų eismą, ribotų  judėjimą. Pušys kaip augalas yra netinkamas sodinti senamiestyje dėl aukšto gruntinio vandens, netinkamo dirvožemio (neprigytų), taip pat dėl augalui būdingo aukščio, lajos dydžio.


2.1. Projekto tikslas, tikslinė grupė, sprendžiama problema
Klaipėdos senamiestis yra vieta, skirta pasakoti iškiliausių Klaipėdoje gyvenusių žmonių istorijas. Šios idėjos tikslas yra sukurti tokią vietą, išmaniai pasakojančią apie miesto iškiliausius žmones.
Tiltų g. 21 namo siena, kuri praeiviams puikiai matoma einant abejomis Tiltų g. pusėmis nuo upės pusės ir naujos pėsčiųjų eismo arterijos į/iš sutvarkyto Jono kalno, galėtų būti panaudota namo sienos senųjų langų reljefuose įamžinant Prūsų/Mažosios Lietuvos periodo žymių Klaipėdoje gyvenusių žmonių portretais. Portretai bus išpiešti kiekviename iš 10 langų reljefų (foto), o apačioje įrengtoje informacinėje lentelėje pateikta detalesnė informacija lietuvių, anglų ir vokiečių kalbomis apie pavaizduotus žmones ir QR kodai, kuriuos nuskenavus išmaniuoju telefonu, pasirinktos asmenybės istoriją būtų įgarsinta į klausytojo ausinę (įgarsinimas - vietos aktoriai pagal Klaipėdos istorikų parengtą tekstą).
10 langų reljefų, 10 asmenybių. Galimi kandidatai (baigtinį sąrašą gali parinkti KMS mero sudaryta darbo grupė):
PRŪSIJOS KARALIENĖ - LUISE AUGUSTE WILHELMINE AMALIE (1776–1810)
PIRMOJI LIETUVOJE MOTERIS GYDYTOJA OTORINOLARINGOLOGĖ ONA PURTOKAITĖ (1902–1979)
HABILITUOTA BIOMEDICINOS MOKSLŲ DAKTARĖ ONA JAUDEGYTĖ (1914–2009)
KNYGNEŠĖ IR VISUOMENININKĖ MORTA ZAUNIŪTĖ (1876–1945)
ŽYMIAUSIA MAŽOSIOS LIETUVOS RAŠYTOJA IEVA SIMONAITYTĖ (Ewa Simoneit) (1897–1978)
KLAIPĖDOS ATKŪRĖJAS IR MIESTO GARBĖS PILIETIS ALFONSAS ŽALYS (1929–2006)
ŽYDŲ RABINAS, MOKYTOJAS IR FILOSOFAS ISAAC RÜLF (ISAKAS RIULFAS) (1831–1902)
GYDYTOJAS, BURIUOTOJAS, TILŽĖS IR FULDOS AKTŲ SIGNATARAS DR. VALTERIS DIDŽYS (1896–1977)
TROJOS ATRADĖJAS HEINRICH SCHLIEMANN (HEINRICHAS ŠLYMANAS (1822-1890)
PRŪSIJOS KARALIUS WILHELM FRIEDRICH III (1770–1840)
ENGIAMŲ MAŽŲJŲ TAUTŲ GYNĖJAS GEORG SAUERWEIN (JURGIS ZAUERVEINAS) (1831–1904 m.)
KULTŪROS FILOSOFAS IR KRITIKAS LEONIDAS DONSKIS (1962–2016)
Tikslas: senamiesčio puošyba, istorinio identiteto kūrimas, klaipėdiečių ir miesto svečių edukacija, turistų pasitenkinimo apsilankymu Klaipėdoje skatinimas.
Tikslinė grupė: vietos gyventojai ir miesto svečiai.
Sprendžiama problema: miesto istorijos įprasminimo išmaniomis priemonėmis stoka, Klaipėdos senamiesčio nykumas.

Rezultatas: papuoštas Klaipėdos senamiestis sukuriant edukuojantį sienos tapybos išmanų projektą.
Nauda: daugiau patenkintų turistų, klaipėdiečių ir miesto svečių edukacija, nauji turizmo maršrutai, unikalaus miesto istorijos etapo išmanus įamžinimas.


