Teniso bendruomenė Klaipėdos mieste plečiasi ir atvirų teniso kortų užimtumas yra milžiniškas, todėl siūlau įrengti dar vieną teniso aikštelę Klaipėdos mieste. Manau nepriklausomai nuo lokacijos tai susilauktų didelio pasisekimo. Projekto rezultatai – įrengtas kortas, daugiau galimybių leisti laisvalaikį aktyviai, mažesnės eilės, sportiškesni miesto gyventojai, bendruomeniškumas, patrauklesnis miestas naujakuriams.

Galimi vietos variantai: parkas prie storosios liepos, Trinyčių parkas, šalia Jono kalnelio, Skulptūrų parkas, parkelis netoli PC Molas.

Neužpildytos formos, nėra duomenų ir pritarimų. Iki nustatytos datos nepateikė dokumentų.
Idėja atmesta.


Taikos pr. 99 daugiabučio namo gyventojai

2020 m. pagal Klaipėdos miesto daugiabučių namų kiemų infrastruktūros gerinimo priemonių planą buvo atnaujinta automobilių stovėjimo aikštelė prie Taikos pr. 99 daugiabučio. Tačiau prie aikštelės nebuvo įrengtas techninis šaligatvis ir dėl to kyla daug nepatogumų šio namo gyventojams – sudėtinga prieiti prie automobilio iš žolyno pusės, jis mindomas, laužomi pasodinti krūmeliai. Ypač bloga situacija po lietaus, kuomet tenka klampoti per purvą, o krūmams augant bus dar sunkiau prieiti prie mašinų. Kiemu taip pat aktyviai naudojasi VšĮ Informacijos ir paramos gausiai šeimai centro, kuris įsikūręs namo cokoliniame aukšte, lankytojai. Jie atvažiuoja pasiimti dalijamo maisto ir rūbų, dažnai dėl to kyla konfliktai su namo gyventojais, nes vienu metu suvažiuoja daug mašinų, tampa nesaugu prie jų prieiti. Įrengus 30 m ilgio ir 1 m pločio šaligatvį šalia parkavimo aikštelės būtų sudarytos sąlygos patogiai ir saugiai prieiti prie automobilio iš žolyno pusės, jis nebūtų trypiamas, būtų išsaugoti pasodinti augalai, sukurta graži aplinka.džiugintų gyventojus ir praeivius, sumažėtų konfliktinių situacijų. Projekto tikslas – sukurti patogią, gražią ir saugią aplinką Taikos pr. 99 namo gyventojams ir VšĮ Informacijos ir paramos gausiai šeimai centro lankytojams. Tikslinė grupė – daugiabučio namo Taikos pr. 99 gyventojai, VšĮ Informacijos ir paramos gausiai šeimai centro lankytojai ir kiti besinaudojantys aikštele miesto gyventojai. Sprendžiama problema – nepatogus ir nesaugus priėjimas prie automobilių, konfliktai su VšĮ Informacijos ir paramos gausiai šeimai centro lankytojais, trypiamas žolynas, niokojami želdynai.

Žolyno juosta, pažymėta raudona rodykle schemoje (prikabinta)

Idėja atmesta, kadangi 2020 metais, vykdant Daugiabučių namų infrastruktūros gerinimo programą, pagal parengtą projektą įrengta automobilių stovėjimo aikštelė ir projektas buvo derinamas su gyventojais.


"JŪRININKŲ PARKAS" (apsauginių želdinių parkas prie Šilutės pl.)

