Siūlyčiau įrengti Prūsijos karalienės Luizės vardo parką Tauralaukyje, Danės upės rekreacinėje zonoje, atkuriant senąjį paminklą. Sutvarkyti pakrantę maudynėms, įrengti takus, suoliukus ir apšvietimus ( senųjų dujinių gatvių žibintų imitacija), išsaugant dar likusius Luizės ąžuolus, jei tokie dar yra. Smagu, kad būtų įrengta grilio zona, vaikų užimtumo aikštelė, mini sceną jauniesiems talentams. Tiktų ir "grojantys" suoliukai, kurie pasakotų Luizės istoriją arba grotų XIX muziką. Parkas pritrauktų mažąjį verslą (ledai, kava, greitas maistas, vandens dviračiai) . Luizės parkas taptų traukos centru, tuo pačiu miestiečiams primintų apie Memelio istoriją. ( Dėl konkrečios vietos turėtų patarti miesto tvarkos specialistai)

Tikimasi, kad sutvarkyta Danės pakrantė prisidės prie gyventojų srauto didėjimo šioje miesto dalyje, pagerins sąlygas verslo kūrimuisi ir plėtrai, padidins nekilnojamojo turto vertę, sumažins aplinkos taršą, pagerins rekreacinių zonų būklę, sukurs papildomų paslaugų ir aktyvaus laisvalaikio infrastruktūrą.

Nepritarta. Neatitinka Aprašo reiklavimų, nepateikta sąmata. Planuojama 2026 m. skelbti Karalienės Luizės metais.


"Vitės sporto ir laisvalaikio" asociacija

Dviračių/pėščiųjų takas nuo Vitės kvartalo iki Melnragės

Pėščiųjų / dviračių taku pasiekti Baltijos jūrą visiems gyventojams nuo Vitės kvartalo iki Melnragės. Šiuo metu Vitės kvartalo pabaigoje, už "Žalgirio" stadiono esantis miško takas nepatogus gyventojams, važiuojantiems dviračiu. Nepatogus mamoms, tėvams su vaikų vežimėliais. Nepatogus mažiems vaikams su paspirtukais, dviratukais. Esantis takas veda per mišką, smėlį, klimpsta ratai, stumti, o ypač miegantį vaiką vežimėlyje ar vaikui pačiam savo dviratuką, yra sunku. Esantis takas palengvintų tiek vaikams, tiek jaunom šeimom, tiek vyresniem gyventojam, tiek sportuojantiems patogiau, saugiau pasiekti Baltijos jūrą, jos paplūdymius.

Esantis takas aktyvintų gyventojų judėjimą, lengvesnį priėjimą prie Baltijos jūros. Esantis takas,vasaros metu, mažintų automobilių srautą P. Lideikio gatve. Ne vienas gyventojas vietoj automobilio pasirinktų dviratį.

Nepritarta. Neatitinka Aprašo reikalavimo, nelaisvoje valstybinėje žemėje, techniškai nebus galima įgyvendinti pasiūlyme nurodytoje vietoje, neatitinka saugumo rekalavimų, nėra jungčių.


Automobilių parkavimo aikštelės įrengimas Pilies g.

Daugiabučio gyvenamojo namo Pilies g. 5 kieme - parkavimo aikštelės įrengimas. Šis namas bemaž yra vienintelis šioje senamiesčio dalyje, kurio gyventojai neturi savo automobilių parkavimo aikštelės. Automobilius statome dulkėtoje, pačių gyventojų pažvyruotoje vietoje. Norėtume ją įteisinti ir sutvarkyti, jog nebūtų keliamos dulkės, teršiamas oras, gerėtų estetinis vaizdas. Pagaliau tai yra senamiesčio puoselėjimas. Šį norą gyventojai puoselėja jau daugiau nei dešimtmetis. Turime suprojektuotą 23 vietų (per tą laiką pašalinti du seni medžiai), dabar tilptų 24 vietos, aikštelės projektą. Būtų išspręsta daug metų besitęsianti automobilių parkavimo problema. Pagražėtų ši senamiesčio dalis. Jei ši idėja rastų atgarsį, būtų pagerinta žmonių gyvenimo kokybė, padidėtų klaipėdiečių laimės indeksas.


ŽAIDIMŲ IR LAUKO MUZIKOS INSTRUMENTŲ AIKŠTELĖ DRAUGYSTĖS PARKE

Pagrindinė problema, kurią numatoma išspręsti įgyvendinus projektą – nepakankama Klaipėdos miesto Draugystės parko, skirto gyventojų užimtumo didinimui, kokybė. Pagrindinė šios problemos priežastis – laisvalaikio praleidimo įrenginių infrastruktūros trūkumas, neatitinkantis vietos lankytojų poreikio. Klaipėdos miesto savivaldybės skelbiamo žemėlapio duomenimis (https://klaipeda.maps.arcgis.com/apps/webappviewer/index.html?id=011eee6db5b74f2aa26ebcefb36ff213) Draugystės parko teritorijoje nėra nei vienos naujai įrengtos ar atnaujintos vaikų žaidimų aikštelės bei nėra planuojama įrengti tokia infrastruktūra. Siūlomoje idėjos vietoje stovi trys įrenginiai, kurie siūlo labai mažai veiklos. Juos būtina atnaujinti, o čia stovėjęs treniruoklis surūdijo iš pamatų ir buvo demontuotas. Teritorija šalia Gedminų dvaro tvenkinio yra populiari vieta tarp įvairaus amžiaus žmonių. Šalia įskurusios 6 ugdymo įstaigos, daugiabučiai gyvenamieji namai. Šio projekto įgyvendinimas suburtų šalia esančių ugdymo įstaigų, gyvenamųjų mikrorajonų bendruomenes, parko lankytojus. Žaidimų ir lauko muzikos instrumentų aikštelės atsiradimas leistų išnaudoti šios teritorijos pobūdį. Aikštelė būtų lengvai pasiekiama apšviestu pėsčiųjų ir dviračių taku, atokiau nuo gatvių, automobilių stovėjimo aikštelių. Ant šalia esančio pastato sumontuota vaizdo stebėjimo kamera. Pasirinktoje vietoje yra laisvas žalias plotas, per jį nėra nutiesti inžineriniai tinklai. Vieta yra aukštesnėje sklypo reljefo vietoje, todėl drenažo problema būtų išsprendžiama suformuojant nuolydžius. Teikiamas pasiūlymas įrengti žaidimų ir lauko muzikos instrumentų aikštelę, suskirstant ją į atskiras zonas bei sujungiant tarp jaunų medžių nutiestu takeliu. Šalia tako, medžių pavėsyje, būtų tikslinga įrengti suoliukus su atramomis. Aikštelės vieta - Draugystės parko bendrojo naudojimo teritorija (žalia zona) tarp pėsčiųjų ir dviračių tako ir Klaipėdos Eduardo Balsio menų gimnazijos kiemo. Viena aikštelės zona – muzikinė erdvė, siūlytų veiklą įvairaus amžiaus Klaipėdos miesto gyventojams, skatintų kūrybiškumą kuriant melodijas tiek individualiai, tiek grojant grupėmis. Muzikinėje erdvėje būtų įrengti 4-6 muzikos instrumentai iš atmosferos poveikiui atsparių medžiagų. Taupant projekto lėšas, po muzikos instrumentais galima įrengti betoninių trinkelių grindinį. Kita aikštelės zona – vaikų žaidimų erdvė būtų sumontuota ant minkštos dangos grindinio. Atsižvelgiant į aplink esančių ugdymo įstaigų mokinių amžių (vaikai nuo pradinių klasių) bei infrastruktūros trūkumą Draugystės parke, siūloma įrengti kuo daugiau aktyvios veiklos siūlančią bei didesnį vaikų kiekį vienu metu galintį aptarnauti žaidimų kompleksą. Šalia nutiestas miestą aptarnaujantis apšvietimo tinklas leistų, esant poreikiui, įrengti papildomą aikštelės apšvietimą.

Įgyvendinus projektą bus sukurta daugiafunkcinė aktyvaus laisvalaikio ir susibūrimo erdvė, įveiklinta Draugystės parko teritorijos dalis, padidės šios vietos patrauklumas. Tikimasi, kad sukurta erdvė leis prisidėti prie bendruomeniškumo ugdymo, visų amžiaus grupių miesto gyventojų bei lankytojų užimtumo ir aktyvumo didinimo.

Į šią sumą įeina, pagrindo paruošimo, gumuotos dangos montavimo darbai ir medžiagų kaina (1 m2 kaina = 70 Eur + PVM) Į šią sumą įeina, pagrindo paruošimo, trinkelių klojimo darbai ir medžiagų, bei trinkelių kaina (1 m2 kaina = 38 Eur + PVM) Įrenginio kaina 8 682,00 Eur + PVM.  Montavimas apie 2 500,00 eurų + PVM https://darom.lt/vaiku-zaidimo-aiksteles/zaidimu-aiksteles/zaidimu-kompleksas-lm208-1/ Pridedami komerciniai pasiūlymai. Į samatą įtraukta: 1. Harmony Flowers Major Buch 4097,44 eurų 2. Cavatina HD su lietuvių liaudines dainų knyga 6369,78 eurų 3. Soprano Freechimes Pentatonic 1518,31 eurų 4. Calypso Chimes Quatro 1055,48 eurų. Įrenginių montavimas – 850,00 eurų

Klaipėdos miesto Draugystės parko bendrojo naudojimo teritorija, prie Gedminų dvaro tvenkinio, šalia pėsčiųjų ir dviračių tako. Vietos koordinatės 55.676979, 21.181920


Šaligatvių trūkumas yra pagrindinė Tauralaukio mikrorajono problema, kurią įvardija beveik 80% tauralaukiečių. Liūdna matyti, kaip asfaltuotos gatvės kelkraščiu į parduotuvę pėsčiomis baikščiai dairydamiesi į pravažiuojančius automobilius keliauja senjorai. Saugus pėsčiųjų eismas svarbus visoms amžiaus grupės: nuo vaikučių vežimėliuose ir mokinių, iki dirbančių miestiečių ir garbaus amžiaus piliečių. Šaligatviai – itin svarbi saugaus eismo užtikrinimo priemonė, todėl Tauralaukio kvartalo iniciatyvinė grupė būtent su jais susijusias idėjas išrinko kaip aukščiausio prioriteto ir teikia Klaipėdos dalyvaujamajam biudžetui. Tačiau vien šaligatvio įrengimas būtų pernelyg blankus projektas sparčiai besiplečiančiam miesto rajonui, stokojančiam gyvesnių viešųjų erdvių ir apželdinimo sprendimų. Dėl šios priežasties siūlome šalia naujai atsirasiančio šaligatvio įrengti per visą jo ilgį besidriekiantį želdyną, sudarytą iš Lietuvos vėliavos spalvomis žydinčių augalų. Tokiu būdu būtų pagyvinamas bendras miesto vaizdas, ugdomas nauju šaligatviu besinaudojančių gyventojų pilietinis sąmoningumas. Trispalvis želdynas taptų viena ilgiausių stilizuotų vėliavų visoje Lietuvoje, o jei ateityje būtų pratęstas iki Debesų g. ir Virkučių g. pabaigos, pasiektų beveik 2 km ilgį ir beveik dvigubai viršytų ilgiausios Lietuvos vėliavos rekordą! Šio projekto metu, atsižvelgiant į projekto apimčiai skiriamą biudžetą, šaligatvis ir želdynas būtų įrengiamas vienoje gatvės pusėje, Debesų g. atkarpoje nuo Smėlio g. iki Pajūrio g. ir Virkučių g. atkarpoje nuo Pajūrio g. iki Vaivorykštės g., pagal pridedamą schemą. Įvertinus numatytų darbų sąmatą ir paaiškėjus, kad ji viršija numatytą projektui skirti sumą, galima būtų projekto vykdymą išskirstyti į etapus, pirmiausia įrengiant šaligatvį, o želdynų įrengimą atidėti, pavyzdžiui, iki kitų metų dalyvaujamojo biudžeto projekto, arba iki atsirastų tam skirtų lėšų. Projekto tikslas: Įrengti šaligatvį ir greta besidriekiantį Lietuvos vėliavos spalvų želdyną . Projekto tikslinė grupė – visi Tauralaukio mikrorajono gyventojai . Projektas sprendžia saugaus eismo , miesto viešųjų erdvių apželdinimo problemas, ugdo pilietiškumą .

Įrengtas pėsčiųjų šaligatvis su šalia Lietuvos vėliavos spalvų želdynu Debesų ir Virkučių gatvėse. Saugesnis ir patogesnis eismas pėstiesiems ir pravažiuojantiems vairuotojams. Gražesnė miesto aplinka.

Pridedama preliminari rangovo sąmata Preliminari kaina, koreguotina patikslinus šaligatvių įrengimo kainą. Viršijant skiriamo biudžeto lėšas, gali būti atskirta į antrą projekto vykdymo etapą.


Projekto tikslas – sutvarkyti rytinę Dangės upės pakrantę Tauralaukyje nuo Klaipėdos gatvės iki Tauralaukio akmens (lygiagrečiai Skroblų gatvei) įrengiant rekreacinę zoną su pėsčiųjų – dviračių takais. Siūloma praplatinti ir pažymėti informaciniais ženklais esamus pėsčiųjų takus, sujungiant juos į sistemą, įrengiant informaciniais ženklais pažymėtus įėjimus į parką iš Klaipėdos ir Skroblų gatvės. Įvertinant natūralią gamtinę aplinką siūloma, kad takų danga išliktų natūrali. Įrengti informacines nuorodas, stendus apie šioje teritorijoje esančius Valstybės saugomus kultūros paveldo objektus (Tauralaukio kaimo senosios kapinės), Tauralaukio (vad. Velnio) ir išskirtinius gamtos objektus: išskirtinio dydžio ir amžiaus ąžuolus, kurie primena apie dar prieš 300 metų šioje vietoje vešėjusį ąžuolyną, šimtametę trešnę, liepų alėją, kitus išskirtinius medžius, sutvarkyti jų aplinką pritaikant juos lankyti. Tikslinė grupė – Tauralaukio gyvenamojo rajono gyventojai, klaipėdiečiai, miesto svečiai. Sprendžiama problema. Tauralaukis šiuo metu yra intensyviausiai Klaipėdos mieste vystomas gyvenamasis rajonas. Gausėjant gyventojų skaičiui, didėja viešųjų erdvių, skirtų poilsiui, rekreacijai ir bendruomenės susibūrimams poreikis. Sutvarkytas Tauralaukio parkas, įkurtas rytinėje Dangės upės pakrantėje, patenkintų ne tik Tauralaukio gyventojų, miestiečių ir miesto svečių rekreacinius poreikius, atvertų galimybes plėtoti turizmą, poilsio ir pramogų paslaugas, bet ir aktualizuotų gamtos, kultūros ir istorijos vertybes. Įvykdžius siūlomą projektą, vietovėje esantys išskirtiniai kultūriniai objektai taptų atviresni visuomenei. Vienas jų – apeiginis nuo XIII a. žinomas Tauralaukio akmuo (dar vadinamas Velnio akmeniu). Tai valstybės saugomas objektas, įtrauktas į Kultūros paveldo registrą (unik. Nr. 5185), nes šis akmuo yra vienas seniausių, išlikusių savo pirminėje vietoje apeiginių akmenų visose kuršių žemėse. Greta akmens yra dar vienas kultūros paveldo objektas (unik. Nr. 22064) XIXa. datuojamos Tauralaukio kapinaitės, kuriose galimai palaidoti Tauralaukio dvaro gyventojai. Deja kapinaičių būklė taip pat yra patenkinama. Išlikę keli antkapiai aplūžę, pastatyti kapinaites juosusios tvoros stulpai taip pat ne visi, pačios tvoros nėra. Siūloma jas atnaujinti, sutvarkant želdynus ir restauruojant tvorą. Dar viena Tauralaukio vertybė, kuri šiuo metu nėra niekaip fiksuota, yra reliktiniai ąžuolai senoliai ir kiti vertingi medžiai. Žemėlapiuose matyti, kad prieš daugiau kaip 300 metų Tauralaukyje žaliavo ąžuolynas.O prieš daugiau kaip 200 metų šalia Mažojo Tauralaukio dvaro buvo parkas, kuriame buvo pėsčiųjų promenados, altana, suolai, veikė karuselė, žydėjo daug gėlių ir dekoratyvinių krūmų. 1807-1808 m. Tauralaukio parke mėgo lankytis tuo metu Klaipėdoje rezidavusi Prūsijos karalienė Luizė su vaikais. Iki šių dienų teritorijoje yra išlikusių išskirtinių savo dydžiu ir amžiumi ąžuolų, taip pat šimtametė trešnė, kiti išskirtiniai medžiai. Sutvarkius siaurus pėsčiųjų takus ir želdinius, erdvė taptų patrauklesnė leisti laisvalaikį miesto gyventojams.