Vartai į LIUBEKĄ | Šv. Jono bažnyčios atstatymo finansavimas

Projekto tikslas - sukurti šv. Jono bažnyčios atstatymo projekto finansavimo priemonę - išmanų portalą. Portalo naudotojai - Liubeko miesto Vokietijoje gyventojai, liuteronai, aukos lėšas sugriautos per karą jų protėvių naudotos bažnyčios atstatymui ir nenutrūkstamai stebės atstatymo procesą.
4 metrų diametro portalas su ekranu stovės šalia buvusios šv. Jono bažnyčios teritorijos. Klaipėdoje per portale įrengtą ekraną praeiviai matys Liubliną ir liubliniečius, o pastarieji - klaipėdiečius ir kol kas iškasinėtą bažnyčios teritoriją. Ant Liubline įrengto portalo bus informacinė lentelė su bažnyčios istorija ir prašymas nuskenuoti išmaniuoju telefonu QR kodą ir aukoti pasirinktą sumą, tuo prisidėdami prie atstatymo ir tuo pačiu stebėdami kaip jų indėlis keičia atstatomos bažnyčios kontūrus.
Vokietijoje gyvena 83 mln. gyventojų, kuriančių 1/5 ES BVP. 32,3 proc. jų, t.y. 26,8 mln., yra protestantai liuteronai. Vien jų parama gali užtikrinti bažnyčios atstatymo finansavimo poreikį.
LIUBEKAS (LÜBECK, 216 tūkst. gyv.), Klaipėdos miesto partneris, buvusi Hanzos sąjungos sostinė, dabar vadinama Šiaurės Vokietijos kultūros sostine, didžiausias Vokietijos uostas. Liubekas įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą, jame įsikūrę 3 universitetai, vienas kurių, University of Lübeck, 765 pasaulio reitingų sąraše (šaltinis: https://cwur.org).
Papildoma projekto vertė: skatinti turizmą, tarptautinę miestų ir valstybių draugystę, suburti bendruomenes pilietiškoms iniciatyvoms bei padėti užtikrinti Šv. Jono bažnyčios projekto finansinį tvarumą.
Tikslinė grupė: Klaipėdos ir Liubeko miestų gyventojai ir miestų svečiai, šv. Jono bažnyčios atstatymo projekto iniciatyvinė grupė.
Sprendžiama problema: miestų-partnerių bendradarbiavimas, piliečių empatija, Klaipėdos miesto biudžeto pajamos.
Projekto tęstinumas: sekančiu etapu, pasiteisinus Vartų į Liubeką idėjai, būtų galima stayti Vartus į MANHEIMĄ (MANNHEIM, 332 tūkst. gyv.), automobilių pramonės miestas seniausiu Vokietijoje Manheimo teatru, su universitetu įeinančiu į geriausių Europos universitetų, rengiančių ekonomikos ir socialinės srities specialistus, dešimtuką. Klaipėdos ir Manheimo partnerystės sutartis pasirašyta 2002 m. Ją inicijavo šiame mieste veikianti Manheimo Kraštiečių draugija (Arbeitsgemenschaft der Memelländkreise). Tai istorinių šaknų su Klaipėda turintys žmonės - išeiviai iš prieškarinės Klaipėdos ir jų vaikaičiai. Ši draugija aktyviai remia bendradarbiavimą ir dalyvauja jo veikloje.
Pasiteisinus Vartų idėjai Vokietijoje, kita kryptis - Švedija. Švedijoje dauguma gyventojų protestantai. Švedijoje Vaxjo mieste šiais metais baigiama statyti centrinė geležinkelių stotis, kurios statyboms naudotas kupolas gali būti atgabentas į Klaipėdą ir panaudotas nenutrūkstamo darbo ištisus metus užtikrinimui ir taršos prevencijai (pridėtos foto). Fondas galėtų vykdyti aukų rinkimo kampaniją ir Švedijoje.

Rezultatas: surinktos šv. Jono bažnyčios atstatymui būtinos lėšos, kurių neturi Klaipėdo savivalda, sustiprinta miestų partnerystė.
Nauda: daugiau turistų, aukštesnė klaipėdiečių empatija, miestų partnerystės aktualizavimas, atstatytas istorinis objektas Klaipėdoje, daugiau pajamų vietos biudžetui.

Projekto idėjos įgyvendinimui reikalingas kitos valstybės miesto sutikimas dėl ko gali užtrukti arba neįgyvendintas projektas, taip pat projekto įgyvendinimui reikalingi brangūs IT sprendimai.


Miesto Menas | Tiltų g. 20 namo sienos įveiklinimas

Projekto tikslas papuošti Klaipėdos senamiestį dekoruojant vieną iš didelių, gerai matomų, bet apleistų pastatų sieną.
Piešiniui pasirinkta Tiltų g. 20 namo siena, gerai matoma visiems, praeinantiems ir pravažiuojantiems Tiltų gatve bei laukiantiems Senamiesčio autobusų stotelėse. Tiltų g. pravažiuoja virš 80 proc. viešojo transporto naudotojų Klaipėdos mieste.
Piešinys gali atspindėti rajono kultūrą, istoriją ar tradicijas, todėl tai gali būti puiki galimybė išlaikyti ir puoselėti lokalinę tapatybę. Piešinio parinkimui bus paskelbtas nacionalinis (arba tarptautinis) konkursas, kuriame už pateiktus variantus balsuos klaipėdiečiai ir KMS mero sudaryta komisija (50/50 balsų svoris), išrinkdami nugalėtoją.
Tikslinė grupė: visi senamiesčiu judantys žmonės.
Sprendžiama problema: apleisti senamiesčio pastatų fasadai, nuniokoti mėgėjiškų grafičių; niūrus, estetiškai nepatrauklus senamiesčio vaizdas.

Rezultatas: dekoruota Tiltų g. 20 namo fasado siena.
Nauda miestui: estetika, bendruomenės stiprinimas per įsitraukimą į piešinio parinkimo konkursą; teplionių prevencija - profesionalūs grafičiai atbaido mėgėjus; kultūrinis ir istorinis atspindys - piešinys gali atspindėti rajono kultūrą, istoriją ar tradicijas, todėl tai gali būti puiki galimybė išlaikyti ir puoselėti lokalinę tapatybę; pozityvumas - spalvingi, inspiruojantys ar linksminantys piešiniai gali teigiamai paveikti gyventojų nuotaiką ir gerinti jų gyvenimo kokybę.

Reikalingas techninis projektas, tai neatitinka Aprašo 21.5 punkto.


Tikslas: sumažinti taršą keitosiomis dalelėmis ir NO2 bei transporto kamščius Klaipėdos mieste, prailginti klaipėdiečių gyvenimo trukmę, padidinti pasitenkinimą gyvenimu Klaipėdoje.
Tikslinė grupė: Klaipėdos miesto gyventojai, uosto krovos verslo akcininkai, KMSA.
Sprendžiama problema: tarša ir transporto kamščiai mieste, sąlygojantys gyventojų nepasitenkinimą, sveikatos problemas ir mirtingumą.
Argumentavimas: 2022 m. visuomenei pristatyta Žaliojo uosto koncepcija skelbia, kad uosto teritorijoje įsikūrusios įmonės sugeneruoja 1/3 miesto oro taršos. Čia neįskaitant krovinius į/iš uostą gabenančio sunkiojo transporto, kuris emitavo apie 43,1 proc. visos Lietuvos sunkiojo transporto sukuriamos šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) emisijos (2019 m. duomenys).
Per pastaruosius 15 metų krovinių kiekis, atvykstančių per miesto gyvenamas teritorijas išaugo 2 kartus. Pačių miesto gyventojų registruotų automobilių kiekis per 2018 - 2021 m. laikotarpį išaugo 15 proc., iki 71 tūkst. automobilių. Furos, dėl atsilupėlių sprendimų vis dar riedančios į uostą ne aplinkkeliais, o tiesiog miesto gatvėmis, atsakingos už didelę taršą ir kamščius. Dėl netvariai suplanuotos transeuropinio IX B transporto koridoriaus infrastruktūros maršrutų schemos nuo triukšmo ir vibracijos kas dieną kenčia dauguma Klaipėdos miesto seniūnaitijų gyventojų - 60 proc. klaipėdiečių, t.y. apie 90 tūkstančių betarpiškai šalia transeuropinio IX B transporto koridoriaus priklausinių įsikūrusių Klaipėdos miesto gyventojų. Baltijos pr. furos sudaro 40 proc. nuo bendro transporto srauto (skaičiuojant vieną furą kaip 3 lengvuosius). Šilutės pl. šis santykis 25 proc, o Jūrininkų pr. net 74 proc. furų naudai (2019 m. duomenys).
Iš kadaise suplanuotų iki 2025 metų pastatyti dviejų lygių sankryžų (28 sankryžos), realizuota tik 7 sankryžų projektai (aštuntas bus šiuo metu vykdomas estakados per Baltijos pr. Šilutės pl. sankryžą projektas), dar 5-ios rekonstruotos paliekant vieną lygį. Taigi, nežiūrint į 2 kartus išaugusį furų miesto gatvėse skaičių ir kiek kukliau, tačiau išaugusį asmeninių automobilių skaičių, liko nerealizuoti net 16-os sankryžų pertvarkos planai įrengiant estakada ar tiltus.
Papildomus krovininio transporto srautus lems Lietuvos sprendimas statyti Baltijos jūroje 700 megavatų (MW) galios vėjo jėgainių parką už 2 mlrd. EUR. Kiekvienas vėjo jėgainės bokštas bus apie 100 m ilgio, jo masė viršis 600 tonų, o pagrindo skersmuo bus 7 - 8 metrai. Šiuo metu gaminamų ir naudojamų 10 MW turbinų rotoriaus masė yra apie 150 t, o skersmuo 170–200 m. Įrengtų bokštų aukštis kartu su mentėmis siektų 300 metrų. Visas tas tonas ir metrus reikės kažkaip atvežti/atplukdyti į uostą, sandėliuoti, surinkti ir vėl išplukdyti į Baltijos jūroje 30 km atstumu nuo kranto tiesiai priešais Palangą esančią parko vietą. Tam tikslui KLASCO numatė pritaikyti jos iki 2066 metų iš valstybės nuomojamoje teritorijoje Kiaulės nugaroje. Kol nėra aplinkkelio, visos tos tonos dyzeliniais varikliais bus transportuojamos Šilutės plentu ir Jūrininkų prospektu.
Valstybės įmonė KVJUD, valdanti uostą, į marių rausimą ir krantinių tvirtinimą kasmet pastaraisiais metais išleidžia 40-50 mln. EUR. Sako, tai būtina, kad uosto teritoriją nuomojantys verslai vis daugiau krovinių perkrautų. Sako tai naudinga - daugiau krauna - daugiau mokesčių į biudžetą sumoka, žmonių darbo vietas užtikrina. Miestiečiai jau kelis dešimtmečius bando suprasti, kodėl marių dugno rausimui uosto direkcija išleidžia net 30 kartų (!) daugiau, nei prisidėdami prie miesto gatvių, kuriais tas pats krovinys furomis juda, tvarkymo: į miesto gatvių tiesimą ir tvarkybą KVJUD investicijos pastaruosius 10 metų sudaro ~1,4 mln. EUR kasmet.
Atsižvelgiant į aukščiau išdėstytus, akivaizdu, kad aplinkkelį suprojekti ir pastati turi KVJUD kartu su KLASCO! Ir padaryti tą reikia iki 2026 m, kol nepradėjo veikti KLASCO teritorija, skirta vėjo jėgainėms.

Rezultatai: pastatytas pietinis Klaipėdos miesto aplikkelis, kuriuo bus nukreipiama didžioji dalis iš šiuo metu miesto gyvenamųjų kvartalų gretimybėmis riedančio krovininio transporto, vežančio krovinius į uostą.
Nauda miestui: sveikesni ir laimingesni, gyvenimu mieste daugiau patenkinti gyventojai.

Neatitinka sąmatos reikalavimų. Susisiekimo ministerija yra įgyvendinanti projektą institucija


ŽAIDIMŲ IR LAUKO MUZIKOS INSTRUMENTŲ AIKŠTELĖ DRAUGYSTĖS PARKE

Klaipėdos miesto Draugystės parko bendrojo naudojimo teritorija, prie Gedminų dvaro tvenkinio, šalia pėsčiųjų ir dviračių tako. Vietos koordinatės 55.676979, 21.181920