Įgyvendinus Tauralaukio parko projektą, būtų sukurta patraukli istorinė rekreacinė bendruomeninė erdvė Tauralaukio gyventojams, miestiečiams bei Klaipėdos miesto svečiams, aktualizuojanti Tauralaukio gamtos, kultūros paveldą bei istoriją. Sukurta infrastruktūra sudarytų galimybes plėtoti turizmą, poilsio ir pramogų paslaugas.

Sumos preliminarios, remiantis įgyvendintais ar įgyvendinamais panašiais dalyvaujamojo biudžeto pasiūlymais kitose savivaldybėse

Idėjos pasiūlymas atmestas. Nėra galimybės įgyvendinti, kadangi parkui įrengti sklypas yra miško žemėje, kuri nepriklauso savivaldybei.


Asociacija Pirmosios Melnragės bendruomenė

Apšvietimas Melnragės parko Odesos promenadai.

Jau dveji metai veikia naujasis Melnragės pajūrio parkas. Miestiečiai ir miesto svečiai su malonumu atvyksta ir vaikštinėja vadinamąja Odesos promenada. Ji tapo bene labiausiai lankoma parko dalis ir, kartu su puikiai įrengtomis vaikų žaidimo aikštelėmis, pritraukia begales lankytojų . Tačiau, jeigu vaikų žaidimo aikštelėse miestiečiai gali apsilankyti ir vakarėjant bei tamsiuoju paros laiku (kuris žiemos sezonu yra labai jau ilgas), tai apie Odesos promenadą to pasakyti negalima. Vaikų žaidimo aikštelės yra jaukiai apšviestos, tenai ir pritemus dar žaidžia vaikai bei ilsisi mamos, kai tuo tarpu Odesos promenadą vakarais gaubia gūdi tamsa ir, tik pritemus, lankytojai skubiai pasišalina iš tų nejaukiomis tampančių vietų. Iš čia ir siūlymas, Klaipėdos miesto dalyvaujamojo biudžeto lėšomis įrengti Melnragės parko Odesos promenados dalies apšvietimo tinklą. Manoma, darbų sąmata neturėtų būti labai jau didelė, nes apšvietimo užtikrinimui pakaktų pratęsti jau esamus apšvietimo tinklus nuo vaikų žaidimo aikštelių į molo pusę, sumontuojant bent jau penkis - šešis apšvietimo stulpus, į promenados pradžios Audros gatvėje pusę - sumontuojant bent keturis apšvietimo stulpus ir link išėjimo į Nėgių gatvę bent keturis stulpus. Ši santykinai nedidelė investicija į Melnragės parko Odesos promenadą būtų tikrai aktuali didelei daugumai klaipėdiečių, nes sunku įsivaizduoti, kad kažkas iš miestiečių dar nebūtų tenai lankęsis, ar neplanuotų dar kartą apsilankyti, kadangi ženkliai prailgintų galimą lankymosi parke laiką bei esmingai padidintų lankytojų saugumą tamsiuoju paros laikotarpiu.

Suteikti vienai gražiausių Klaipėdos vietų antrą gyvenimą, suteikiant galimybę miesto gyventojams saugiai lankytis promenadoje tamsiu paros metu.

Smartenergy.lt      kainoraštis. ledinis.lt                kainoraštis elstila.lt                kainoraštis elstila.lt                kainoraštis rinkos vidurkis

Tai yra valstybės saugoma teritorija, kurioje pirmenybė teikiama biologinės įvairovės išsaugojimui ir yra ribojama žmogaus ūkinė veikla. Apšvietimas trikdytų biologinės įvairovės gyvavimo ritmą, statybos darbai keltų riziką kopagūbrui.


Projekto pagrindinis tikslas - sukurti saugias sąlygas žaisti Klaipėdos vaikams. Kad tėvai, seneliai ir vaikai kartu turėtų laisvalaikio leidimo vietą. O aikštelės įrengimas paskatins savanorišką veiklą, netiesiogiai stiprins gyventojų ryšius ir telks į bendruomenę. Įrengus aikštelę, pilnai suformuota laisvalaikio ir pramogų zona senoje žaidimo aikštelės vietoje. Atsirastų vieta aktyvaus laisvalaikio praleidimui vaikams, bei galimybė bendrauti vietos gyventojams. Tai stiprina bendruomenės, ir ne tik, ryšius. Atsirastų galimybė šalia esančioms mokykloms (Versmė, Smeltė) mokiniams ir darželių (Volungėlė, Rūta ir kt.) vaikams aktyviai praleisti laisvą laiką. Taip pat atėjus šeimoms pavedžioti savo augintinius (šalia šunų vedžiojimo aptvaras) jų vaikams praleisti laiką saugioje žaidimų aikštelėje. Žiemos metu, populiarus šalia esantis Simonaitytės kalnas, sutraukiantis vaikus ir tėvelius iš visos Klaipėdos, likusiais metų laikais vaikai galėtų saugiai žaisti šioje aikštelėje.


Šaligatvis abiejų pusių Dailidžių gatvės nuo 7 iki 15 Namo numerių visiškai avarinės būklės, - išlindę medžių šakos, sutrupėjęs asfaltas, atsiradę duobės. Šaligatvis veda į aklųjų kombinatą, daug vaikšto akli ir silpnaregiai (net ženklas yra). Jie dažnai griuvinėja. Net normaliai matantiems čia sudėtinga vaikščioti. Reikia būtinai pakeisti dangą.

Pakeitus dangą, galėtų normaliai vaikščioti žmonės.

Nepateikta sąmata. Bus įvertinta galimybė įgyvendinti iš kitų priemonių. Galima svarstyti, dėl šaligatvio paprastojo remonto, vertė neviršija nustatyto 50 tūkst. eur., tik neaišku dėl DP ar galima.


Tauralaukio kvartalas yra natūraliai iškilęs ant kalvos, nuo kurios atsiveria nuostabūs gamtos vaizdai, Danės upės panoramos ir neprilygstami saulėlydžiai. Tai suteikia išskirtinę galimybę sukurti traukos objektą, kuriuo galėtų didžiuotis tiek vietos gyventojai, tiek miesto svečiai. Šiuo pasiūlymu kviečiame įrengti apžvalgos aikštelę "Tauralaukio saulėlydžių terasa", kuri taps puikia vieta šeimų poilsiui, vakaro pasivaikščiojimams ir gamtos mylėtojų susibūrimams. Nauja apžvalgos aikštelė prisidės prie vietos bendruomenės stiprinimo, suteikdama erdvę socialiniams renginiams ir susibūrimams. Aikštelė ne tik patrauks vietos gyventojus, bet ir galėtų tapti lankytina vieta turistams, norintiems išvysti Klaipėdą iš kitos perspektyvos.

Projekto tikslai : Sukurti viešą erdvę, kuri skatintų bendruomenės aktyvumą ir socialinę sąveiką. Suteikti galimybę lankytojams mėgautis unikaliomis gamtos panoramomis bei Klaipėdos kraštovaizdžiu. Pagerinti vietovės infrastruktūrą, įtraukiant gamtos mylėtojus bei turistus. Prisidėti prie bendro Klaipėdos miesto įvaizdžio gerinimo, skatinant ekologinio ir rekreacinio turizmo plėtrą. Numatoma nauda : Patraukli vieša erdvė vietos gyventojams ir turistams. Pagerinta gyvenimo kokybė bei aktyvios rekreacijos galimybės kvartalo bendruomenei. Didesnė miesto infrastruktūros ir gamtos integracija, išsaugant bei pabrėžiant natūralius kraštovaizdžius. Tokios apžvalgos aikštelės įrengimas Tauralaukio kvartale būtų svarbus ir prasmingas indėlis į Klaipėdos miesto plėtrą bei gerovę. Šis projektas skatins bendruomenės ryšius, siūlys naujas laisvalaikio galimybes ir prisidės prie miesto įvaizdžio gerinimo.

Nepritarta. Siūlomoje vietoje planuojami kiti objektai,  Savivaldybėje rengiamas detalusis planas, projektuojama mokykla.


Gyūnų glaoba, pastatyti gyvūnams šiltus namelius , gyvūnai neserga, estetiški nameliai puošia miesta.

Gyvūnų globa, išsaugotos gyvūnų gyvybės, neserga gyvūnai, malonu prieti ir bendrauti su beglobiais gyvūnais.

Nepritarta. Naujų namelių gyvūnų globai statyti nėra poreikio, kadangi nėra patvirtintų gyvūnų šėrimo vietų. Savivaldybė atnaujina esamus pastatytus namelius.


Vaikų žaidimų aikštelė Draugystės seniūnaitijoje

Klaipėdoje, Draugystės seniūnaitijoje, Šilutės pl. 42-44, Debreceno g. 2-26, nėra įrengta nei viena vaikų žaidimų aikštelė ar laisvalaikio/sporto zona. Jaunų šeimų prašymu šia iniciatyva skatiname vaikų užimtumą, aktyvų šeimos laisvalaikį, bendruomenės aktyvumą. Žaidimų ir laisvalaikio aikštelėje planuojama įrengti ne tik sūpynes, bet ir suoliukus, kur galės maloniai prisėsti vyresnio amžiaus žmonės, palydėję savo anūkus į žaidimų aikštelę. Dėl saugumo sumetimų teritoriją planuojama aptverti tvora. Aikštelėje bus įrengtos šiukšliadėžės tvarkos palaikymui. Teritorija didelė, tad greta bus planuojama organizuoti kaimynų šventes, piknikus ir kitas bendruomeniškumą skatinančias iniciatyvas. Manoma, kad šiuolaikiška, patraukli laisvalaikio erdvė taps bendruomenės traukos centru. Projektą teikia Draugystės seniūnaitijos seniūnaitė, atsižvelgus į bendruomenės poreikius.

Projekto rezultatas - įrengta šiuolaikiška žaidimų ir laisvalaikio erdvė daugiabučių kvartale, skatinanti šeimų bendravimą ir vaikų fizinį aktyvumą. Miesto ateitis, auganti sveikesnė ir aktyvesnė jaunoji karta. Užtikrintas prasmingas laisvalaikio leidimo būdas.

UAB Traida komercinis pasiūlymas, pridedama


Mokyklos rajono infrastruktūros gerinimas

Projekto pagrindinis tikslas - gerinti sąlygas saugiai žaisti Mokyklos g. rajono vaikams ir leisti laisvalaikį įvairaus amžiaus gyventojų grupėms. Šiuo metu vaikams tenka žaisti pievoje kur nėra įrengta nei vienos žaidimų aikštelės per visą Mokyklos gatvės rajoną.

Bus atstatytos panaikintos vaikų žaidimo aikštelės. Atkurta ir pagerinta buvusi laisvalaikio infrastruktūra mokyklos rajone. Įrengus žaidimų aikštelę ir pilnai suformavus laisvalaikio ir pramogų zonas atsirastų vieta aktyvaus laisvalaikio praleidimui vaikams, bei galimybė pabendrauti tėveliams. Tai sustiprintų bendruomenės ryšius. Siūlymas įrengti žaidimų, pramogų ir sporto zonas įvairaus amžiaus grupėms pradedant vaikais baigiant senjorais. Žaidimų erdvėje, taip pat, siūlome įrengti smėlio dėžes mūsų mažiesiems ir suoliukus poilsio zonai senjorams.


Tikslas - sukurti atviras ir nemokamas erdves aktyviam laisvalaikiui, tokiam kaip krepšinio, tinklinio ir lauko teniso padelio aikštelės. Tikslinė grupė - šeimos, jaunimas. Sprendžiama problema - patrauklių ir šiuolaikinį interesą atliepiančių poreikių patenkinimas. Sveika, įtraukia gyvensena, bendruomeniškumo kūrimas. Tenka pastebėti, kad mažieji miesteliai gali pasigirti tokiu aktyvių zonų buvimu. Tuo tarpu Klaipėdos gyvenamuosiuose rajonuose vaikų žaidimo aikštelių klausimas yra išspręstas, o tokių bendrus šeimos, jaunimo aktyvaus poilsio interesus atliepiančių zonų mažai, arba jos nėra daugiafunkcinės. Dalinai šį poreikį išpildo tik poilsio parkas Kar Kar. Šiam tikslui pasiekti būtų galima atverti visuomenei mokymo įstaigų, įvairiausių sporto mokyklų aikšteles, kurias būtų galima pritaikyti daugiafunkciniam naudojimui. Kaip pvz. krepšinio aikšteles pritaikyti lauko tenisui ir pan.

Sveika, aktyvi bendruomenė, šeimos pozityvios politikos įgyvendinimas. Bendruomeniškumo artimų ryšių kūrimas


Šiuo metu Tauralaukio bendruomenė susiduria su realia aktyvaus laisvalaikio erdvių stoka. Ypač trūksta krepšinio aikštelių, kurios būtų viešai prieinamos ir saugios. Kvartale nebėra nė vienos tinkamos viešos krepšinio aikštelės: Jaunimo g. aikštelė neremontuota dešimtmečiais, o aikštelė prie senosios mokyklos išardyta pradėjus statyti naują darželį. Tauralaukio bendruomenės jaunimas ir sporto entuziastai neturi tinkamos vietos sportuoti ar aktyviai leisti laisvalaikį. Todėl visus kviečiu palaikyti naujos krepšinio aikštelės įrengimo idėją ir prisidėti prie krepšinio sugrąžinimo į Tauralaukį! Siūlomoje vietoje (už Rimi parduotuvės Pajūrio g.) yra pakankamai erdvės, kad būtų galima įrengti modernią, saugią ir visiems prieinamą krepšinio aikštelę. Maža to – sutvarkius aplinką, ateityje krepšinio aikštelės kaimynystėje galėtų būti įkurta ir daugiau aktyvaus poilsio erdvių, pvz. riedučių parkas. Projekto apimtyje būtų įrengiama kokybiška krepšinio aikštelė su patvaria danga, krepšinio stovais, apsauginiu tinklu bei suoliukais žiūrovams. Taip pat būtų sutvarkyta aplinka, kad aikštelė būtų saugi ir estetiška. Esu įsitikinęs, kad nauja aikštelė būtų didelis privalumas ne tik jaunimui, bet ir visai bendruomenei.

• Sveikos gyvensenos ir aktyvaus laisvalaikio tarp jaunimo ir suaugusiųjų skatinimas. Kova su plintančiu nejudrumu tarp vaikų ir suaugusiųjų leidžiant laiką lauke ir sportuojant. • Jaunimo užimtumo problemos sprendimas suteikiant galimybę užsiimti prasminga veikla, taip mažinant nusikalstamumą ir neigiamų veiklų riziką. • Atsiradusi galimybė bendruomenei rengti sporto renginius ir turnyrus. • Šeimos traukos centras. Aikštelė galėtų tapti populiaria susitikimų vieta šeimoms ir skatintų kokybišką bendravimą tarp skirtingų kartų. • Pagerinta gyvenimo kokybė tankiai apgyvendintame Tauralaukio kvartale, kuriame taip trūksta viešųjų erdvių. • Krepšinio populiarumo kėlimas tarp vaikų ir jaunimo, taip prisidedant prie Lietuvos krepšinio rinktinės aukščiausių sportinių rezultatų siekimo pasaulyje ateityje.