Pagrindinė problema, kurią numatoma išspręsti įgyvendinus projektą – nepakankama Klaipėdos miesto Draugystės parko, skirto gyventojų užimtumo didinimui, kokybė. Pagrindinė šios problemos priežastis – laisvalaikio praleidimo įrenginių infrastruktūros trūkumas, neatitinkantis vietos lankytojų poreikio. Klaipėdos miesto savivaldybės skelbiamo žemėlapio duomenimis (https://klaipeda.maps.arcgis.com/apps/webappviewer/index.html?id=011eee6db5b74f2aa26ebcefb36ff213) Draugystės parko teritorijoje nėra nei vienos naujai įrengtos ar atnaujintos vaikų žaidimų aikštelės bei nėra planuojama įrengti tokia infrastruktūra. Siūlomoje idėjos vietoje stovi trys įrenginiai, kurie siūlo labai mažai veiklos. Juos būtina atnaujinti, o čia stovėjęs treniruoklis surūdijo iš pamatų ir buvo demontuotas.
Teritorija šalia Gedminų dvaro tvenkinio yra populiari vieta tarp įvairaus amžiaus žmonių. Šalia įskurusios 6 ugdymo įstaigos, daugiabučiai gyvenamieji namai. Šio projekto įgyvendinimas suburtų šalia esančių ugdymo įstaigų, gyvenamųjų mikrorajonų bendruomenes, parko lankytojus.
Žaidimų ir lauko muzikos instrumentų aikštelės atsiradimas leistų išnaudoti šios teritorijos pobūdį. Aikštelė būtų lengvai pasiekiama apšviestu pėsčiųjų ir dviračių taku, atokiau nuo gatvių, automobilių stovėjimo aikštelių. Ant šalia esančio pastato sumontuota vaizdo stebėjimo kamera. Pasirinktoje vietoje yra laisvas žalias plotas, per jį nėra nutiesti inžineriniai tinklai. Vieta yra aukštesnėje sklypo reljefo vietoje, todėl drenažo problema būtų išsprendžiama suformuojant nuolydžius.
Teikiamas pasiūlymas įrengti žaidimų ir lauko muzikos instrumentų aikštelę, suskirstant ją į atskiras zonas bei sujungiant tarp jaunų medžių nutiestu takeliu. Šalia tako, medžių pavėsyje, būtų tikslinga įrengti suoliukus su atramomis. Aikštelės vieta - Draugystės parko bendrojo naudojimo teritorija (žalia zona) tarp pėsčiųjų ir dviračių tako ir Klaipėdos Eduardo Balsio menų gimnazijos kiemo. Viena aikštelės zona – muzikinė erdvė, siūlytų veiklą įvairaus amžiaus Klaipėdos miesto gyventojams, skatintų kūrybiškumą kuriant melodijas tiek individualiai, tiek grojant grupėmis. Muzikinėje erdvėje būtų įrengti 4-6 muzikos instrumentai iš atmosferos poveikiui atsparių medžiagų. Taupant projekto lėšas, po muzikos instrumentais galima įrengti betoninių trinkelių grindinį. Kita aikštelės zona – vaikų žaidimų erdvė būtų sumontuota ant minkštos dangos grindinio. Atsižvelgiant į aplink esančių ugdymo įstaigų mokinių amžių (vaikai nuo pradinių klasių) bei infrastruktūros trūkumą Draugystės parke, siūloma įrengti kuo daugiau aktyvios veiklos siūlančią bei didesnį vaikų kiekį vienu metu galintį aptarnauti žaidimų kompleksą. Šalia nutiestas miestą aptarnaujantis apšvietimo tinklas leistų, esant poreikiui, įrengti papildomą aikštelės apšvietimą.

Įgyvendinus projektą bus sukurta daugiafunkcinė aktyvaus laisvalaikio ir susibūrimo erdvė, įveiklinta Draugystės parko teritorijos dalis, padidės šios vietos patrauklumas. Tikimasi, kad sukurta erdvė leis prisidėti prie bendruomeniškumo ugdymo, visų amžiaus grupių miesto gyventojų bei lankytojų užimtumo ir aktyvumo didinimo.


Šiuo metu Luizės kvartale yra mažai vietų, kur kvartalo gyventojai galėtų pailsėti, atsipalaiduoti, todėl mes siūlome sklype adresu Vilkijos g. 2 įrengti rekreacinį skverą. Šiuo metu šitas sklypas yra suplanuotas pardavimui, tačiau ši vieta nėra patraukli gyvenamųjų namų statybai, kadangi jis yra prie pat PC „Luizė“, kur dažnai važiuoja vilkikai, atvežantys prekes. Todėl šią vieta būtų racionalu pritaikyti rekreaciniams tikslams.

Projekto tikslas: Sukurti rekreacinį erdvę, kur Luizės kvartalo gyventojai galėtų poilsiauti
Tikslinė grupė: Luizės kvartalo bei visi misto gyventojai

Luizės kvartale atsirastų graži vieta, kur galėtų rinktis kvartalo bendruomenė, gyventojai galės atsipalaiduoti nuo miesto šurmulio, organizuoti renginius

Netinka, nes šioje vietoje yra registruotas gyvenamosios paskirties žemės sklypas.


Jau daugelį metų natūralus kalniukas prie Klaipėdos g. ir Skroblų g. sankryžos prisnigus tampa šiaurinės Klaipėdos žiemos linksmybių sostine. Čia vienu metu kokybiškai snieguota vaikyste džiaugiasi dešimtys įvairaus amžiaus vaikų.
Šis pasiūlymas yra kvietimas šią erdvę dar labiau pritaikyti baltojo metų laiko pramogoms, sukuriant kokybišką aplinką slidininkams, snieglentininkams ir rogučių entuziastams.
Šiuo metu teritorijoje esantis reljefas leidžia išnaudoti tik nedidelę dalį potencialo, kurį suteikia natūrali kalvota Tauralaukio struktūra. Suformavus tolygiai besileidžiantį šlaitą išilgai Skroblų gatvės būtų galima turėti net 110-120 m. ilgio nusileidimo trasą. Trasos pradžioje šiek tiek paaukštinus startinį tašką būtų išgautas nusileidimo trasai reikalingas statumas. Nusileidimo trasos saugumui užtikrinti išilgai šaligatviui ir ties Klaipėdos g. 8 sklypo riba būtų suformuoti barjerai - nedideli pylimai, neleidžiantys iš trasos išvažiuoti į šaligatvį. Ties Klaipėdos g. 8 sklypo riba taip pat būtų įrengtas atitvaras-tvorelė, kuris šalia apsauginės funkcijos tarnautų ir kaip turėklas į kalną lipantiems vaikams. Nusileidimo trasoje įrengti tramplinas, čiuožimo turėklas leistų ja naudotis įvairaus lygio aktyvių žiemos pramogų mėgėjams.
Įgyvendinus šią idėją, ateityje galima būtų paieškoti galimybių šalia nusileidimo trasos įrengti keltuvą, taip sukuriant analogo Klaipėdoje neturinčią slidinėjimo pramogą.

Klaipėdiečių fizinio aktyvumo skatinimas šaltuoju metų laiku.


Dviračių miestas | Elektrinių dviračių nemokama nuoma Klaipėdos mieste

Projekto tikslas skatinti gyventojus naudotis dviračių infrastruktūra, mažinti automobilių eismą mieste ir prisidėti prie ekologiškesnės miesto aplinkos kūrimo.
Klaipėdos miesto savivaldybės administracija įsigys 20 aukštos kokybės elektrinių miesto tipo dviračių, kuriuos piliečiai galės neatlygintinai nuomotis per sukurta internetinę paskyrą. Nuoma bus suteikta kiekvienam užsiregistravusiam asmeniui 2 savaites. Nemokamos nuomos galimybė vienam asmeniui bus taikoma 1 kartą metuose.
Techniniai reikalavimai: Elektriniai dviračiai turi būti patvarūs, pritaikyti Lietuvos klimato sąlygoms, su integruotomis GPS sekimo sistemomis ir baterija, užtikrinančia bent 60 km važiavimą vienu įkrovimu.
Dviračių paėmimo ir grąžinimo punktas gali būti įrengtas šalia šiuo metu derinamo Atgimimo aikštės projekto teritorijos arba kitoje patogioje KMSA parinktoje vietoje ar vietose.
Projekto įgyvendinimo etapai:
Prieš pradedant, kreiptis dėl projekto realizacijos detalių į KMSA partnerius Vaxjo mieste Švedijoje. Vaxjo miesto savivaldybė, su kuria KMSA bendradarbiavo 2019 metais dėl dviračių infrastruktūros įrengimo, yra realizavusi panašų projektą su 24 elektriniais dviračiais. Per metus nuo akcijos pradžios metais Vaxjo mieste elektrinių dviračių įsigijimas ir naudojimas padidėjo 8 kartus!
Pasirinkti tiekėją ir įsigyti 20 elektrinių dviračių.
Sukurti internetinę paskyrą, per kurią piliečiai, registruoti Klaipėdoje, galės užsiregistruoti ir rezervuoti dviratį.
Organizuoti dviračių nuomos tašką (-us) strateginėse miesto vietose.
Informuoti gyventojus apie naują projektą per spaudą, socialinius tinklus ir kitus informavimo kanalus.
Dviračių saugojimas ir priežiūra: Įrengti dviračių laikymo vietoje video stebėjimo kameras. Taip pat numatyti reguliarią techninę priežiūra ir remonto paslaugas, kad užtikrinti dviračių ilgaamžiškumą ir saugumą. Apdrausti dviračius, jei yra galimybė.
Tikslinė grupė: visi klaipėdiečiai.
Sprendžiama problema: per didelis miesto užterštumas; ankstyvas ir per didelis klaipėdiečių mirtingumas nuo kraujotakos sistemos ligų, susijusių su judėjimo nepakankamumu.

Rezultatas: įrengtas 20-ies elektrinių dviračių nemokamos nuomos taškas, užtikrinta dviračių naudojimosi mieste plėtra.
Nauda miestui: ~500 kas metus dviračiais vietoje automobilio besinaudojantys klaipėdiečiai, kurių dalis įsigys savo asmeninius dviračius; mažesnė tarša, sveikesni ir laimingesni miesto gyventojai; skatinamas senamiesčio, kuriame įrengtas nuopos punktas, lankomumas.

viršyta suma, nenumatytas administravimas, IT programos kūrimas..


Vytauto Didžiojo gimnazijos aplinkos teritorijos sutvarkymas

Tikslas – sutvarkyti skurdžią gimanazijos aplinką, kuri taptų traukos centru visai miesto bendruomenei.
Tikslinė grupė – gimnazijos bendruomenė, moksleivių tėvai, miesto bendruomenė.
Gimnazija seniai planavo sutvarkyti savo aplinką, nes želdiniai tiek iš S.Daukanto g., tiek iš kiemo pusės seni, tvarkytini, neestetiški, teritorijoje apgriuvę pastatai. Mokiniai turėdami tokį kiemą, kuriame keli aikštynai, neturi lauko klasės, jaukių vietų poilsiui, šventėm, pažintinėms pamokoms, erdvės, kurioje galėtų lankytis, ilsėtis  miesto bendruomenė. "PAŽINIMO SODAS".  Gimnazijos sode galima aptikti ne vieną obelį. Obelis yra žinoma kaip pažinimo medis. Dėl ciklinio atsinaujinimo - žydėjimo pavasarį, vaisių vedimo vasarą, bei lapų numetimo rudenį - obelis laikoma amžinumo simboliu. Sode parinkta simboliškai Gyvybės medžio formos takai, gėlynai simbolizuoja medžio žiedus, o suoliukai atkartoja medžio lapus. Parkas suskirstytas į terapines zonas - spalvų, kvapų, garsų,  fitoterapijos ir lauko klasę. Šiam poreikiui ir problemai išspręsti Dangės bendruomenė, kurios teritorijoje yra gimnazija, parengė aplinkos sutvarkymo projektą „Pažinimo sodas“ (Priedas Nr. 1, Aplinkos sutvarkymo koncepcija-pilna). Aplinką planuojama tvarkytina palaipsniui pradedant nuo vaistažolių sodo (Priedas Nr. 2,3- vaistažolių sodo ir kupolinės lauko klasės vizualizacija). Techninis tos dalies projektas (Priedas Nr. 4,5- matmenų brėžinys1, matmenų brėžinys 2).

Gražiai sutvarkyta teritorijos dalis paskatins miestiečius kaip ir gimnazijos bendruomenę  tvarkyti savo aplinką, kurioje būtų gera būti ne tik jiems bet ir jų svečiams. Graži, estetiška  aplinka daro stiprų poveikį žmogaus savijautai ir darbingumui. Teritorijoje ras atgaivą ne tik moksleiviai, mokytojai, bet ir šalia gyvenantys bendruomenės nariai. Sutvarkyta vaistažolių sodo teritorija paskatins moksleivius domėtis vaistažolėmis, stebėti jas augant, kartu su miesto bendruomene prižiūrėti, tvarkyti  įrengtą teritoriją.. Vaistažolių sodas - tai tik pradžia tvarkant gimnazijos teritoriją. Ateityje tai taps kaip antras botanikos sodas, atgaivos visiems sodas.