Pagal pridedamą rangovo paruoštą sąmatą Pagal pridedamą rangovo paruoštą sąmatą Pagal pridedamą rangovo paruoštą sąmatą Pagal pridedamą rangovo paruoštą sąmatą Pagal pridedamą rangovo paruoštą sąmatą Pagal pridedamą rangovo paruoštą sąmatą Pagal pridedamą rangovo paruoštą sąmatą Pagal pridedamą rangovo paruoštą sąmatą Pagal pridedamą rangovo paruoštą sąmatą Pagal pridedamą rangovo paruoštą sąmatą Pagal pridedamą rangovo paruoštą sąmatą Pagal pridedamą rangovo paruoštą sąmatą Pagal pridedamą rangovo paruoštą sąmatą Pagal pridedamą rangovo paruoštą sąmatą Pagal pridedamą rangovo paruoštą sąmatą Pagal pridedamą rangovo paruoštą sąmatą

Pajūrio g. 5B (teritorija vidiniame kieme)

Nepritarta.Siūlomoje vietoje planuojami kiti objektai, neatitinka teritorijų planavimo dokumentams, suplanuota daugiabučių namų statyba.


Pietiniuose Klaipėdos parkuose per pastaruosius metus infrastruktūra sutvarkyta tikrai neblogai. Įrengtos ir sutvarkytos vaikų žaidimo aikštelės, sporto įrenginiai, vandens telkiniai, pasivaikščiojimo ir dviračių takai. Tačiau parkuose vyrauja aktyvaus laiko praleidimo įrenginiai (sporto, vaikų žaidimo aikštelės), o pasyvesniam laiko praleidimui lieka tik pasivaikščioti, pasėdėti ant suoliuko ar pievutės, palesinti paukščius. Todėl siūloma įrengti kelis betoninius lauko žaidimo stalus: 2 šachmatų stalus ir 1 stalo teniso stalą kiek aktyvesniam laiko praleidimui. Tokiu būdu būtų sukuriama pramoga gryname ore ir vaikams, ir senjorams. Galėtų vykti ir vietos bendruomenių turnyrai, didėtų bendruomeniškumas.

Projekto tikslas: Įrengti lauko žaidimo stalus gyventojų veiklai. Projekto tikslinė grupė – visi parke besilankantys klaipėdiečiai. Projektas sprendžia parko įveiklinimą, pasiūlant papildomų laiko praleidimo formų.

2 betoniniai šachmatų stalai, 1 betoninis lauko teniso stalas. Kainos šaltinis (Lauko žaidimų stalai (https://darom.lt/vaiku-zaidimo-aiksteles/betoniniai-zaidimu-stalai/) Įrangos atvežimas su betonavimu ir medžiagomis.


Tiltų g. 21 namo siena, kuri praeiviams puikiai matoma einant abejomis Tiltų g. pusėmis nuo upės pusės ir naujos pėsčiųjų eismo arterijos į/iš sutvarkyto Jono kalno, galėtų būti išnaudota namo sienos senųjų langų reljefuose įamžinant Prūsų/Mažosios Lietuvos periodą žymių Klaipėdoje gyvenusių žmonių portretais. Portretus būtų galima išpiešti kiekviename iš langų (foto prisegta), o apačioje įrengtoje informacinėje lentelėje pateikti detalesnę informaciją lietuvių, anglų ir vokiečių kalbomis apie languose pavaizduotus žmones ir QR kodus, kuriuos nuskenavus išmaniuoju telefonu, pasirinktos asmenybės istoriją įgarsintų vietos aktoriai pagal Klaipėdos istorikų parengtą tekstą. Namo sienoje yra 10 langų reljefų. Atviro balsavimo būdu galima būtų rinkti Prūsiškojo Klaipėdos periodo istorines asmenybes. Kandidatės moterys: PRŪSIJOS KARALIENĖ - LUISE AUGUSTE WILHELMINE AMALIE (1776–1810) PIRMOJI LIETUVOJE MOTERIS GYDYTOJA OTORINOLARINGOLOGĖ ONA PURTOKAITĖ (1902–1979) HABILITUOTA BIOMEDICINOS MOKSLŲ DAKTARĖ ONA JAUDEGYTĖ (1914–2009) KNYGNEŠĖ IR VISUOMENININKĖ MORTA ZAUNIŪTĖ (1876–1945) ŽYMIAUSIA MAŽOSIOS LIETUVOS RAŠYTOJA IEVA SIMONAITYTĖ (Ewa Simoneit) (1897–1978) Kandidatai vyrai: KLAIPĖDOS ATKŪRĖJAS IR MIESTO GARBĖS PILIETIS ALFONSAS ŽALYS (1929–2006) ŽYDŲ RABINAS, MOKYTOJAS IR FILOSOFAS ISAAC RÜLF (ISAKAS RIULFAS) (1831–1902) GYDYTOJAS, BURIUOTOJAS, TILŽĖS IR FULDOS AKTŲ SIGNATARAS DR. VALTERIS DIDŽYS (1896–1977) TROJOS ATRADĖJAS HEINRICH SCHLIEMANN (HEINRICHAS ŠLYMANAS (1822-1890) PRŪSIJOS KARALIUS WILHELM FRIEDRICH III (1770–1840) ENGIAMŲ MAŽŲJŲ TAUTŲ GYNĖJAS GEORG SAUERWEIN (JURGIS ZAUERVEINAS) (1831–1904 m.) KULTŪROS FILOSOFAS IR KRITIKAS LEONIDAS DONSKIS (1962–2016)


Nauja, moderni ir šiuolaikiška vaikų žaidimo aikštelė Tauralaukyje

Tauralaukio mikrorajone dažnai kuriasi jaunos šeimos su mažais vaikais, bet laisvalaikio ar žaidimo erdvių nėra įrengta. Vaikams tenka žaisti gatvėse, kur nesaugu, ne kartą buvo įvykusios ir skaudžios nelaimės. Įgyvendinus šį projektą būtų sprendžiamos ne tik vaikų saugumo problemos, atsirastų infrastruktūra - šiuolaikiškos ir modernios vaikų žaidimų aikštelės. Teritorija būtų suskirstyta į atskiras zonas pagal amžiaus grupes, o erdvė pritaikyta ne tik vaikams, bet ir jų tėvams - aikštelėje būtų sumontuoti ir treniruokliai suaugusiems. Šiuolaikiški įrenginiai atitiks visus saugumo reikalavimus, juos planuojama gaminti iš aliuminio, ilgaamžes ir nerūdijančios medžiagos. Žaidimų aikštelėje taip pat siūlome įrengti ir suoliukus iš perdirbto plastiko, taip prisidedant prie gamtos tausojimo, žiedinės ekonomikos skatinimo, o visą teritoriją aptverti.


Žvejybos uosto rajono apželdinimas gėlėmis

Projekto tikslas – pagerinti Klaipėdos miesto Žvejybos uosto rajono įvaizdį, keičiant visuomenės požiūrį ir svarbiausia atkreipiant dėmesį į aplinkosauginį aspektą – automobilių taršos mažinimą. Apželdinimas gėlėmis ar augalais, skatintų bendruomenę rūpintis savo gyvenamąja aplinka, ugdant atsakingą visuomenę bei formuojant kitokią gyvenimo kultūrą. Pagerėjus mikrorajono įvaizdžiui, sėkmingai kurtųsi nauji verslai, atsirastų daugiau darbo vietų, pagerėtų ekonominė ir socialinė situacija mieste. Tikslinė grupė – Žvejybos uosto mikrorajono gyventojai. taip pat miesto svečiai. Sprendžiama problema - Šis mikrorajonas ypač Minijos gatvė yra tranzitinė iš/iš pietinės miesto dalies vykstant transporto srautams į šiaurinę miesto dalį. Apskirtai yra didelis transporto išmetamųjų dalelių kiekis. Taip pat šiame mikrorajone labai didelis sunkiojo transporto srautas į uostą, todėl aplinkosauginis aspektas ypač aktualus. Vertinant esamą miesto želdinių būklę, matyti, kad būtina atkurti sunykusius želdinius. Taip pat ilgus metus Žvejybos uosto mikrorajono įvaizdis buvo kaip vieno prasčiausių mieste, todėl siekiant gerinti gyventojų sąmoningumą, būtina keisti ir esamą mikrorajono estetinį vaizdą. Dalis daugiabučių namų renovavosi, kuriasi atsakingos gyventojų bendruomenės. Siekiant paskatinti labiau rūpintis savo aplinka gyventojai būtų įtraukiami prižiūrėti ir puoselėti jiems kuriamą gyvenamąją aplinką.


vaikų žaidimo aikštelių irengimas bei smarves neutralizavimas

vaikų žaidimo aikštelių trūkumas miegamuosiuose rajonuose, bei smarvės neutralizavimas. Smarvė vos ne kasdien aju leidziama naktimis. neįmanoma Laukininkų raj. begyventi. Miegam uzdarytais langais. Vaikams nėra visai prie laukininku 41 namo jokios vaiku zaidimo aiksteles, nera smelio dezes. visai nėra net kur atsisesti, vienas suoliukas visam didyiausiam kieme. krepsinio aiksteles aiktės cementas visas issikelnojes, nueiti per kiemus iki parduotuves neimanoma, plyteles visur kreivos, su paspirtuku galva nusisukti galima. Senamiestis apleistas ir negyvas, nera visai zmoniu rudeni ir ziema, truksta gyvybės. Reikia leisti transportui per centra vaziuoti. Autobusai pasene - nepritaikyti neigaliesiems, paeme ir nuvaziavo, sako man reikia laikytis grafiko , neturiu kada cia laukti kol su invaalido vezimu ivaziuosit. Nera pritaikyti, moterims su vaiku vezimeliais ir ,t,t. eismo juostos subraizytos tragiskai, nespeji is vienos juostos rikiuotis i kita, nesuprasi kas ir kaip, vayiuoji vaziuoji ir juosta baigiasi staiga, ir visas eismo regulaivimas tragiskas. trukumas kiemuose parkavimo vietu automobiliams targiskai, visos gatves apstatytos automobiliais , truksta zenklu kad statyti drauziama ir niekas netikrina.


Gegužės 26 d. „Portalo“ projektas sujungė du pirmuosius miestus – Vilnių ir istoriškai nuo mūsų neatsiejamą Liubliną Lenkijoje. Po metų panašus portalas sujungs Klaipėdą su Liubeku (Vokietija). LIUBEKAS (LÜBECK, 216 tūkst. gyv.), Klaipėdos miesto partneris, buvusi Hanzos sąjungos sostinė, dabar vadinama Šiaurės Vokietijos kultūros sostine, didžiausias Vokietijos uostas. Liubekas įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą, jame įsikūrę 3 universitetai, vienas kurių, University of Lübeck, 765 pasaulio reitingų sąraše (šaltinis: https://cwur.org). Vartų į Liubeką idėja įkvėpta portalo Vilniuje autorių - pelno nesiekiančios projekto idėjos autoriaus Benediko Gylio, Benedikto Gylio paramos fondo (BGF) prezidento, drauge su VILNIUS TECH „LinkMenų fabrikas“ komanda, 2021 m. gegužę realizuotu inovatyviu sprendimu prie Vilniaus geležinkelių stoties. Tiesioginio vaizdo abipusis portalas miestų gyventojų gausiai lankomose vietose, kuriose miestų-partnerių gyventojai stebėtų vieni kitų gyvenimą, galima nauda: Vartai Klaipėdoje galėtų stovėti Turgaus g. šalia planuojamos atstatyti liuteronų Jono bažnyčios, kad Vokietijos liuteronai galėtų pasinaudodami ant Vartų Vokietijoje paskelbtu QR kodu pervesti norimą sumą, prisidėdami prie atstatymo ir tuo pačiu stebėdami kaip jų indėlis keičia atstatomos bažnyčios kontūrus. Vokietijoje gyvena 83 mln. gyventojų, kuriančių 1/5 ES BVP. 32,3 proc. jų, t.y. 26,8 mln., yra protestantai liuteronai. Vien jų parama gali užtikrinti pilno finansavimo poreikį. Fondo įstatuose numatyta galimybė susigrąžinti paaukotas lėšas aukotojui ar jo įgaliotam asmeniui pareikalavus, jei projektas nerealizuojamas iki 2030 metų, labai palengvintų lobisto Vokietijoje darbą. Tikslas: skatinti turizmą, tarptautinę miestų ir valstybių draugystę, suburti bendruomenes pilietiškoms iniciatyvoms bei padėti užtikrinti Šv. Jono bažnyčios projekto finansinį tvarumą. Sekančiu etapu statysime Vartus į MANHEIMĄ (MANNHEIM, 332 tūkst. gyv.), automobilių pramonės miestas seniausiu Vokietijoje Manheimo teatru, su universitetu įeinančiu į geriausių Europos universitetų, rengiančių ekonomikos ir socialinės srities specialistus, dešimtuką. Klaipėdos ir Manheimo partnerystės sutartis pasirašyta 2002 m. Ją inicijavo šiame mieste veikianti Manheimo Kraštiečių draugija (Arbeitsgemenschaft der Memelländkreise). Tai istorinių šaknų su Klaipėda turintys žmonės - išeiviai iš prieškarinės Klaipėdos ir jų vaikaičiai. Ši draugija ir toliau aktyviai remia bendradarbiavimą ir dalyvauja jo veikloje. Pasiteisinus Vartų idėjai Vokietijoje, kita kryptis - Švedija. Švedijoje dauguma gyventojų protestantai. Švedijoje Vaxjo mieste šiais metais baigiama statyti centrinė geležinkelių stotis, kurios statyboms naudotas kupolas gali būti atgabentas į Klaipėdą ir panaudotas nenutrūkstamo darbo ištisus metus užtikrinimui ir taršos prevencijai (pridėtos foto). Fondas galėtų vykdyti aukų rinkimo kampaniją ir Švedijoje.


Automobilių stovėjimo aikštelė P.Lideikio gatvėje

P.Lideikio gatvėje, pamiškėje natūraliai pasidarė purvina, pelkėta aikštelė pasistatyti mašinoms žmonių, norinčių pavaikštinėti, pasportuoti miške. Ji labai reikalinga, nes pastoviai kasdien ten stovi lengvosios mašinos. Bet sąlygos yra siaubingos, ypatingai po lietaus, kai susidaro pelkės ir purvas. O ir išvažiuoti iš jos galima tik iš galų, nes jau susidarė duobė. Būtų puiku išasfaltoti, ar bent jau išpilti skalda, minėtą aikštelę, nes ji labai reikalinga žmonėms, kad nereiktų vaikščioti per balas ir lipti į mašinas purvinais batais.

Kultūringas miestiečių poilsis, estetinis miesto vaizdas.

Nepateikta sąmata. Objektas nėra skirtas gerinti gyventojų gyvenąmąją aplinką.


Pasiūlymas teikimas nuo Strėvos seniūnaitijos bendruomenės ir  Visos Žvejybos uosto rajono bendruomenės.