Ugdymo įstaigų erdvė yra priskirta mokyklai ir nėra vieša. Pagal Aprašo  21.3. punktą projekto idėjos įgyvendinamos Klaipėdos miesto viešojoje erdvėje.


Automobilių stovėjimo aikštelė P.Lideikio gatvėje

P.Lideikio gatvėje, pamiškėje natūraliai pasidarė purvina, pelkėta aikštelė pasistatyti mašinoms žmonių, norinčių pavaikštinėti, pasportuoti miške. Ji labai reikalinga, nes pastoviai kasdien ten stovi lengvosios mašinos. Bet sąlygos yra siaubingos, ypatingai po lietaus, kai susidaro pelkės ir purvas. O ir išvažiuoti iš jos galima tik iš galų, nes jau susidarė duobė.
Būtų puiku išasfaltoti, ar bent jau išpilti skalda, minėtą aikštelę, nes ji labai reikalinga žmonėms, kad nereiktų vaikščioti per balas ir lipti į mašinas purvinais batais.

Kultūringas miestiečių poilsis, estetinis miesto vaizdas.

Nepateikta sąmata. Objektas nėra skirtas gerinti gyventojų gyvenąmąją aplinką.


Žemės plotas šalia Tiesiosios gatvės 33 namo, Klaipėda

Kaip dažnai, būdami vaikais, įsivaizduodavome savo svajonių kraštą pilną ryškiausių supynių, čiuožyklų ir kitų elementų? Ir kaip dažnai, dabar, mūsų mažųjų šeimos narių, draugų ar kaimynų vaikų mažos akutės lekioja ieškodamos žaidimų aikštelės bei kaip nušvinta veidas jas pamačius?
Vaikų svajonių kraštas – tai žaidimų aikštelė su daugiafunkciniu žaidimų kompleksu, klasikiniu bokšteliu, čiuožyklomis, spyruokliniais šuniukais, lavinamosiomis žaidimų sienelėmis. Ši erdvė pritaikyta visai šeimai, nes mažiesiems čiuožinėjant vyresnieji  vaikai su tėvais galės mėgautis laiku poilsio zonoje ant suoliukų, žaisti žaidimą „X ir 0“, aktyviai pramogauti žaidžiant stalo tenisą, o gal tiesiog išnaudoti laiką sportui ant skersinių.
Tikslinė grupė – vaikai (pritaikyta ir vaikams su negalia).
Projekto tikslas – užpildyti pietinę Klaipėdos dalį vaikų juoku ir džiaugsmu. Pažymint, kad gyvenvietė, kurioje siūloma įrengti šią erdvę, šiuo metu neturi nei vienos saugios, funkcionuojančios ir savivaldybės prižiūrimos vaikų žaidimų aikštelės.
Sprendžiama problema – vaikų ir jaunimo užimtumas. Šiame mikrorajone nėra nei vienos erdvės pritaikytos vaikų ir jaunimo užimtumui, ją įkūrus veiklos čia ras paaugliai, mažamečiai ir net juos lydintys tėveliai.

Klaipėdos miestas turi būti patrauklus gyventojams !  Jaunų šeimų ar senjorų laukiančių anūkų - gyvenamoji vieta turi būti ryški ir įveiklinta vaikams. Dažnai spręsdami jau suaugusių miestiečių problemas dėl automobilių stovėjimo aikštelių, duobių kelyje, šviesoforų ir pan., pamirštame pačius svarbiausius – mūsų vaikus. Vaikai turi turėti savo erdves.
Šiuo metu pietinė miesto dalis jaučiasi apleista savivaldybės, ypač rimkų mikrorajonas. Gyvename stambiųjų verslų apsuptyje, paskendę sunkiasvorio transporto eisme. Įkvėpę optimizmo keliame šį projektą ir tikime, kad šis nuošalus Klaipėdos kraštas turi galimybę tapti patraukliu ir gyventojams ir svečiams. O kiekvienas naujai sužibęs mikrorajonas – savivaldybės ramstis.


Šaligatvis abiejų pusių Dailidžių gatvės nuo 7 iki 15 Namo numerių visiškai avarinės būklės, - išlindę medžių šakos, sutrupėjęs asfaltas, atsiradę duobės. Šaligatvis veda į aklųjų kombinatą, daug vaikšto akli ir silpnaregiai (net ženklas yra). Jie dažnai griuvinėja. Net normaliai matantiems čia sudėtinga vaikščioti. Reikia būtinai pakeisti dangą.

Pakeitus dangą, galėtų normaliai vaikščioti žmonės.

Nepateikta sąmata. Bus įvertinta galimybė įgyvendinti iš kitų priemonių. Galima svarstyti, dėl šaligatvio paprastojo remonto, vertė neviršija nustatyto 50 tūkst. eur., tik neaišku dėl DP ar galima.


Poilsio erdvės atkūrimas rekreacinių įrenginių pagalba

Baltijos pr., artimiausia vieta nuo 13 ir 7 daugiabučių namų

Projekto tikslas: naujų rekreacinių įrenginių pagalba sukurti tankiai gyvenamo rajono žmonėms patrauklią aplinką pasyviam ir aktyviam poilsiui.
Tikslinė grupė: Baltijos pr. 1, 5, 7, 9, 11, 13, 15, 19, 21, 23, 25, 27, 29, Šilutės pl. 36 daugiabučių namų gyventojai ir rajoną aktyviai lankantys praeiviai, kurie pėsčiomis eina į prekybos centrą "Banginis" bei lopšelį-darželį "Liepaitė".
Sprendžiama problema. Šiuo metu nei nuolatiniai gyventojai (įskaitant visas amžiaus grupes), nei minimą rajoną aktyviai lankantys svečiai (kurie kasdien arba dažnai praeina į didelį PC "Banginis" arba l/d "Liepaitė") neturi galimybės deramai bent prisėsti ant suoliukų, pailsėti ar pasigrožėti aplinka, nes minimoj vietovėj gyventojų kadaise pastatyti savadarbiai suoliukai rekreaciškai yra visiškai degradavę ir neatitinkantys jokių normų. Nėra galimybės vaikams (jokių amžiaus grupių) su tėveliais ar vieniems saugiai užsiimti žaidimais, aktyvia rekreacine veikla ar tiesiog užsinorėjus pasportuoti, nes net čia jau esantys lauko žaidimų įrenginiai neatitinka jokių higienos normų ir yra seniai rekreaciškai degradavę, neveikiantys ir keliantys pavojų čia norinčiųjų aktyviai pailsėti saugumui. Tuo tarpu sporto treniruoklių čia niekada net ir nebuvę. Artimiausi lauko treniruokliai suaugusiesiems minimos vietovės atžvilgiu yra prie Baltijos pr. 53 pastato arba prie Debreceno g. 48B esančio stadiono. Vaikams saugiai žaisti su sąlyginai rekreaciniu požiūriu saugiais įrenginiais yra Šilutės pl. 40A esančios "Maxima" parduotuvės teritorijoje, prie Debreceno g. 40 namo prieš kelis metus įrengta žaidimų aikštelė ir regis 2023 m. atidaryta nauja žaidimų aikštelė prie Baltijos pr. 67 namo. Tačiau ir naujai ar neseniai įrengtos minėtos žaidimų aikštelės yra jau per mažos atlikti visų čia norinčiųjų žaisti bei poilsiauti poreikius piko laiku (kai tinkamos oro sąlygos ir vaikai ar šeimos su vaikais yra laisvi nuo darbų ar ugdymo įstaigų). Taigi Baltijos pr. teritorijoje, apsuptoje Baltijos pr. 7, 5, 13 ir 11 daugiabučių namų pastatų reikalinga nauja rekreacinė infrastruktūra: suoliukai, lauko treniruokliai ir įvairių amžiaus grupių vaikų poreikius atitinkantys lauko įrenginiai, keletas naujų medžių čia pasyviai ar aktyviai besiilsiančiųjų pavėsiui sukurti.

Projekto įgyvendinimas padėtų įveiklinti čia esančią rekreaciškai patrauklią nemažą žaliąją teritoriją jos tankiai apgyvendintų aplinkinių įvairaus amžiaus grupių gyventojų poilsiniams bei rekreaciniams poreikiams. Toks esamos teritorijos įveiklinimas būtų naudingas klaipėdiečių sveikos gyvensenos skatinimo bei palaikymo požiūriu. Be kita ko, tai būtų saugi, šių dienų higienos normas atitinkanti aplinka, atliepianti ir pasyvių, ir aktyvių besiilsiančiųjų rekreacinius poreikius.


Dauguma tėvų galės matyti savo vaikus per langus. Nedidelė sena vaikų žaidimo aikštelė yra kaimyniniame kieme, tačiau ji netenkina visų vaikų poreikių, o Sąjūdžio parke renkasi vaikai iš viso rajono. Liubeko g. 13-15-17-19-21 namuose yra virš 150 butų, labai daug skirtingo amžiaus vaikų, todėl moderni vaikų žaidimo aikštelė, suskirstyta į atskiras zonas pagal amžiaus grupes, tikrai būtų naudinga šio rajono gyventojams.
Panašūs objektai buvo realizuoti Taikos pr. 92 namo kieme, bei dabar realizuojami prie Simonaitytės kalno ir Klaipėdos gatvėje (praeitų metų dalyvaujamasis biudžetas)

Projekto tikslas: Suteikti galimybę žaisti ir lavintis vaikams iš aplinkinių namų; sumažinti Sąjūdžio parko aikštelių apkrovą
Tikslinė grupė: Liubeko g. 13-15-17-19-21 namų gyventojai (vaikai ir jų tėvai)

Siekiama suteikti galimybę vaikams lavintis, žaisti kieme, plėtoti miesto modernių vaikų žaidimo aikštelių sistemą, sumažinti Sąjūdžio parko aikštelių apkrovą.


Pramogų zona Draugystės parke (Šiaulių g.) - krepšinio ir vaikų žaidimo aikštelė

 Šioje vietoje jau dešimtys metų stovi apleista krepšinio aikštelė. Asfaltas visoje teritorijoje yra tragiškos būklės, vieta absoliučiai nėra pritaikyta visuomeniniams poreikiams.
Mes siūlome sugrąžinti gyvybę į šią teritoriją, įrengiant joje naują krepšinio aikštelę, bei modernią vaikų žaidimo aikštelę. Tai tikrai padėtų Šiaulių gatvės bendruomenei, nes mūsų kvartale yra labai mažai vaikų žaidimo aikštelių. Modernių krepšinio aikštelių trūksta visame mūsų gyvenamajame rajone (iš esmės yra tik viena vieša geros būklės aikštelė), todėl manome kad atsiradus šioje vietoje dar vienai aikštelei – norinčių žaisti bus tikrai daug. Tam kad žaisti būtų saugu – aplink aikštelę siūlome įrengti aukštą segmentinę tvorą (kaip planuojama įrengti prie pėsčiųjų ir dviračių tako tarp Šilutės pl. ir Taikos pr.

Projekto tikslas: Atnaujinti apleistą krepšinio aikštelę bei įrengti vaikų žaidimo aikštelę
Tikslinė grupė: Šiaulių gatvės gyventojai, Draugystės parko lankytojai, bei visi misto gyventojai

Mieste bus viena apleista vieta mažiau. Netoli parko, rajone, kur gyvena labai daug jaunų šeimų atsiras nauja vaikų žaidimo aikštelė. Žmonės, norintys aktyviai leisti laiką turės naują krepšinio aikštelę.

Netikslinga įgyvendinti per Dalyvaujamojo biudžeto priemonę, kadangi ši teritorija yra įtraukta į 2024 m. kompleksinės teritorijos sutvarkymo svarstymą, dėl naujos sporto ir vaikų žaidimo infrastruktūros įrengimą.


Šaligatvio remontas ties Šiaulių g. 9 namu

 Šaligatvis aplink Šiaulių g. 9 namą yra labai blogos būklės – plytelės iškeltos medžių šaknų, dalis jų suskilusios, susidarė aukščių skirtumai. Tai yra labai pavojinga, jau ne kartą buvo nutikę, kad vyresnio amžiaus žmonės tamsiu paros kliūva už nelygumų ir krenta ant asfalto, tai yra didžiulė grėsme susižeisti. Dėl to prašome mums padėti ir sutvarkyti šį šaligatvį!