Žaliosios zonos įrengimas su pesčiųjų takais už Žalgirio senelių namų

Žaliosios zonos sutvarkymas ir pesčiųjų takų įrengimas per teritorija, kuri eina už Naikupės 9a, Žalgirio g. Senelių namų prie krepšinio aikštelės. Tikslas : sutvarkyti pesčiųjų takus , įrengti apšviešvietimą, suoliukus su šiukliadežėmis, įrengti šiukšliadežes gyvūnų eksrimentams rinkti, sutvarkyti žolynus ir apgenėti senus medžius. Tikslinė grupė: visi Naikupės, Žalgirio, Minijos g. gyventojai ( neišskiriant amžiaus pagal amžiaus grupes), miesto svečiai ir kt. Sprendžiama problema: žaliosios zonos ir pėsčiųjų takų sutvarkymo projektas sprendžia kelias svarbias miesto aplinkos ir gyventojų gyvenimo kokybės problemas: 1. Nepakankamos kokybiškos žaliosios erdvės Problema: Daugelyje miesto rajonų trūksta gerai prižiūrimų žaliųjų zonų, parkų ar atvirų erdvių, kurios būtų skirtos gyventojų poilsiui. Tai neigiamai veikia miesto estetinį vaizdą ir gyventojų sveikatą bei gerovę. Sprendimas: Žaliųjų zonų sutvarkymas ir jų išplėtimas pagerins miesto aplinką, sukurs gyventojams prieinamas vietas atsipalaiduoti, praleisti laiką gamtoje ir sumažins miesto urbanizacijos spaudimą. 2. Pėsčiųjų infrastruktūros trūkumas arba prasta būklė. Žvejybos uosto rajono šių gatvių gyventojai neturi vidiniuose kiemuose tvarkingų pesčiųjų takų. Prastu oru gyventojams nereikės vaikščioti per purvą su savo gyvūnais. 3. Aplinkos kokybės ir oro taršos problemos Problema: Miesto urbanizacija ir žaliosios erdvės trūkumas prisideda prie prastesnės oro kokybės, padidėjusios taršos ir klimato kaitos poveikio. Trūkstant augalijos, mažėja natūralūs filtrai, kurie padeda suvaldyti taršą ir pagerinti oro kokybę. Sprendimas: Sutvarkytos žaliosios zonos su medžiais, krūmais ir želdiniais padės gerinti oro kokybę, nes augalai absorbuos teršalus ir gamins deguonį. Tai turės teigiamą poveikį miesto mikroklimatui ir bendrai aplinkos sveikatai. 4. Socialinės ir poilsio erdvės trūkumas Problema: Žmonėms trūksta viešųjų erdvių, kuriose jie galėtų susirinkti, bendrauti ir leisti laiką lauke. Tokios erdvės yra svarbios socialinei sąveikai, gyventojų poilsiui ir bendruomeniškumo stiprinimui. Sprendimas: Žaliųjų zonų sutvarkymas ir pėsčiųjų takų plėtra sukurs erdves, kur gyventojai galės leisti laiką gamtoje, susitikti su kitais bendruomenės nariais bei organizuoti laisvalaikio veiklas. Tai skatins socialinę integraciją ir bendruomenės tarpusavio ryšius. 5. Judumo problemos ir nesaugumas pėstiesiems Sprendimas: Nauji arba atnaujinti pėsčiųjų takai pagerins pėsčiųjų saugumą, suteiks jiems patogias ir saugias erdves judėti per` miestą, toli nuo intensyvaus eismo. Tai skatins daugiau žmonių rinktis vaikščiojimą kaip alternatyvą transportui. 6. Estetinio miesto vaizdo ir patrauklumo stoka Problema: Apleistos žaliosios zonos ar nesutvarkytos viešosios erdvės mažina miesto patrauklumą ir gali kurti apleistos, neprižiūrimos teritorijos įspūdį. Tai daro neigiamą įtaką miesto gyventojų savijautai ir miestą lankančių turistų patirčiai. Sprendimas: Sutvarkytos žaliosios zonos ir modernūs pėsčiųjų takai padidins miesto estetinį patrauklumą, sukurdami malonesnę gyvenamąją ir lankytiną aplinką tiek gyventojams, tiek miesto svečiams. Apibendrinimas: Žaliosios zonos ir pėsčiųjų takų sutvarkymo projektas sprendžia esmines miesto aplinkos ir gyvenimo kokybės problemas, susijusias su žalumos trūkumu, prasta pėsčiųjų infrastruktūra, aplinkos tarša bei socialinės sąveikos vietų stoka. Projekto įgyvendinimas prisidės prie sveikesnės, patogesnės ir patrauklesnės miesto erdvės kūrimo.

Įgyvendinant žaliosios zonos ir pėsčiųjų takų sutvarkymo projektą, siekiami šie pagrindiniai rezultatai: 1. Pagerinta gyvenimo kokybė Rezultatas: Sutvarkytos žaliosios zonos suteiks gyventojams daugiau galimybių atsipalaiduoti, leisti laiką gamtoje ir mėgautis švaresne, malonesne aplinka. Geresnė gyvenamoji aplinka turės teigiamą poveikį fizinei ir psichinei gyventojų sveikatai. 2. Didesnis fizinis aktyvumas Rezultatas: Atnaujinti ir patogūs pėsčiųjų takai skatins gyventojus daugiau vaikščioti, važiuoti dviračiais ar bėgioti. Padidėjęs fizinis aktyvumas padės mažinti sveikatos problemas, susijusias su sėdimu gyvenimo būdu, ir prisidės prie bendros sveikatingumo gerinimo. 3. Pagerėjusi pėsčiųjų ir dviratininkų sauga Rezultatas: Nauji ir atnaujinti pėsčiųjų takai, su aiškiais maršrutais ir saugiais perėjimais, sumažins nelaimingų atsitikimų riziką. Gyventojai turės saugias ir patogias erdves judėti be transporto priemonių, o tai ypač svarbu šeimoms su vaikais ir vyresnio amžiaus žmonėms. 4. Sumažėjusi oro tarša ir geresnė aplinkos kokybė Rezultatas: Daugiau žaliųjų zonų ir sodinamos augalijos padės sumažinti oro taršą, nes augalai sugeria anglies dioksidą ir kitus teršalus. Tai pagerins oro kokybę ir prisidės prie sveikesnės miesto aplinkos kūrimo. 5. Padidėjęs socialinis bendruomenės aktyvumas Rezultatas: Žaliosios zonos taps erdvėmis, kuriose žmonės gali susirinkti, bendrauti, organizuoti renginius ar leisti laisvalaikį. Tai skatins bendruomenės narių bendravimą, stiprins socialinius ryšius ir prisidės prie aktyvesnio bendruomeninio gyvenimo. 6. Patrauklesnė miesto estetinė aplinka Rezultatas: Sutvarkytos žaliosios zonos ir tvarkingi pėsčiųjų takai pagerins miesto estetinį vaizdą. Tai didins miesto patrauklumą ne tik gyventojams, bet ir turistams, skatins daugiau žmonių praleisti laiką lauke, lankytis viešosiose erdvėse. 7. Ekologinės įvairovės didinimas Rezultatas: Didesnės žaliosios zonos ir naujai pasodinti augalai bei medžiai padidins miesto biologinę įvairovę. Tai padės išlaikyti vietinius augalus ir gyvūnus, gerins ekosistemų stabilumą ir prisidės prie tvarios aplinkos kūrimo. 8. Mažesnė transporto spūstis ir eismo tarša Rezultatas: Daugiau žmonių, naudojančių pėsčiųjų takus ir dviračius, sumažins priklausomybę nuo automobilių, o tai prisidės prie mažesnių eismo spūsčių ir mažesnės transporto taršos mieste. Tai ilgainiui padės kurti švaresnę ir tvaresnę miesto infrastruktūrą. 9. Patrauklesnis miestas turistams ir investuotojams Rezultatas: Sutvarkyta miesto aplinka taps patrauklesnė ne tik vietos gyventojams, bet ir turistams bei potencialiems investuotojams. Tai gali padidinti miesto lankomumą ir prisidėti prie ekonominio augimo bei vietos verslų plėtros. 10. Sumažinta socialinė izoliacija Rezultatas: Sukūrus erdves, kuriose žmonės gali bendrauti ir kartu leisti laiką, sumažės socialinė izoliacija. Ypač vyresnio amžiaus žmonėms ir šeimoms bus suteikta daugiau galimybių dalyvauti bendruomenės gyvenime, o tai prisidės prie stipresnių socialinių ryšių kūrimo. Apibendrinimas: Sutvarkyta žaliosji zona ir pėsčiųjų takas prisidės prie gyvenimo kokybės gerinimo, fizinio aktyvumo skatinimo, saugumo didinimo, aplinkos kokybės gerinimo ir stipresnės bendruomenės kūrimo. Tai taps ilgalaikiu indėliu į miesto tvarų vystymąsi ir gyventojų gerovę.

Darbai bus atliekami pagal patvirtintus projektus ir sąmatas.

Zona tarp Naikupės 7a, Naikupės 9a ir už Žalgirio g. senelio namų


Mitologinė poilsinė ir žaidimų erdvė "Baltų saulės parkas"

Šiaurinė Klaipėdos dalis, o ypač Tauralaukis, nuo seno pasižymėjo įspūdinga istorija. Daugelis klaipėdiečių yra girdėję apie Prūsijos monarchų karaliaus Friedricho Wilhelmo III ir jo žmonos Luizės šeimos pomėgį iškylauti Tauralaukyje, kai XIX a. Memelis buvo tapęs laikinąja Prūsijos sostine. Tačiau dažnai pamirštama, kad Tauralaukio regiono istorija siekia gerokai ankstesnius laikus. Būtent Tauralaukyje galima rasti vieną seniausių apeiginių akmenų, žinomų dar nuo XIII a. ir išlikusių savo pirminėje vietoje iki šių dienų. Šį aktyviausiai besiplečiančio Klaipėdos kvartalo istorijos puslapį pastaruoju metu atverčia atsirandančios naujos gatvės, pavadintos senųjų baltų dievų ir dievybių vardais: Perkūno, Žemynos, Bangpūčio, Mildos, Austėjos, Medeinos... Ši idėja Klaipėdai – siekis suteikti pelnytą dėmesį garbingam istoriniam laikotarpiui, sujungiant mistinę protėvių kultūrą su šių laikų žmonių poreikiais į darnią ir funkcionalią erdvę. Įkurkime mitologinę poilsinę ir žaidimų erdvę " Baltų saulės parką "! Būdamas vienu iš sparčiausiai vystomų kvartalų, Tauralaukis itin skurdus viešųjų erdvių prasme. Tarp naujai statomų namų ir tiesiamų gatvių neatsiranda vietos pievutei, vaikų žaidimų ar aktyvaus poilsio aikštelei. Šiuo projektu galime prisidėti prie visų šių problemų sprendimo, o kartu ir atiduoti duoklę baltų tradicijų puoselėjimui. Šalia Tauro 7-osios g. esanti laukymė, užimanti daugiau nei 5000 kv. m. plotą, apsupta sparčiai besiplečiančio Tauro kvartalo su vienas po kito dygstančiais naujakurių namais, tam – puikiausia vieta. „Baltų saulės parke“, išlaikant baltų mitologijai būdingus saulės, kaip gyvybės rato simbolio, motyvus, būtų sutvarkyta teritorijos augmenija . Uždaram gyvenimo ciklui pabrėžti parke atrastų vietos ir veiklos visoms amžiaus grupėms : nuo mitologiniais motyvais papuoštų laipynių ir sūpynių patiems mažiausiems, iki baltų simbolika papuoštų pagonišką aukurą primenančių poilsio suoliukų vyresniems ir pasyvesnį poilsį mėgstantiems kvartalo gyventojams ir saulės ratą simbolizuojančių takelių mėgstantiems pasivaikščioti. Kadangi teritorijos plotas yra gana didelis, ateityje taip pat galėtų būti sumontuoti sporto įrengimai, įrengta sporto aikštelė. „ Baltų saulės parkas “ būtų puikus sprendimas norintiems atrasti laiko stabtelėti šiame nuolatos pirmyn į ateitį skubančiame pasaulyje, atsigręžti į praeitį, ir pasidžiaugti bei įvertinti tai, ką turime dabar. Kviečiame palaikyti!

Teritorija tarp Tauro 7-osios g., Tauro 8-osios g. ir baldų sandėlio


Idėjos pasiūlymas atmestas. Nenurodyta įgyvendinimo vieta, nepateikta idėjos išlaidų sąmata.


Vaikų žaidimo aikstelė Reikjaviko parkas

Sveiki, turime labai prasta situacija pietinėje miesto dalyje reikjaviko parke vaikai neturi nieko nei supynių nei čiuožynių, pagrindinis takas dar neblogos būkles o kraštiniuose vaikai jau su paspirtuku nebepavžiuoja atrodo kaip kaimo glūdumoj. Buvau jau rašes bet demesio nesulaukiau gavau atsakyma kad valant prūda bus numatyta vieta vaikų žaidimų aikstelei, bet kaip suprantu niekas nevyksta. Prašymas įrengti vaikų žaidimų aikstele netik kar kar parke bet skirti lešu ir pietinei miesto pusei mes ir mokame mokeščius.

Neužpildytos formos, nėra duomenų ir pritarimų. Iki nustatytos datos nepateikė dokumentų.
Idėja atmesta.
Idėja atmesta po administracinės atitikties vertinimo, kadangi nepateikti visi kvietime nurodyti privalomi dokumentai.


Klaipėda - vienintelis jūrinis Lietuvos didmiestis. Turbūt atkreipėte dėmesį, kad Klaipėdos miesto senamiestyje ir istorinėje jo dalyje labai mažai pušų - vieno iš svarbiausių jūrinio miesto simbolių. Šio projekto tikslas - panaikinti jūriniam miestui nederantį pušų centre trūkumą pasodinant apie 100 suaugusių pušų. Lietuvos medelynuose 15-20 metų augintos pušys bus sodinamos saulėtose, kieta danga nesužalotose Klaipėdos miesto vietose, kurias parinks gyventojai kartu su savivaldybės tarnautojais. Tokių vietų gali būti parinkta 20 - 33, pasodinant kiekvienoje ne mažiau kaip 3-is suaugusias pušis. Klaipėdos vietose, kurios pateks į apželdinimo reikalingų erdvių prioritetinį sąrašą, parengtą KMSA Aplinkosaugos skyriaus specialistų, bet kuriose nebus galimybės sodinti brandžias pušis, sodinsime jas dideliuose keramikos vazonuose. Pavyzdys: vazonai su medeliais Teatro aikštėje. Tokie vazonai nuostabiai puošia erdvę, nebijo vietinės žiemos. Tikslas: sustiprinti Klaipėdos, kaip jūrinio miesto, įvaizdį, ir padidinti spigliuočių medžių kiekį mieste. Tikslinė grupė: visi Klaipėdos miesto gyventojai ir svečiai. Sprendžiama problema: žaliųjų plotų mieste, ypač spygliuočių medžių, stoka. Jei neįtrauktume į miesto teritorijai tenkančių žaliųjų plotų vertinimą Girulių miško ir Smiltynės, atrastume, kad vienam klaipėdiečiui tenka per mažai žaliųjų plotų.

Rezultatas: ~100 pasodintų naujų pušų Klaipėdos centre. Parametrai: pušis paprastoji/Pinus sylvestris, 15-20 metų amžiaus, 5-6 metrų aukščio, lajos skersmuo ~3,5 m, kamieno storis ~15 cm. Nauda: jūrinio miesto įvaizdžio sustiprinimas, žaliosios medžių masės padidėjimas sutaupant 15-20 m. suaugusių medžių sodinimo dėka, CO2 „rakinimas“, aromaterapija, pavėsis, estetinis gyventojų pasitenkinimas vaizdu.

Vienos suaugusių pušies (Pušis paprastoji/Pinus sylvestris) kaina 230 EUR (https://medeinesparkai.lt/parduotuve/index.php?route=product/product&path=162&product_id=67) Parametrai: 15-20 metų amžiaus, 5-6 metrų aukščio, lajos skersmuo ~3,5 m, kamieno storis ~15 cm. Apželdinimo įmonių tinklapiai Apželdinimo įmonių tinklapiai

Klaipėdos senamiestis ir istorinis miesto centras

Senamiestis yra tankiai urbanizuota teritorija, kurioje atskirųjų želdunų teritorijų yra labai mažai,o  jas įvairiomis kryptimis kerta inžinerinių komunikacijų koridoriai, kurių apsaugos zonose galima sodinti tik žolinius augalus. Senamiestyje vyrauja siauros gatvės, pėsčiųjų ir dviračių taikai, todėl juose statomi vazonai su augalais, trikdytų saugų eismą, ribotų  judėjimą. Pušys kaip augalas yra netinkamas sodinti senamiestyje dėl aukšto gruntinio vandens, netinkamo dirvožemio (neprigytų), taip pat dėl augalui būdingo aukščio, lajos dydžio.


Neseniai atliktoje Tauralaukio mikrorajono gyventojų apklausoje beveik 80% apklaustųjų kaip didžiausią problemą įvardino šaligatvių trūkumą. Šaligatvių trūksta šalia didelės dalies gatvių, kuriomis kiekvieną dieną iš mokyklos grįžta vaikai. Tai ypač aktualu didelio intensyvumo Akmenų g. ir vakarinėje Vėjo g. atkarpoje, kurios yra trumpiausias kelias į mokyklą didelei daliai šiaurinio Tauralaukio vaikų. Liūdna matyti, kaip tvarkingoje aplinkoje šalia gražiai įrengtų gyvenamųjų namų naujai išasfaltuotomis gatvėmis važiuojamąja kelio dalimi vaikų vežimėlius priverstos stumti mamos, kaip pamatę artėjantį automobilį į kelkraštį strimgalviais traukiasi vaikai su dviračiais ir paspirtukais. Matydami, kad šaligatviai – itin svarbi saugaus eismo užtikrinimo priemonė, kuri yra neginčijamai būtina gyventojams, Tauralaukio mikrorajono iniciatyvinė grupė būtent su jais susijusias idėjas išrinko kaip pačias svarbiausias ir pateikė Klaipėdos dalyvaujamajam biudžetui. Kadangi Akmenų g. numatyta gyvenamojo namo statyba ir šaligatvių įrengimas, įrengus šaligatvį Vėjo gatvės atkarpoje nuo Akmenų g. iki Debesų g. sankryžos, saugesnio eismo naudą pajustų didžiausias kiekis gyventojų, keliaujančių pėsčiomis ir automobiliais iš 18-os Tauro gatvių, Ringelio kvartalo, Vėjo ir Debesų gatvių. Be to, visada smagiau, kai inžineriniai miesto sprendimai, atlikdami savo pagrindinę paskirtį, kartu ir praturtina kultūriškai. Ieškant vertybinių prioritetų ir siekiant išlaikyti teminį vientisumą, verta prisiminti, kad Tauralaukyje vyrauja protėvių kultūros puoselėjimas ir šiuolaikinio žmogaus poreikių dermė. Čia galima rasti vieną seniausių apeiginių protėvių akmenų, žinomą dar nuo XIII a. Naujos Tauralaukio gatvės dažnai pavadinamos senųjų baltų dievybių vardais: Perkūno, Žemynos, Bangpūčio, Mildos, Austėjos, Medeinos... Dėl šios priežasties siūlome naująjį taką pavadinti Baltų simbolių taku ir šalia jo įrengti baltų simbolių formos želdynus ir informacines lenteles, supažindinančias praeivius su protėvių kultūrai svarbiais reliktais. Didžiausias dėmesys, atsižvelgiant į gatvės pavadinimą, būtų skiriamas vėjui, tačiau būtų nepamiršti ir su kita kvartalui būdinga tematika susiję simboliai: saulė, vanduo, žvaigždės, dangus, žemė, lietus. Nuostabu tai, kad siūlomu įrengti taku pėstieji galės pasiekti Baltų saulės parką – viešąją erdvę, kuri netrukus atsiras Tauro 7-ojoje g. Romantiškos ir mitologinės temos suteikimas takui praskaidrintų nuotaiką nauju šaligatviu besinaudojantiems pėstiesiems, būtų puoselėjama pagarba protėvių vertybėms bei meilė ir pagarba gamtai. Šio projekto metu, atsižvelgiant į projekto apimčiai skiriamą biudžetą, šaligatvis ir želdynas būtų įrengiamas vienoje gatvės pusėje, Vėjo g. atkarpoje nuo Akmenų iki Ringelio g., bei atšaka į Debesų g., pagal pridedamą schemą. Jeigu paaiškėtų, kad reikalingų darbų sąmata viršija numatytą biudžetą, projektą galima išdalinti į 2 etapus, pirmajame etape įrengiant šaligatvį, o antrajame – želdynus, antrojo etapo vykdymą atidedant.

Projekto tikslas: Įrengti šaligatvį su baltų simboliais. Projekto tikslinė grupė – visi Tauralaukio mikrorajono gyventojai. Projektas sprendžia saugaus eismo, miesto viešųjų erdvių apželdinimo problemas, ugdo meilę gamtai ir pagarbą protėvių kultūrai.

UAB "Budrių statyba" sąmata, priedas Nr.3 apytikslė suma, gali keistis paaiškėjus faktinei šaligatvių įrengimo kainai

Vėjo gatvės atkarpa nuo Akmenų gatvės iki Ringelio gatvės ir dalis Debesų gatvės pagal pridedamą schemą


Vaikų žaidimo aikštelė Liubeko g. 13-15-17-19-21 namų kieme

Dauguma tėvų galės matyti savo vaikus per langus. Nedidelė sena vaikų žaidimo aikštelė yra kaimyniniame kieme, tačiau ji netenkina visų vaikų poreikių, o Sąjūdžio parke renkasi vaikai iš viso rajono. Liubeko g. 13-15-17-19-21 namuose yra virš 150 butų, labai daug skirtingo amžiaus vaikų, todėl moderni vaikų žaidimo aikštelė, suskirstyta į atskiras zonas pagal amžiaus grupes, tikrai būtų naudinga šio rajono gyventojams. Panašūs objektai buvo realizuoti Taikos pr. 92 namo kieme, bei dabar realizuojami prie Simonaitytės kalno ir Klaipėdos gatvėje (praeitų metų dalyvaujamasis biudžetas) Projekto tikslas : Suteikti galimybę žaisti ir lavintis vaikams iš aplinkinių namų; sumažinti Sąjūdžio parko aikštelių apkrovą Tikslinė grupė : Liubeko g. 13-15-17-19-21 namų gyventojai (vaikai ir jų tėvai)

Siekiama suteikti galimybę vaikams lavintis, žaisti kieme, plėtoti miesto modernių vaikų žaidimo aikštelių sistemą, sumažinti Sąjūdžio parko aikštelių apkrovą.

Atsižvelgiant į ankstesnius savivaldybės pirkimus Atsižvelgiant į ankstesnius savivaldybės pirkimus


Projekto tikslinė grupė - senjorai. Įrenginėjama treniruokliai, vaikų žaidimų aikštelės o senjorų grupė lieka nepaliesta. Debreceno-Naujakiemio alėjoje yra įrenta treniruokliai ir vaikų žaidimų aikštelė, bet senjorams šioje aplinkoje nėra vietos, nes šalia esantys suoliukai visada užimti tėvelių, kurie atveda savo vaikus pažaisti. Įrengus jiems atskira erdve, būtų galima suteikti jiems atskira ramesne poilsio zona, kurioje jie galėtų ramiai pasibendrauti su bendraminčiais. Patikslinta idėjos sąmata įtraukiant esamos dangos pašalinimą ir atnaujinimą.

Siekiami projekto rezultatai, suteikti senjorams atskira poilsio zona, kuri būtų ne prie gatvės, ne prie judrios vaikų žaidimo aikstelės. Miestas turėtų atskira erdvę, kurių mieste tikrai trūksta. Netoli šios vietos yra įsikūrusi senjorų bendruomenės namai, tai šiuose namuose renkasi nemaža dalis aplinkinių namų gyventojai, kurie jau yra susivienije ir jiems tokia erdvė labai tiktų nes galėtų gryname ore vykdyti kokias veiklas ar ilsėtis bendraujant.

Darbus atliks įmonė arba kt. Darbus atliks įmonė arba kt. Darbus atliks įmonė arba kt. Darbus atliks įmonė arba kt.

Gedminų g. 8-10 vidinis kiemas ir Naujakiemio g. 6 namo kiemo viduje


Jau daugelį metų natūralus kalniukas prie Klaipėdos g. ir Skroblų g. sankryžos prisnigus tampa šiaurinės Klaipėdos žiemos linksmybių sostine. Čia vienu metu kokybiškai snieguota vaikyste džiaugiasi dešimtys įvairaus amžiaus vaikų. Šis pasiūlymas yra kvietimas šią erdvę dar labiau pritaikyti baltojo metų laiko pramogoms, sukuriant kokybišką aplinką slidininkams, snieglentininkams ir rogučių entuziastams. Šiuo metu teritorijoje esantis reljefas leidžia išnaudoti tik nedidelę dalį potencialo, kurį suteikia natūrali kalvota Tauralaukio struktūra. Suformavus tolygiai besileidžiantį šlaitą išilgai Skroblų gatvės būtų galima turėti net 110-120 m. ilgio nusileidimo trasą. Trasos pradžioje šiek tiek paaukštinus startinį tašką būtų išgautas nusileidimo trasai reikalingas statumas. Nusileidimo trasos saugumui užtikrinti išilgai šaligatviui ir ties Klaipėdos g. 8 sklypo riba būtų suformuoti barjerai - nedideli pylimai, neleidžiantys iš trasos išvažiuoti į šaligatvį. Ties Klaipėdos g. 8 sklypo riba taip pat būtų įrengtas atitvaras-tvorelė, kuris šalia apsauginės funkcijos tarnautų ir kaip turėklas į kalną lipantiems vaikams. Nusileidimo trasoje įrengti tramplinas, čiuožimo turėklas leistų ja naudotis įvairaus lygio aktyvių žiemos pramogų mėgėjams. Įgyvendinus šią idėją, ateityje galima būtų paieškoti galimybių šalia nusileidimo trasos įrengti keltuvą, taip sukuriant analogo Klaipėdoje neturinčią slidinėjimo pramogą.

Klaipėdiečių fizinio aktyvumo skatinimas šaltuoju metų laiku.


Tikslas pritaikyti viešą miesto teritoriją aktyviai ir kokybiškai klaipėdiečių rekreacijai. Tikslinė grupė - įvairaus amžiaus grupių gyventojai. Jau 7 metai, kaip Žolynų g. bendruomenė savo teritorijoje prie Danės upės tvarko, prižiūri ir plečia vaikams, jaunimui bei kitoms amžiaus grupėms skirtą lauko sporto šakų infrastruktūrą, pro kurią eina dviračių ir pėsčiųjų takas. 2018 metais bendruomenė sutvarkė futbolo aikštelę, įrengė futbolo vartus, o ant jų įrengė dar ir profesionalias krepšinio lentas. 2019 metų vasarą šalia futbolo ir krepšinio sporto įrengimų bendruomenė įrengė ir tinklinio aikštelę. Čia nuo ankstaus ryto iki vėlaus vakaro sportuoja ne tik Žolynų, bet ir šalia esančių gyvenamųjų teritorijų gyventojai (sodų bendrijų, Tauralaukio). Atvyksta ir tolimesniuose miesto kvartaluose gyvenantis jaunimas. Tačiau futbolo ir krepšinio aikštės nėra pritaikytos saugiam ir kokybiškam sportui, nes jos neturi universalios dangos. Klaipėdiečiai priversti sportuoti ant natūralios žemės, kuri yra duobėta, nesaugi, tarpais apžėlusi žolė, o po lietaus ji būna pelkėta. Siekiant spręsti šią problemą, reikia parengti supaprastintą statybos projektą ir gauti statybos leidimą. Šią veiklą neatlygintinai atliks Žolynų g. bendruomenė, užsakys projektavimo paslaugas ir už jas apmokės iš savo biudžeto lėšų. Universalios sportinės dangos įrengimo sporto aikštelėje darbai - pagrindo liejamai universaliai dangai paruošimas ir liejimas. Danga - sintetinė, IAAF sertifikuota, skirta nacionalinėms ir tarptautinėms varžyboms.


Melnragė- unikalus ir mėgstamas klaipėdiečių miesto kampelis, miesto kurortinė zona su savita gamta ir, žinoma, jūra. Ir nors gyventojų skaičiumi Melnragė drąsiai gali lygiuotis į kai kuriuos nedidelius Lietuvos miestelius, joje nėra komandinio sporto aikštelių, išskyrus savadarbę tinklinio aikštelę paplūdimyje.. Siūlome Melnragėje suprojektuoti ir pastatyti daugiafunkcinę sporto aikštelę „5-viename“ (padelis, badmintonas , tenisas ,piklbolas ir krepšinis,).Tai suteiktų puikią galimybę vietos gyventojų sveikos gyvensenos propagavimui , pritrauktų turistus ir skatintų vietinę ir miesto bendruomenę aktyviai dalyvauti sporto veikloje.

Daugiafunkcinė sporto aikštelė Melnragėje suteiktų daug naudos ne tik vietos gyventojams, bet ir visam Klaipėdos miestui. Sporto aikštelė suteiktų galimybę Klaipėdos gyventojams aktyviai leisti laiką gryname ore. Įvairūs sporto užsiėmimai, tokie kaip padelis, krepšinis, tenisas, tinklinis ir kt., padėtų gerinti fizinę sveikatą bei skatintų sveiką gyvenimo būdą. Aikštelė taptų traukos centru, kur gyventojai galėtų susiburti, dalyvauti sporto renginiuose, turnyruose ar tiesiog draugiškai varžytis. Tai padėtų stiprinti vietos bendruomenės socialinius ryšius, skatintų bendravimą ir bendradarbiavimą tarp gyventojų. Klaipėda būtų dar labiau patraukli tiek vietos gyventojams, tiek turistams, nes daugiafunkcinė aikštelė papildytų miesto laisvalaikio infrastruktūrą. Tai ypač aktualu Melnragės rajonui, kuris pritraukia daug lankytojų dėl savo artumo jūrai ir gamtos grožio. Sporto aikštelė suteiktų jaunimui galimybę užsiimti sportine veikla, o tai padėtų kovoti su socialinėmis problemomis, tokiomis kaip nuobodulys, destruktyvus elgesys ir piktnaudžiavimas žalingais įpročiais. Jaunimui būtų suteiktos saugios erdvės prasmingai leisti laiką. Tokia aikštelė galėtų tapti vieta įvairiems Melnragės gyvenvietės ir miesto sporto renginiams, turnyrams ar varžyboms(ten galėtų vykti kasmetinė tarpbendruomeninė Melnragės sporto šventė " Melnaragiada"). Tai ne tik skatintų sporto kultūrą Klaipėdoje, bet ir pritrauktų sporto entuziastus iš kitų miestų bei regionų, prisidedant prie miesto ekonominio aktyvumo.Tinkamai suprojektuota ir įrengta aikštelė prisidėtų prie Melnragės kraštovaizdžio gražinimo ir išsaugojimo. Ji skatintų tvarų požiūrį į viešąsias erdves bei aplinkosaugą, ypač atsižvelgiant į Melnragės artumą prie jūros ir natūralių gamtinių išteklių. Daugiafunkcinė sporto aikštelė būtų ilgalaikė investicija į Klaipėdos miesto sveikatą, bendruomeniškumą ir gyvenimo kokybės gerinimą.

Interneto resursų informacija pvz.: https://www.statyba.lt/rubrika/%C5%BDem%C4%97s-darbai/100284359/Klaip%C4%97da Interneto resursų informacija .Pvz..: ( https://www.statyba.lt/imones/Solvoda-UAB/2407219  (dėl grunto specifikos drenažo daryti nereikėtų ) Skelbiu.lt  informacija. Ten yra didelis Padėlio aikštelių konstrukcijų pasirinkimas. Įmonės GRIP, besispecializuonančios aikštelių įrengimu, kainos https://grip.lt/kainos/ Interneto resursų informacija, kaip pvz. : https://ledlife.lt/lt/outdoorhttps ://darom.lt/suoliukai?gad_source=1&gclid=Cj0KCQjwr9m3BhDHARIsANut04Ycj-ABOFDwDTIHbfdWvEiN0LPvByqHsqicTPb0EIqD7Ngf2L3OvcwaAsbLEALw_wcB Remiamasi, tokius darbus vykdančių įmonių įkainias.

Nepritarta. Neatitinka Aprašo reikalavimų, reikalingas techninis projektas.


Nauja riedlenčių, paspirtukų ir bmx dviračių aikštelė

Irengti riedučių, riedlenčių, paspirtukų ir bmx dviračių aikštelė-parka. Sprendžia problema,gal labiau ivardinti kaip inecetyva dėl jaunimo užimto ir socializacijos. Kad sportuotu,judėtu,bendrautu su bendraamžiais ir bendraminčiais. Daugiau laiko praleistu grynam ore , o ne prie kompiuteriu ar pan. Ir tokiu sportu galėtu ir norėtu užsiimti dauguma netoli gyvenančiu žmoniu. Nes šiuo metu norint treniruotis ir sportuoti turi važiuoti iš vieno arba kito miesto galo autobusu ar pan.,kad galėtumi užsiimti tokia veikla.