Projekto tikslas: Sutvarkyti šaligatvį ties Šiaulių g. 9 namu
Tikslinė grupė: Šiaulių gatvės gyventojai bei rajono svečiai

Sutvarkytas šaligatvis ties Šiaulių g. 9 namu, patogesne infrastruktūra miesto miegamuosiuose rajonuose


Vaikų žaidimų aikštelė Draugystės seniūnaitijoje

Klaipėdoje, Draugystės seniūnaitijoje, Šilutės pl. 42-44, Debreceno g. 2-26, nėra įrengta nei viena vaikų žaidimų aikštelė ar laisvalaikio/sporto zona. Jaunų šeimų prašymu šia iniciatyva skatiname vaikų užimtumą, aktyvų šeimos laisvalaikį, bendruomenės aktyvumą. Žaidimų ir laisvalaikio aikštelėje planuojama įrengti ne tik sūpynes, bet ir suoliukus, kur galės maloniai prisėsti vyresnio amžiaus žmonės, palydėję savo anūkus į žaidimų aikštelę. Dėl saugumo sumetimų teritoriją planuojama aptverti tvora. Aikštelėje bus įrengtos šiukšliadėžės tvarkos palaikymui. Teritorija didelė, tad greta bus planuojama organizuoti kaimynų šventes, piknikus ir kitas bendruomeniškumą skatinančias iniciatyvas. Manoma, kad šiuolaikiška, patraukli laisvalaikio erdvė taps bendruomenės traukos centru. Projektą teikia Draugystės seniūnaitijos seniūnaitė, atsižvelgus į bendruomenės poreikius.

Projekto rezultatas - įrengta šiuolaikiška žaidimų ir laisvalaikio erdvė daugiabučių kvartale, skatinanti šeimų bendravimą ir vaikų fizinį aktyvumą. Miesto ateitis, auganti sveikesnė ir aktyvesnė jaunoji karta. Užtikrintas prasmingas laisvalaikio leidimo būdas.


Pasiūlymas pateiktas popierine forma. Užpildyta forma atitinka reikalavimus. Nepateikta sąmata. Bus įgyvendinama kitose priemonėse.


Pakrantės parko kūrybinės dirbtuvės ir sprendiniai

Klaipėdos miestas, Danės upės kairioji pakrantė atkarpoje nuo rytinės SBA grupės „Klaipėdos baldai“ sklypo ribos (Joniškės g. 21) iki rytinės sklypo adresu Gluosnių skg. 6 dalies ir dalis Mokyklos tilto patiltės

Projekto tikslas – atgaivinti kairiosios Danės upės pakrantę Mokyklos tilto prieigose ir pritaikyti ją miesto gyventojų poreikiams. Šiuo metu teritoriją kerta dviračių trasa, kuri eina neišvaizdžia ir neatraktyvia erdve, apaugusia atsitiktiniais želdiniais, ribojama sandėliavimo ir pramonės įmonių tvoromis ir pastatais. Teritoriją kerta masyvi gelžbetoninė Mokyklos tilto konstrukcija. Tikslinė grupė – senamiesčio, Bangų-Baltikalnės g. ir Mokyklos-Joniškės g. prieigų gyventojai. Šia teritorija šiuo metu naudojasi tik pavieniai ir atsitiktiniai vietos gyventojai, kartais čia atklysta žvejai, dviratininkai ir pėstieji, asocialūs asmenys, vienišos ir meninį polinkį turinčios sielos – poetai, fotografai, miestų tyrinėtojai. Iniciatyva būtų sprendžiama šios viešosios erdvės identiteto, architektūrinės raiškos ir funkcinio susietumo problema.

Dauguma gyvenamųjų teritorijų Klaipėdos mieste, besiribojančių su pramonės ir inžinerinės infrastruktūros plotais, atpažįstamais miestiečių kaip urbanistinės dykros, kuria slogų miesto įvaizdį ir ilgalaikėje perspektyvoje žmonių psichikai daro neigiamą įtaką. Antra vertus, ši vieta Klaipėdos miestovaizdyje neturi savo tapatumo (neturi atpažįstamų ir savitų fizinės aplinkos ženklų), tai mažina šios miesto dalies, o kartu ir viso miesto vertę. Trečias aspektas – urbanistiškai ši teritorija svarbi kaip miesto gamtinio karkaso mazgas, turintis didelį rekreacinįir kultūrinį potencialą. Ateityje ši vieta turi galimybę tapti alternatyvia senamiesčiui (Piliavietės ir fosos) miestiečių aktyvaus poilsio zona. Ją kertanti dviračių trasa su įvairios paskirties poilsio zonomis galėtų būti sujungta su atnaujintu Malūno tvenkinio parku ir taip sukurtį organišką funkcinį ryšį su Joniškės-Mokyklos g. ir Bangų-Baltikalnės g. bei senamiesčio gyvenamųjų rajonų funkcinėmis zonomis. Kūrybinių dirbtuvių metu visi šie aspektai, padedant į procesą įsitraukusiems gyventojams, būtų permąstyti ir vizualizuoti keturių kūrybinių komandų. Galutinis rezultatas – vientisa visos zonos koncepcija ir paruošti konkretūs sprendiniai ir veiksmų planas 3 zonai (krantinei-alėjai greta AB „Klaipėdos baldai“), kurį įgyvendintų projekto kūrybinė komanda su projekto partneriais. Kadangi teritorijos plotas nemažas, ją kerta didelis kiekis komunikacijų, o projekto biudžetas ribotas, pirmame šios iniciatyvos etape planuojama sprendinius įgyvendinti be techninio projekto, naudojantis paprastomis ir efektyviomis taktinio urbanizmo ir architektūrinės aplinkos formavimo priemonėmis – suoliukais, želdiniais, dangomis ir šviesos instaliacijomis.