Kad jaunimas užsiimtu sveiku gyvenimo būdu. Sportuotu,judėtu ir tobulėtu. Daugiau laiko praleistu grynam ore ir galėtu treniruotis ir tobuleti. Kad galėtu siekti geresnių rezultatu ir net dalyvauti varžybose ir taip garsinti savo miesta Klaipėda. Ir miestui nauda būtu ,kad taptu naudojamas ir traukos centru tarp daugumos nenaudojamu stadijonu ar apleistu (nes ten dabar pieva auga. Metro aukščio,nešienaujama ir neprižiurima vieta ten. Nenaudojama.), jis vėl butu naudojamas sportui ir sveikatingumui. Šitoje miesto dalyje yra ne tik stadionu ,bet ir skveru kur tikrai butu galima rasti vieta tokiam puikiam parkui.

Idėjos pasiūlymas atmestas. Prieštarauja teritorijų planavimo dokumentui. Pagal detalųjį planą numatytas sporto aikštynas.


Parkavimo automobiliams įrengimas ties Klaipėdos Pilies g. 5 namu

Siūlau įrengti labai reikalingas parkavimo vietas automobiliams ties Pilies g. 5-uoju namu, nes jo gyventojai moka už kasmetinius leidimus parkuoti, o fizinės vietos parkavimui elementariai neturime, tik siauras pravažiavimas link Pilies g. 3-iojo namo. Iš esmės susimokame už negaunamą paslaugą. Vietos parkavimui įrengti atsirastų, sumažinus žaliosios vejos plotą ties vaikų darželio "Radastėlė" tvora bei pievos plotą ties namo pradžia iš pietų pusės. Namo pirmininkė turi ir paruošta parkavimo vietų planą, reikia tik jį įgyvendinti arba dalinai juo remiantis įrengti parkavimą.

Idėjos pasiūlymas atmestas. Nepateikta idėjos išlaidų sąmata.


Dviračių miestas | Elektrinių dviračių nemokama nuoma Klaipėdos mieste

Projekto tikslas skatinti gyventojus naudotis dviračių infrastruktūra, mažinti automobilių eismą mieste ir prisidėti prie ekologiškesnės miesto aplinkos kūrimo. Klaipėdos miesto savivaldybės administracija įsigys 20 aukštos kokybės elektrinių miesto tipo dviračių, kuriuos piliečiai galės neatlygintinai nuomotis per sukurta internetinę paskyrą. Nuoma bus suteikta kiekvienam užsiregistravusiam asmeniui 2 savaites. Nemokamos nuomos galimybė vienam asmeniui bus taikoma 1 kartą metuose. Techniniai reikalavimai : Elektriniai dviračiai turi būti patvarūs, pritaikyti Lietuvos klimato sąlygoms, su integruotomis GPS sekimo sistemomis ir baterija, užtikrinančia bent 60 km važiavimą vienu įkrovimu. Dviračių paėmimo ir grąžinimo punktas gali būti įrengtas šalia šiuo metu derinamo Atgimimo aikštės projekto teritorijos arba kitoje patogioje KMSA parinktoje vietoje ar vietose. Projekto įgyvendinimo etapai: Prieš pradedant, kreiptis dėl projekto realizacijos detalių į KMSA partnerius Vaxjo mieste Švedijoje. Vaxjo miesto savivaldybė, su kuria KMSA bendradarbiavo 2019 metais dėl dviračių infrastruktūros įrengimo, yra realizavusi panašų projektą su 24 elektriniais dviračiais. Per metus nuo akcijos pradžios metais Vaxjo mieste elektrinių dviračių įsigijimas ir naudojimas padidėjo 8 kartus! Pasirinkti tiekėją ir įsigyti 20 elektrinių dviračių. Sukurti internetinę paskyrą, per kurią piliečiai, registruoti Klaipėdoje, galės užsiregistruoti ir rezervuoti dviratį. Organizuoti dviračių nuomos tašką (-us) strateginėse miesto vietose. Informuoti gyventojus apie naują projektą per spaudą, socialinius tinklus ir kitus informavimo kanalus. Dviračių saugojimas ir priežiūra: Įrengti dviračių laikymo vietoje video stebėjimo kameras. Taip pat numatyti reguliarią techninę priežiūra ir remonto paslaugas, kad užtikrinti dviračių ilgaamžiškumą ir saugumą. Apdrausti dviračius, jei yra galimybė. Tikslinė grupė : visi klaipėdiečiai. Sprendžiama problema : per didelis miesto užterštumas; ankstyvas ir per didelis klaipėdiečių mirtingumas nuo kraujotakos sistemos ligų, susijusių su judėjimo nepakankamumu.

Rezultatas : įrengtas 20-ies elektrinių dviračių nemokamos nuomos taškas, užtikrinta dviračių naudojimosi mieste plėtra. Nauda miestui : ~500 kas metus dviračiais vietoje automobilio besinaudojantys klaipėdiečiai, kurių dalis įsigys savo asmeninius dviračius; mažesnė tarša, sveikesni ir laimingesni miesto gyventojai; skatinamas senamiesčio, kuriame įrengtas nuopos punktas, lankomumas.

Internete skelbiama tiekėjų informacija; vidutinė kokybiško miesto dviračio kaina ~1500 EUR Kelių IT specialistų Klaipėdoje apklausa Sistela; jūrinis konteineris su elektros prieiga pakrovimui, dviračių remonto vieta Facebook reklama (200 EUR/mėn); vietinėje spaudoje už reklamos plotą jau sumokėta

viršyta suma, nenumatytas administravimas, IT programos kūrimas..


Irengti Parka rytinės Danės upės pakrantės pusėje

Išvalyti Istorinio parko teritoriją rytinės Danės upės pakrantės pusėje Tauralaukio mikrorajono („Dvaro slėnis“). Įrengti aktyvaus poilsio zonas su vaikų žaidimo aikštelėmis, pėsčiųjų, bei dviračių takus. Taip pat norėtume atkreipti Jūsų dėmesį į tai, kad, „Dvaro slėnio“ gyvenvietėje, esančioje Tauralaukio gatvėje, nėra nė vienos vaikų žaidimo ar sporto aikštelės. Todėl Tauralaukio g. gyventojai, įskaitant ir suaugusius asmenis, ir vaikus, norinčius pasivaikščioti, turi galimybę tai daryti tik šaligatviais, įrengtais šalia. Naujai besivystantis, net 47,4 ha gyvenamasis kvartalas „ROMUVA“, suplanuotas, bei statomas ant Valstybines žemės. Bendras naujai suplanuoto kvartalo plotas yra virš 70ha. Plotas didžiulis, bet jame neatsirado vietos nei vaikų žaidimo, nei sporto aikštelėm, nei pasivaikščiojimo takams. Šaligatviai – siauri, vos nuo 1,32 metro. Akivaizdu, kad tokie siauri šaligatviai negali patenkinti pėsčiųjų bei žaidžiančių vaikų poreikių, todėl tenka išeiti į važiuojamąją kelio dalį. Negana to, automobiliai yra statomi ant šaligatvių, nes ir važiuojamoji dalis taip pat gana siaura. Visam mikrorajone įsikūrusios bei besikuriančios jaunos šeimos su vaikais, bet deja jiems vietos mūsų mieste nėra numatoma. Planuojami ir statomi tik „Geto“ pavidalo kvartalai su itin aktyviomis ir svarbiomis transporto ašimis, bei tvoromis. O kaip gi žmonės, vaikai? Kodėl apie mūsų gerovę nėra galvojama? Mūsų vaikams nėra kur leisti laisvalaikį, neišeinant į gatves, kad jie nesusidurtu su lakstančiais automobiliais? Nekalbant jau apie tai, jog visam rajone nėra numatyta nė vienos vaikų žaidimų ar sporto aikštelės. Ar tai normalu?


Šaligatvio remontas ties Šiaulių g. 9 namu

Šaligatvis aplink Šiaulių g. 9 namą yra labai blogos būklės – plytelės iškeltos medžių šaknų, dalis jų suskilusios, susidarė aukščių skirtumai. Tai yra labai pavojinga, jau ne kartą buvo nutikę, kad vyresnio amžiaus žmonės tamsiu paros kliūva už nelygumų ir krenta ant asfalto, tai yra didžiulė grėsme susižeisti. Dėl to prašome mums padėti ir sutvarkyti šį šaligatvį! Projekto tikslas : Sutvarkyti šaligatvį ties Šiaulių g. 9 namu Tikslinė grupė : Šiaulių gatvės gyventojai bei rajono svečiai

Sutvarkytas šaligatvis ties Šiaulių g. 9 namu, patogesne infrastruktūra miesto miegamuosiuose rajonuose


2.1. Projekto tikslas, tikslinė grupė, sprendžiama problema Klaipėdos senamiestis yra vieta, skirta pasakoti iškiliausių Klaipėdoje gyvenusių žmonių istorijas. Šios idėjos tikslas yra sukurti tokią vietą, išmaniai pasakojančią apie miesto iškiliausius žmones. Tiltų g. 21 namo siena, kuri praeiviams puikiai matoma einant abejomis Tiltų g. pusėmis nuo upės pusės ir naujos pėsčiųjų eismo arterijos į/iš sutvarkyto Jono kalno, galėtų būti panaudota namo sienos senųjų langų reljefuose įamžinant Prūsų/Mažosios Lietuvos periodo žymių Klaipėdoje gyvenusių žmonių portretais. Portretai bus išpiešti kiekviename iš 10 langų reljefų (foto), o apačioje įrengtoje informacinėje lentelėje pateikta detalesnė informacija lietuvių, anglų ir vokiečių kalbomis apie pavaizduotus žmones ir QR kodai, kuriuos nuskenavus išmaniuoju telefonu, pasirinktos asmenybės istoriją būtų įgarsinta į klausytojo ausinę (įgarsinimas - vietos aktoriai pagal Klaipėdos istorikų parengtą tekstą). 10 langų reljefų, 10 asmenybių. Galimi kandidatai (baigtinį sąrašą gali parinkti KMS mero sudaryta darbo grupė): PRŪSIJOS KARALIENĖ - LUISE AUGUSTE WILHELMINE AMALIE (1776–1810) PIRMOJI LIETUVOJE MOTERIS GYDYTOJA OTORINOLARINGOLOGĖ ONA PURTOKAITĖ (1902–1979) HABILITUOTA BIOMEDICINOS MOKSLŲ DAKTARĖ ONA JAUDEGYTĖ (1914–2009) KNYGNEŠĖ IR VISUOMENININKĖ MORTA ZAUNIŪTĖ (1876–1945) ŽYMIAUSIA MAŽOSIOS LIETUVOS RAŠYTOJA IEVA SIMONAITYTĖ (Ewa Simoneit) (1897–1978) KLAIPĖDOS ATKŪRĖJAS IR MIESTO GARBĖS PILIETIS ALFONSAS ŽALYS (1929–2006) ŽYDŲ RABINAS, MOKYTOJAS IR FILOSOFAS ISAAC RÜLF (ISAKAS RIULFAS) (1831–1902) GYDYTOJAS, BURIUOTOJAS, TILŽĖS IR FULDOS AKTŲ SIGNATARAS DR. VALTERIS DIDŽYS (1896–1977) TROJOS ATRADĖJAS HEINRICH SCHLIEMANN (HEINRICHAS ŠLYMANAS (1822-1890) PRŪSIJOS KARALIUS WILHELM FRIEDRICH III (1770–1840) ENGIAMŲ MAŽŲJŲ TAUTŲ GYNĖJAS GEORG SAUERWEIN (JURGIS ZAUERVEINAS) (1831–1904 m.) KULTŪROS FILOSOFAS IR KRITIKAS LEONIDAS DONSKIS (1962–2016) Tikslas: senamiesčio puošyba, istorinio identiteto kūrimas, klaipėdiečių ir miesto svečių edukacija, turistų pasitenkinimo apsilankymu Klaipėdoje skatinimas. Tikslinė grupė: vietos gyventojai ir miesto svečiai. Sprendžiama problema: miesto istorijos įprasminimo išmaniomis priemonėmis stoka, Klaipėdos senamiesčio nykumas.

Rezultatas: papuoštas Klaipėdos senamiestis sukuriant edukuojantį sienos tapybos išmanų projektą. Nauda: daugiau patenkintų turistų, klaipėdiečių ir miesto svečių edukacija, nauji turizmo maršrutai, unikalaus miesto istorijos etapo išmanus įamžinimas.

Sistela Rolando Marčiaus, atlikusio Friedricho pasažo ir Pamario restauratoriaus pastato (Turgaus a.) sienų tapybos darbus, pateikta darbų, įrangos ir medžiagų sąmata. KU istorikų parengti tekstai (honoraras), aktorių įgarsinimas, informacinė lenta su informacija ir QR kodu.


Elektros transformatorinių sienos Kalnupės g. 21t, Nidos g. 40t, Rambyno g. 4t, Minijos g. 130t. Tikslas - piešiniais papuošti 4 elektros transformatorines, esančias gyvenamųjų rajonų kiemuose. Keturiose skirtingose vietose būtų skirtingos tematikos piešiniai, socialine, jūrine, ekologine, gamtosaugos tema. Taip būtų sprendžiama estetinė rajono problema, gražėtų gyvenamoji aplinka. Atlikti piešinius reikės suderinti su ESO dėl leidimo nupiešti piešinius ant pastočių sienų. Dėl suderinimo kaip seniūnaitis galėčiau tarpininkauti su transformatinių savininkais.


Meninė skulptūra Žvejybos uosto rajono istorijai

Tikslas, kad meniniais akcentais gražėtų Klaipėdos gyvenamieji rajonai. Siekiant šio tikslo adresu Minijos g. 141A, šalia buvusio pašto siūloma įrengti meninę kompoziciją "žvejo batai". Skulptūroje būtų atvaizduojami seni žvejybiniai žvejo batai. Taip būtų puoselėjama Klaipėdos jūrinė kultūra, atspindima Žvejybos uosto rajono istorija, čia gyvenantys ir dirbę žmonės. Siūloma vieta yra šalia vienos iš pagrindinių Klaipėdos gatvių, todėl ši kompozicija būtų daugeliui matoma, taip papuoštų miestą ir esamą teritoriją. Savo iniciatyva šią teritoriją prižiūri ir puošia ten įsikūręs juvelyras.


Baltijos prospektas gyvuoja jau nuo 8 dešimtmečio, čia netoli galima rasti Žvejų kultūros rūmus, parkus pasivaikščiojimams ir daug gyvenančių jaunų šeimų turinčių ne po vieną, o po keletą ir daugiau vaikų. Mūsų rajono vaikams ir mums tėvams labai trūksta vietos kurioje šeimos galėtų susitikti, bendrauti ir būtų vieta vaikams žaisti, taip aplinkui kažkur už kelių kvartalų yra viena kita aikštelė, bet norisi turėti ir savam kieme, kad seneliai galėtų išeiti su anūkais ir nereiktų toli vaikščioti, kad mamos nesijaudintų dėl kažkur nuklydusių vaikų kurie ieško kur išsidūkti. Kad būtų galima tiesiog prisėsti ant suoliuko ir su šypsenomis stebėti žaidžiančius vaikus.

Mūsų senajame kieme kuriame yra tik dvi sūpynės renkasi vaikai iš 6 aplinkinių namų ir aikštelė begalo reikalinga mūsų augančiai kartai. O karta didėja, atsiranda ir apsigyvena vis naujų tėvelių, naujų mažylių, ant esančių sūpynių jau ir nebetelpam visi. Todėl nauja žaidimų aikštelė labai reikalinga 95,91,93,99,71,77 gyventojams ir ne tik, tikime, kad atsiras ir daugiau aplinkui gyvenančių vaikų kuriems bus smagu žaisti, miesto vaikams reikia vietos bendravimui ir draugystei.

komplekso bei jo atvežimo ir montavimo kaina sūpynės ir jos montavimo bei atvežimo kaina batuto ir jo montavimo ir atvežimo darbų kaina komplekso bei jo atvežimo ir montavimo kaina spyruoklės ir montavimo darbų kaina

Baltijos prospekto senoji aikštelė tarp 95 ir 75 namo


Galimybė santuoką registruoti pasirinktoje vietoje, mūsų šalyje galioja jau nuo 2009 m. rugsėjo 1 d. Prabėgus 12 metų, išvažiamoji santuoka vis labiau populiarėja. Išskirtinės šventės trokštantys klaipėdiečiai santuokų rūmus vis dažniau iškeičia į puošnią ceremoniją netradicinėse erdvėse. Klaipėdos miestas turi begalę gražių, reprezentacinių vietų, tačiau neturi jaunųjų trokštamos rotondos. Atsižvelgęs į savo praktiką dirbant vestuvėse, žinau, kad sklandi santuoka lauke gali vykti tikrai ne bet kur. Manau, kad Klaipėdos skulptūrų parkas būtų puiki vieta santuokai ir pateisintų visų būsimų jaunavedžių lūkesčius.

Idėja atmesta, kadangi nebus galimybės idėjos įgyvendinti, kadangi vyksta parko pertvarkymas.


Pakrantės parko kūrybinės dirbtuvės ir sprendiniai

Projekto tikslas – atgaivinti kairiosios Danės upės pakrantę Mokyklos tilto prieigose ir pritaikyti ją miesto gyventojų poreikiams. Šiuo metu teritoriją kerta dviračių trasa, kuri eina neišvaizdžia ir neatraktyvia erdve, apaugusia atsitiktiniais želdiniais, ribojama sandėliavimo ir pramonės įmonių tvoromis ir pastatais. Teritoriją kerta masyvi gelžbetoninė Mokyklos tilto konstrukcija. Tikslinė grupė – senamiesčio, Bangų-Baltikalnės g. ir Mokyklos-Joniškės g. prieigų gyventojai. Šia teritorija šiuo metu naudojasi tik pavieniai ir atsitiktiniai vietos gyventojai, kartais čia atklysta žvejai, dviratininkai ir pėstieji, asocialūs asmenys, vienišos ir meninį polinkį turinčios sielos – poetai, fotografai, miestų tyrinėtojai. Iniciatyva būtų sprendžiama šios viešosios erdvės identiteto, architektūrinės raiškos ir funkcinio susietumo problema.

Dauguma gyvenamųjų teritorijų Klaipėdos mieste, besiribojančių su pramonės ir inžinerinės infrastruktūros plotais, atpažįstamais miestiečių kaip urbanistinės dykros, kuria slogų miesto įvaizdį ir ilgalaikėje perspektyvoje žmonių psichikai daro neigiamą įtaką. Antra vertus, ši vieta Klaipėdos miestovaizdyje neturi savo tapatumo (neturi atpažįstamų ir savitų fizinės aplinkos ženklų), tai mažina šios miesto dalies, o kartu ir viso miesto vertę. Trečias aspektas – urbanistiškai ši teritorija svarbi kaip miesto gamtinio karkaso mazgas, turintis didelį rekreacinįir kultūrinį potencialą. Ateityje ši vieta turi galimybę tapti alternatyvia senamiesčiui (Piliavietės ir fosos) miestiečių aktyvaus poilsio zona. Ją kertanti dviračių trasa su įvairios paskirties poilsio zonomis galėtų būti sujungta su atnaujintu Malūno tvenkinio parku ir taip sukurtį organišką funkcinį ryšį su Joniškės-Mokyklos g. ir Bangų-Baltikalnės g. bei senamiesčio gyvenamųjų rajonų funkcinėmis zonomis. Kūrybinių dirbtuvių metu visi šie aspektai, padedant į procesą įsitraukusiems gyventojams, būtų permąstyti ir vizualizuoti keturių kūrybinių komandų. Galutinis rezultatas – vientisa visos zonos koncepcija ir paruošti konkretūs sprendiniai ir veiksmų planas 3 zonai (krantinei-alėjai greta AB „Klaipėdos baldai“), kurį įgyvendintų projekto kūrybinė komanda su projekto partneriais. Kadangi teritorijos plotas nemažas, ją kerta didelis kiekis komunikacijų, o projekto biudžetas ribotas, pirmame šios iniciatyvos etape planuojama sprendinius įgyvendinti be techninio projekto, naudojantis paprastomis ir efektyviomis taktinio urbanizmo ir architektūrinės aplinkos formavimo priemonėmis – suoliukais, želdiniais, dangomis ir šviesos instaliacijomis.

Koordinatorius ir vedėjas - 3000, Maitinimas - 600, Apgyvendinimas - 600, Atlygis dalyviams - 1000, Leidinio parengimas - 1500, Kitos išlaidos - 2300. Kūrybinių dirbtuvių metu būtų sukurta galutinė parko idėja visai teritorijai ir parengti konceptualūs sprendiniai 3 zonos įgyvendinimui. Geriausios idėjos įgyvendinimui būtų sukurtas sprendinių įgyvendinimo planas. Projekto komunikacijai būtų parengta schema ir vizualizacijos. Priklausomai nuo pasirinktos idėjos, būtų atrinkta Klaipėdos kraštovaizdžiui būdingų želdinių ir lengvų (laikinų) dangų kompozicijos. Apšvietimo scenarijus su reikalinga įranga taip pat būtų parinktas atsižvelgiant į pasirinktą idėją ir technines bei finansines galimybes. Įrengimo darbai būtų atliekami ūkio būdų. Būtų organizuojama viešoji talka, ieškoma kitų tvarių ir ekonomiškai pagrįstų sprendimų.

Klaipėdos miestas, Danės upės kairioji pakrantė atkarpoje nuo rytinės SBA grupės „Klaipėdos baldai“ sklypo ribos (Joniškės g. 21) iki rytinės sklypo adresu Gluosnių skg. 6 dalies ir dalis Mokyklos tilto patiltės


Pietiniuose Klaipėdos parkuose per pastaruosius metus infrastruktūra sutvarkyta tikrai neblogai. Įrengtos ir sutvarkytos vaikų žaidimo aikštelės, sporto įrenginiai, vandens telkiniai, pasivaikščiojimo ir dviračių takai. Tačiau parkuose vyrauja aktyvaus laiko praleidimo įrenginiai (sporto, vaikų žaidimo aikštelės), o pasyvesniam laiko praleidimui lieka tik pasivaikščioti, pasėdėti ant suoliuko ar pievutės, palesinti paukščius. Todėl siūloma įrengti kelis betoninius lauko žaidimo stalus: 2 šachmatų stalus ir 1 stalo teniso stalą kiek aktyvesniam laiko praleidimui. Tokiu būdu būtų sukuriama pramoga gryname ore ir vaikams, ir senjorams. Galėtų vykti ir vietos bendruomenių turnyrai, didėtų bendruomeniškumas.


Dviračių tako sutvarkymas baisiausiame centrinės miesto dalies ruože

Tuos, kam jau teko važiuoti dviračiu naujai sutvarkytu taku šalia Taikos pr. nuo Sausio 15-osios g. iki Kauno g., aplankė pasididžiavimo būti dviratininku jausmas. Naujas, lygus ir platus raudono asfalto paviršius, jokių nelygumų sankryžose su kertančiomis autotransporto gatvėmis - beveik įgyvendintas dviračių ir pėsčiųjų prioritetas. Nuostabu, ar ne? Važiuotumėte visus metus, jei tokios kokybės dviračių takas būtų realizuotas visu miesto ilgiu bent jau pagrindinėje Taikos pr. - Tiltų g. - H.Manto g. arterijoje? Jau senai kalbama, kad esminė miesto problema - fragmentuoti sprendimai - keli šimtai metrų geros, keli šimtai blogos kokybės dangos. Arba jokios:) Viena iš prasčiausių atkarpų - nedidelis ruoželis pačiame miesto centre, senamiestyje, šalia Taikos pr. nuo p.c. „Avitela“ iki Senojo turgus žiedo. Senos plytelės taip išsiklaipiusios, kad dviratį norisi vestis, ką jau kalbėti apie sparčiai populiarėjančius elektrinius paspirtukus. Reikia sutvarkyti šią nedidelę atkarpą nelaukiant savivaldybės plano imtis šio darbo tik pradėjus didelį projektą - visos Kulių vartų žiedo pertvarkos į reguliuojamą sankryžą, nes šio projekto net nėra 3-jų metų veiklos plane, kad reiškia, kad laukti tektų mažiausiai 5 metus.

Idėja atmesta, kadangi netikslinga įrenginėti mažą atkarpą, reikalingas projektas ir remontuoti visą atkarpą nuo Sausio 15-osios g. iki Kulių Vartų g., remontuojant ir šaligatvį ir įrengiant tinkamą dviračių taką. Tai gali būti daroma iš KPP lėšų.


Tikslas - Tauralaukio gyventojams sudaryti sąlygas naudotis bibliotekos paslaukgomis, skaityti knygas. Tikslinė grupė - visų amžiaus grupių Tauralaukio gyventojai, pageidaujantys skaityti knygas Bibliotekinių paslaugų prieinamumo didinimas, gyvenvietėje, kur nėra viešosios bibliotekos padalinio

Projekto naudą tikslinga gretinti su skaitymo teikiama nauda gyventiojams - labiau prieinamas turiningas laisvalaikis, informacija, žinios

Tauralaukio gyvenvietė prie prekybos centro

Idėjos pasiūlymas atmestas. Privati teritorija, nėra galimybės idėjos įgyvendinti.


Projekto tikslinė grupė - senjorai. Įrenginėjama treniruokliai, vaikų žaidimų aikštelės o senjorų grupė lieka nepaliesta. Debreceno-Naujakiemio alėjoje yra įrenta treniruokliai ir vaikų žaidimų aikštelė, bet senjorams šioje aplinkoje nėra vietos, nes šalia esantys suoliukai visada užimti tėvelių, kurie atveda savo vaikus pažaisti. Įrengus jiems atskira erdve, būtų galima suteikti jiems atskira ramesne poilsio zona, kurioje jie galėtų ramiai pasibendrauti su bendraminčiais.


Žvejybos uosto rajono tvarkomi kiemai, pritaikyta infrastruktūra

Asociacija Klaipėdos žvejybos uosto bendruomenė įsteigta 2018 m. vasarą. Jos tikslas yra telkti Klaipėdos žvejybos uosto rajono gyventojus ir skatinti pilietinės bendruomenės kūrimąsi gyvenamojoje vietovėje, propaguoti geros kaiminystės idėjas. Aktyviai sprendžiame bendruomenės gyventojams aktualias problemas, daugėja norinčių aktyviai veikti. Į šį gyvenamąjį rajoną keliasi vis daugiau jaunų šeimų. Glaudžiai bendradarbiaujant su policijos bendruomenių bei savivaldybės viešosios tvarkos skyriais, mažėja nusikalstamumas. Tai miegamasis rajonas, kuriame daug namų vadinamų chruščiovkėmis, tad gyventojams labai aktualu aktyviai leisti laisvalaikį, sutvarkytuose kiemuose. Didelis poreikis vaikų, jaunimo, senjorų užimtumo didinimui, poilsio erdvių sukūrimui, nes mūsų rajone nėra parkų. 2018-2019 metais tvarkėme gyvenamųjų namų kiemus, organizavome gyventojų talkas, rovėme nusenusius krūmus ir sodinome naujus medelius bei krūmus, įrengėme gėlių gazonus. Vietoj sulūžusių ir nesančių suoliukų pastatėme naujus, taip pat atnaujinome vaikų žaidimų aikšteles. Įrengėme treniruoklių aikštelę. Pastatėme šiukšliadėžes. Visa tai finansavo LR Socialinės apsaugos ir darbo ministerija, UAB "Birių krovinių terminalas", UAB "Centrinis keltų terminalas". Kadangi mūsų rajonas yra seniai statytų namų kvartalas, gyvenamųjų namų kiemai yra seniai nerenovuoti. Suoliukų nebėra, supynės sulūžusios. Tad į mus kreipėsi Žalgirio g. 9-11-15 ir Naikupės g. 10-11-12 namų gyventojai su prašymu atnaujinti kiemus. Šiuose kiemuose norėtume įrengti suoliukus, treniruoklį, šiukšliadėžes, supynę, taip pat visiškai atnaujinti krepšinio aikštelę (pridedami komerciniai pasiūlymai). Tad labai prašome paremti šį projektą. Jį planuojame įgyvendinti per 5-6 mėnesius.


Taikos pr. 99 daugiabučio namo gyventojai

2020 m. pagal Klaipėdos miesto daugiabučių namų kiemų infrastruktūros gerinimo priemonių planą buvo atnaujinta automobilių stovėjimo aikštelė prie Taikos pr. 99 daugiabučio. Tačiau prie aikštelės nebuvo įrengtas techninis šaligatvis ir dėl to kyla daug nepatogumų šio namo gyventojams – sudėtinga prieiti prie automobilio iš žolyno pusės, jis mindomas, laužomi pasodinti krūmeliai. Ypač bloga situacija po lietaus, kuomet tenka klampoti per purvą, o krūmams augant bus dar sunkiau prieiti prie mašinų. Kiemu taip pat aktyviai naudojasi VšĮ Informacijos ir paramos gausiai šeimai centro, kuris įsikūręs namo cokoliniame aukšte, lankytojai. Jie atvažiuoja pasiimti dalijamo maisto ir rūbų, dažnai dėl to kyla konfliktai su namo gyventojais, nes vienu metu suvažiuoja daug mašinų, tampa nesaugu prie jų prieiti. Įrengus 30 m ilgio ir 1 m pločio šaligatvį šalia parkavimo aikštelės būtų sudarytos sąlygos patogiai ir saugiai prieiti prie automobilio iš žolyno pusės, jis nebūtų trypiamas, būtų išsaugoti pasodinti augalai, sukurta graži aplinka.džiugintų gyventojus ir praeivius, sumažėtų konfliktinių situacijų. Projekto tikslas – sukurti patogią, gražią ir saugią aplinką Taikos pr. 99 namo gyventojams ir VšĮ Informacijos ir paramos gausiai šeimai centro lankytojams. Tikslinė grupė – daugiabučio namo Taikos pr. 99 gyventojai, VšĮ Informacijos ir paramos gausiai šeimai centro lankytojai ir kiti besinaudojantys aikštele miesto gyventojai. Sprendžiama problema – nepatogus ir nesaugus priėjimas prie automobilių, konfliktai su VšĮ Informacijos ir paramos gausiai šeimai centro lankytojais, trypiamas žolynas, niokojami želdynai.

Žolyno juosta, pažymėta raudona rodykle schemoje (prikabinta)

Idėja atmesta, kadangi 2020 metais, vykdant Daugiabučių namų infrastruktūros gerinimo programą, pagal parengtą projektą įrengta automobilių stovėjimo aikštelė ir projektas buvo derinamas su gyventojais.


Prašome ir siūlome atkreipti Jūsų dėmesį į teritoriją, esančią Tauralaukio rajone prie namo esančio Klaipedos g. 8 , kurios kraštovaizdžio plotas yra šlaitas, kurį vietiniai ir apylinkių gyventojai Vietovės mėgo,myli ir mylės kaip vietą rogutėms nuo šlaito ir naudojant kitus įrenginius. Vaikai čia atvyksta vieni ir kartu su tėvais, ne kartą teko stebėti, kaip maži vaikai nevaldomai palieka važiuojamąją dalį riedėdami nuo kalno. Prašome ir siūlome šlaito gale padaryti žemės pylimą, kuris pasitarnautų kaip atrama slidinėjantiems vaikams, kad būtų išvengta tragedijų, taip pat prašome ir siūlome įrengti papildomą apšvietimą viršutinėje trasos dalyje, kadangi žiemą anksti temsta, siūlome įrengti suoliukus ir viršutinėje šlaito dalyje, nes vaikų tenka laukti valandų valandas.

išvengti nelaimingų atsitikimų ir sukurti palankias pramogas žiemą. Linksmam ir sveikam laisvalaikiui


Projekto tikslas: Suteikti galimybę žaisti ir lavintis vaikams iš aplinkinių namų; sumažinti Sąjūdžio parko aikštelių apkrovą Tikslinė grupė: Liubeko g. 13-15-17-19-21 namų gyventojai (vaikai ir jų tėvai) Dauguma tėvų galės matyti savo vaikus per langus. Nedidelė sena vaikų žaidimo aikštelė yra kaimyniniame kieme, tačiau ji netenkina visų vaikų poreikių, o Sąjūdžio parke renkasi vaikai iš viso rajono. Liubeko g. 13-15-17-19-21 namuose yra virš 150 butų, labai daug skirtingo amžiaus vaikų, todėl moderni vaikų žaidimo aikštelė, suskirstyta į atskiras zonas pagal amžiaus grupes, tikrai būtų naudinga šio rajono gyventojams. Panašūs objektai buvo realizuoti Taikos pr. 92 namo kieme, bei dabar realizuojami prie Simonaitytės kalno ir Klaipėdos gatvėje (praeitų metų dalyvaujamasis biudžetas)


Seimo narė Ligita Girskienė, atsižvelgdama į Rimkų gyventojų prašymą

Rimkai – Klaipėdos miesto dalis, esanti miesto pietryčiuose, abipus geležinkelio į Šilutę. Rimkuose yra apie 130 gyvenamųjų namų, 6 gatvės. Gyvenvietėje nėra nė vienos rekreacinės zonos, o šeimoms, auginančioms vaikus, iki artimiausios vaikų žaidimų aikštelės Bandužių gatvėje reikia eiti apie 3 kilometrus. Rimkų gyventojai, kurių kaimynystėje įsikūrė Klaipėdos laisvoji ekonominė zona, patiria daug nepatogumų dėl intensyvaus autotransporto, traukinių eismo, nuolatinės vibracijos, taršos dulkėmis ir pan. Gyventojai prašo įrengti rekreacinę zoną.

Neužpildytos formos, nėra duomenų ir pritarimų.
Iki nustatytos datos nepateikė dokumentų.
Idėja atmesta.


Asociacija Pirmoji Melnragės bendruomenė

Daugiafunkcinė sporto aikštelė Melnragėje Melnragė- unikalus ir mėgstamas klaipėdiečių miesto kampelis, miesto kurortinė zona su savita gamta ir, žinoma, jūra. Ir nors gyventojų skaičiumi Melnragė drąsiai gali lygiuotis į kai kuriuos nedidelius Lietuvos miestelius, joje nėra komandinio sporto aikštelių, išskyrus savadarbę tinklinio aikštelę paplūdimyje. Todėl siūlome Melnragėje suprojektuoti ir pastatyti daugiafunkcinę sporto aikštelę „5-viename“ (padelis, badmintonas , tenisas ,piklbolas ir krepšinis,).Tai suteiktų puikią galimybę vietos gyventojų sveikos gyvensenos propagavimui , pritrauktų turistus ir skatintų vietinę ir miesto bendruomenę aktyviai dalyvauti sporto veikloje. Siūlome du išpildymo variantus –„ Bazinį“ ir „Ekonominį“. Į „Bazinį“ variantą įeitų dviejų aikštelių ( 30m/15m ir 40m/20m ) bendro 1250 kv. m kompleksas. Abi aikštelės turėtų būti multifunkcinės, lengvai transformuojamos ir pritaikomos kelioms ant kieto pagrindo žaidžiamoms sporto šakoms. Pavyzdžiui: 1-je, mažesnėje aikštėje galima būtų įrengti standartinę (28m/15m ) krepšinio aikštelę, arba po nedidelės transformacijos tris standartines piklbolo ( 6m/13m ) arba keturias badmintono( 5m/13m) aikšteles. 2-oje , didesnėje aikštėje tilptų dar viena krepšinio aikštelė ,arba dvi padelio (20m/10m ), arba standartinė lauko teniso ( 18m/36m) aikštelė. Įvertinant Melnragės aplinkosauginį ir teritorinį jautrumą, tinkamų ir galimų tokioms veikloms vykdyti vietų trūkumą, kaip alternatyvą siūlome “ Ekonominį“ 800kv.m variantą su viena didesne ( 40m/20m) aikštele, kurioje su kai kuriomis transformacijomis būtų galima įrengti visas viršuje išvardintų žaidimų aikšteles. Maksimaliai išnaudojant ,abiejose aikštelėse vienu metu galėtų sportuoti apie 40 žmonių. Ypatingą dėmesį norėčiau skirti Piklbolui ( ang.pickleball).Tai sveikas, nekontaktinis sportas su minimalia traumų tikimybe. Labai lengva pradėti žaisti. Nereikia ypatingų įgūdžių. Inventorius nėra brangus. Tai sparčiausiai populiarėjanti sporto šaka pasaulyje ( ateityje numatoma įtraukti į Olimpines žaidynes ) .Klaipėdoje atvirų šios sporto šakos aikštelių nėra, todėl miško ir jūros apsuptyje veikiantis piklbolo aikštynas ilgainiui galetų virsti rimtesnių turnyrų vieta. Aikštelę siūloma įrengti miestui priklausančiame ir nenaudojamame žemės sklype Molo g. ir Smilčių g. sankryžos pietinėje dalyje, nurodytoje žemėlapyje ( nuotraukose pažymėta raudona spalva ). Aikšteles administruoti ir prižiųrėti galėtų Melnragės bendruomenė, už tai turėdama prioritetinę teisę jomis naudotis, rengti savo sporto šventes ( kaip pavyzdys „ Melnaragiadą“ ).

1. Pastatyti kokybiškas padelio,, piklbolo , badmintono ir krepšinio aikšteles Meinrag4s gyvenvietėje. 2. Skatinti miestiečių aktyvų gyvenimo būdą, suteikiiant sąlygas užsiimti įvairiomis sporto šakomis gamtos apsuptyje 3. Sukurti socialinę erdvę, kurioje žmonės gali susitikinėti, bendrauti ir sportuoti. 4. Prisidėti prie vietos turizmo plėtros. Miestas turės naują, modernią aikštelę, kuria galės naudotis socialiniams ir sportinniams projektams, Taip pat mieste aqtsirastų naujos perspektyvios sporto šakos piklbolo aikštynas. kas paskatintų šios sporto šakos populiarinimą mieste ir šalyje.

Sąmata sudaryta remiantis vienos didžiausią patirtį sporto aikštelių staytyboje ir įrengime turinčios įmonės GRIP  skaičiavimais . GRIP statė ir įrenginėjo sekančias aikšteles šayje ir užsienyje : Vilniuje – SEB Arena, Teniso Erdvė, Teniso Sala, RÁTO Padelio Arena, Fanų padelio arena Kaune – Tennis Space Klaipėdoje – Vydmantų teniso, padelio ir badmintono klubas Rygoje – Varpu Tennis & Padel Club Taline –  Padel +


Projekto tikslas – skatinti bendruomenės skaitymą ir naudojimąsi šalia namų esančių bibliotekų turimu fondu, sudarant galimybes visiems bet kuriuo paros metu pasiskolintus leidinius pasiimti ir grąžinti į biblioteką, nesiderinant prie bibliotekos darbo laiko.

Skaitymas naudingas visiems. Bibliotekų elektroninių paslaugų portalas www.ibiblioteka.lt suteikia galimybes užsakyti/rezervuoti knygas, stalo žaidimus, vaizdo ir garso įrašus, periodinius leidinius bei atsiimti juos bibliotekose, tačiau bibliotekos darbo laikas ir pasiekiamumas neįgaliesiems ne visada palankus norintiems skaityti. Prie tokių Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešosios bibliotekos Debreceno (Debreceno g. 22), Laukininkų (Laukininkų g. 42), Miško (Kretingos g. 61), Jaunimo padalinio (Tilžės g. 9) ar kt. padalinių įrengti visą parą veikiantys knygomatai-paštomatai su knygų grąžinimo dėžėmis ne tik paskatintų bendruomenės narius nemokamai skolintis ir skaityti leidinius, bet ir lauke esantys ir lengvai pasiekiami knygomatai pagerintų paslaugų prieinamumą neįgaliesiems, taip būtų miesto bibliotekose įgyvendinama viena iš Europos Sąjungos direktyvų. Biblioteka arčiau namų – prieinama visiems bet kuriuo metu!

Knygomato-paštomato kaina Preliminari įrenginio pristatymo kaina Apmokymai ir kiti nenumatyti darbai

Laukininkų g. 42, Debreceno g. 22 ir kt. Klaipėdos bibliotekos


Tikslas turėti žardės rajone kokybiška didele vaikų žaidimų aikštele tokias kokias turi centrinė ar šiaurinė miesto dalys. Pietinė miesto dalis pamiršta artimiausios aikštelės simonaitytės gatvėje ir sąjūdžio parke. Gyventojų kiekis didelis ir tos kelios aikštelės nepakankamai pietinei miesto daliai vaikam norint pasisupti tenka gerokai palukuriuoti o kartais taip ir išeiti nesulaukus savo eilės.

Siekiama žardės parke turėti vaikų žaidimų aikštelę. Nauda miestui laimingi vaikai.


Smeltalės upelio krantinės atgaivinimas - gyventojų laisvalaikio zonos sukūrimas

Siūlome atgaivinti Smeltalės upelio krantinės teritoriją ir šiuo metu apleistą ir neprižiūrimą vietovę paversti traukos objektu ir naudinga laisvalaikio zona pietinės Klaipėdos miesto dalies gyventojams ir svečiams. Šio projekto tikslas - sukurti patrauklią laisvalaikio leidimo erdvę pietinės miesto dalies gyventojams, taip pagerinant miesto dalies įvaizdį bei skatinant vietos bendruomenę aktyviau leisti laiką gamtoje. Įgyvendinus projektą atsivertų patrauklus upelio krantinės vaizdas, būtų sukurta patraukli pėsčiųjų pasivaikščiojimo zona palei Smeltalės upelio dešinįjį krantą. Jis apimtų žvyruoto tako, medinių suoliukų, šiukšliadėžių ir žaliosios zonos įrengimą. Šio projekto įgyvendinimas pagerintų vietos gyventojų gyvenimo kokybę, suteikdamas jiems patogią ir saugią prieigą prie natūralios gamtos, taip pat praturtintų miesto kraštovaizdį. Šiuo metu Smeltalės upelio krantinė yra nepatraukli, apleista, neprižiūrėta, apaugusi beverčiais augalais, ir visiškai nepanaši į tai, ką galėtų pasiūlyti modernus miestas. Teritorijoje yra susiformavusi pelkė ir neprižiūrimų pievų zonos, kuriose veisiasi uodai, erkės, invaziniai šliužai ir kiti kenkėjai, kaupiamos šiukšlės. Šios problemos ne tik sukelia pavojų gyventojų sveikatai, bet ir kenkia vietos kraštovaizdžiui bei miesto įvaizdžiui. Įgyvendinus siūlomą projektą šios problemos būtų sprendžiamos, o teritorija būtų paversta patrauklia ir saugia miesto gyventojų laisvalaikio zona. Projektas daugiausiai orientuojamas į pietinės Klaipėdos miesto dalies gyventojų tikslinę grupę: jaunas šeimas, jaunimą, senjorus ir visus kitus, kurie norėtų aktyviai leisti laiką gamtoje ir mėgautis jos natūraliu grožiu. Vietovė taip pat galėtų pritraukti ir miesto svečius, kurie ieško patrauklių vietų arba tiesiog norinčius trumpam pabėgti nuo miesto šurmulio, leisti laiką gamtoje ir mėgautis jos grožiu.

- Pagerintas miesto įvaizdis: Smeltalės krantinės atgaivinimas prisidėtų prie pietinės Klaipėdos miesto dalies įvaizdžio gerinimo. Tai taptų reikšmingu miesto vystymo žingsniu, parodančiu rūpinimąsi aplinka ir vietos gyventojais. -Sveikatingumo skatinimas: Vietos gyventojai būtų skatinami aktyviau leisti laiką gamtoje. Vaikštant, žygiuojant, bėgiojant ir tuo pačiu mėgaujantis gamtos grožiu būtų puiki galimybė atsipalaiduoti, trumpam pabėgti nuo miesto triukšmo bei pagerinti emocinę bei fizinę sveikatos būklę. -Ekologinė nauda: Apleista ir neprižiūrima teritorija būtų sutvarkyta. Jos sutvarkymas sumažintų erkių, uodų ir kitų kenkėjų plitimo pavojų. Susikaupusių šiukšlių surinkimas ir išvežimas atkurtų ekologinę pusiausvyrą, taip pat pagerintų pietinės miesto dalies higienos sąlygas. - Įrengtas pėsčiųjų takas ir suoliukai: Įrengtas pėsčiųjų takas bei teritorijoje atsiradę mažosios infrastruktūros elementai suteiktų galimybę mėgautis atvertu patraukliu vaizdu į Smeltalės upelį vaikštant, bėgiojant, o pavargus būtų galimybė prisėsti atsikvėpti. - Įrengtos šiukšlinės: Teritorijoje atsiradusios šiukšlinės išspręstų šiukšlinimo neleistinose vietose problemą. -Bendruomenės iniciatyvų skatinimas: Siūlomas projektas galėtų būti pirmuoju, bet labai svarbiu ir reikšmingu žingsniu. Projekto įgyvendinimas skatintų bendruomeninę veiklą, įgalinant vietinius gyventojus prisidėti prie teritorijos priežiūros ir puoselėjimo. Tęsiant pradėtus darbus vėliau teritorijoje galėtų atsirasti su aplinka derančių vertingų augalų, įrengtos sūpynės vaikams, įrengti modernūs bei tvarūs tako apšvietimo sprendimai, kurie suteiktų galimybę saugiai būti sukurtoje erdvėje ir tamsiu paros metu. Tęsiant šio projekto vystymą kitais metais pėsčiųjų takas palei Smeltalės upelį galėtų būti pratęstas iki pat Jūrininkų prospekto tokiu būdu praplečiant laisvalaikio zoną bei pagerinant viešųjų erdvių pasiekiamumą dar didesnei daliai miesto gyventojų.

Pagal pateiktą sąmatą Pagal pateiktą sąmatą Pagal pateiktą sąmatą Pagal pateiktą sąmatą

Nuo Smiltelės gatvės Jūrininkų prospekto link palei Smeltalės upelio dešinįjį krantą

Jau turimas anksčiau parengtas Smiltelės parko techninis projektas, kurį planuojama atnaujinti idėjos įgyvendinimui numatytoje teritorijoje ir gali prieštarauti numatytam tecniniam projektui.


Projekto tikslas įrengti viešą ,bendro naudojimo, nemokamą mini golfo aikštelę. Šis sklypas pagal 2012 m. detalų planą priskirtas reakriacinėm teritorijom. Teritorija yra prižiūrima KMSA(šienaujama) ir INSB „Smeltė“(valoma nuo šiukšlių). Golfo žaidimas žaidimas patrauklus tuom, kad jį gali žaisti tiek senas tiek jaunas, jam nereikalingasspecialus fizinis pasiruošimas. Jį gali žaisti ir žmonės turintys fizinę negalią. Šis žaidimas patrauklus ir tuo, kad tai geras būdas užsiimti bendra veikla šeimom su vaikais. Tuo pačiu tai ir fizinės veiklos užsiėmimas, buvimas gamtoje ir gryname ore. Aikštele nemokamai galės naudotis tiek „Smeltės“ bendruomenės nariai tiek ir bet kurie kiti miesto gyventojai. Pietinėje miesto dalyje nėra didelio pasirinkimo kur galima būtų realizuoti tokį projektą. Mano siūloma vieta yra tinkama realizuoti tokį projektą: Patogi vieta geografiniu požiuriu Siūlomas sklypas yra tinkamas tokio pobudžio veiklai Bendruomenė jau penkiolika metų prižiūri savo lėšomis įrengtą sporto aikštyną,kuriuo naudojasi visi norintys. Miestas minimaliomis lėšomis sukurs visom socialinėm miestiečių grupėm prieinamą laisvalaikio objektą. Viešos erdvės, kurių priežiūrai KMSA naudoja lėšas, bus tinkamai “įdarbintos”. Pietinės miesto dalies gyventojams atsiras galimybė susipažinti su nauja sporto šaka ir maloniai praleisti laiką. Šį žaidimą gali žaisti kelios šeimos ir tarpusavyje varžytis. Tai geras būdas skatinti bendruomeniškumą.

Smeltės individualių gyvenamųjų namų kvartalas