„Jūrininkų parkas“ – tai idėja, skirta gyvenamajai aplinkai pietinėje Klaipėdoje gerinti. „Jūrininkų parkas“ – arba dar kitaip – tiesiog apsauginių želdinių juosta palei Šilutės pl. tarp Smiltelės g. ir Jūrininkų pr. Kurti parko idėją šioje vietoje paskatino 2020 m. prasidėjęs ir tebesitęsiantis karantinas, kuomet stipriai apribojus gyventojų judėjimą, buvo galima lankytis tik artimiausiose gamtinėje aplinkoje. Klaipėdos miesto pietinė dalis – gana tankiai užstatyta gyvenamaisiais rajonais, kuriose gyvena nemažai Klaipėdos gyventojų. Ir nors žaliųjų zonų čia yra, tačiau artimiausi kokybiški dideli parkai (Sąjūdžio parkas, Reikjaviko parkas, Draugystės parkas ir pan.) išsidėstę už 2 – 3 km, o artimiausi žalieji plotai – tai tiesiog tuščios pievos, kartais ir apleistos teritorijos ar stipriai teršiamos zonos. Norint nuvykti į kokybišką žalią zoną (tankiai medžiais apželdintą parką), tenka važiuoti per visą miestą, į šiaurinę Klaipėdą. Teritorija, kurioje siūloma įkurdinti parką, išsidėsčiusi prie Šilutės pl. atkarpoje tarp Smiltelės g. ir Jūrininkų pr. Šiuo metu čia plyti atviros pievos, pavieniai senieji želdiniai iš buvusių senųjų sodybų, įveisti gatvės želdinių juosta. Gyventojų judėjimas čia gana aktyvus: žmonės eina pasivaikščioti, bėgioja, tankiai vedžioja šunis, važiuoja dviračiais ir paspirtukais, 2 mokyklų mokiniai pertraukų metu lankosi artimiausioje stadiono aplinkoje. Tačiau einant pasivaikščioti šia Šilutės pl. atkarpa, stipriai ramybę drumsčia labai intensyvus sunkiojo transporto eismas, jų sukeliamos dulkės bei teršiamas oras. Pietinė Klaipėda dažnai nukenčia ir nuo artimiausių pramonės įmonių oro taršos. Todėl šioje teritorijoje reikalinga tankinti apsauginį želdinimą, įrengti plačias ir tankias apsauginių želdinių juostas ir zonas (kuomet sodinami ir medžiai ir tanios krūmų juostos), kurios tarnautų ir kaip rekreacinis parkas. Todėl šioje pietinėje Klaipėdos miesto dalyje siūloma įveisti tankias apsauginių želdinių grupes ir juostas, iš kurių per keletą metų natūraliai susiformuotų masyvus miško parkas. Parkas tarnautų ir kaip apsauginis masyvas nuo intensyvios gatvės ir kaip didelė žalioji zona pietinėje Klaipėdoje. PAGRINDINIAI SIŪLYMAI PARKUI: 1. Vaismedžių sodo įveisimas: Šalia išlikusių senųjų vaismedžių siūloma įveisti miškinių obelų, miškinių kriaušių, gudobelių, kaukazo slyvaičių ir kt. Uogas vedantys medžiai pritrauktų paukščių, pavasarį suteiktų žydėjimo; 2. Kūdrų įrengimas: Šiuo metu teritorijoje yra bent keletas užmirkstančių ir gilesnių zonų, kurias siūloma pagilinti, suformuojant natūralias kūdras. Taip paskatinant ir vandens paukščių veismąsi. 3. Apsauginių želdinių grupių formavimas: Sodinamos tankios stambių lapuočių ir spygliuočių grupės (naudojama vietovei būdinga augalija) Beržai, ąžuolai, liepos, pušys, klevai, juodalksniai, gluosniai, šermukšniai ir kt. Įveisiami stambūs krūmai: putinai, gudobelės, sedulos, lanksvos, šeivamedžiai ir pan. 4. Atviri pievų plotai: Kai kur siūloma palikti ir atvirų pievų plotus, kuriuose formuotųsi savita bioįvairovė: žydinčios pievų gėlės, smilgos, smulkioji fauna (vabzdžiai, smulkūs graužikai) ir pan. 5. Žaliatakių (natūralių takelių) įrengimas: Vengiant pernelyg agresyvios infrastruktūros įrengimo, siūloma įrengti kuo natūralesnius takus – žaliatakus (stabilizuota natūralaus grunto danga). Arba takus palikti išmindžioti natūraliai žmonėms. 6. Ateityje, vėlesniais etapais, pagal poreikį, galėtų būti įrengiama ir papildoma laisvalaikio bei sporto infrastruktūra.

Teritorija prie Šilutės pl. atkarpoje tarp Smiltelės g. ir Jūrininkų pr.

Idėja atmesta, kadangi Savivaldybė  pati įgyvendina projektą ir yra numačiusi lėšas parko įrengimui, todėl priėmus pasiūlymą gali būti kolizija.


Vaikų žaidimo aikstelė Reikjaviko parkas

Sveiki, turime labai prasta situacija pietinėje miesto dalyje reikjaviko parke vaikai neturi nieko nei supynių nei čiuožynių, pagrindinis takas dar neblogos būkles o kraštiniuose vaikai jau su paspirtuku nebepavžiuoja atrodo kaip kaimo glūdumoj. Buvau jau rašes bet demesio nesulaukiau gavau atsakyma kad valant prūda bus numatyta vieta vaikų žaidimų aikstelei, bet kaip suprantu niekas nevyksta. Prašymas įrengti vaikų žaidimų aikstele netik kar kar parke bet skirti lešu ir pietinei miesto pusei mes ir mokame mokeščius.

Neužpildytos formos, nėra duomenų ir pritarimų. Iki nustatytos datos nepateikė dokumentų.
Idėja atmesta.
Idėja atmesta po administracinės atitikties vertinimo, kadangi nepateikti visi kvietime nurodyti privalomi dokumentai.


Taikos pr. 127 reikalingas kiemo apšvietimas,nėra nei vienos lempos žiema nieko nesimato o apie saugumo jausma nėra net ka kalbeti.


Jono kalno Purmarko bastiono pietinio galo pandusas

2020 m. buvo realizuotas projektas „Bastionų komplekso (Jono kalnelio) ir jo prieigų sutvarkymas..“. Projektą parengęs architektas Mantas Daukšys numatė nuožulnų nusileidimo/pakilimo taką Jono kalno Purmarko bastiono pietiniame gale (prie Kulių Vartų g.), tačiau šis sprendinys nebuvo realizuotas. Kas bent kartą buvo užsiropštęs ant Jono kalno dviračiu ar stumdamas vaiko vežimėlį vieninteliu nuožulniu pakilimu prie būsimos Jono bažnyčios pusės (Turgaus g.), suprato, kad kažkaip nusileisti Kultūros fabriko pusėje yra misija neįmanoma. Statybininkai nerealizavo projekte numatyto pėsčiųjų ir dviračių tako. Klaipėdos savivaldybė sako, kad kada nors griaus Kulių Vartų g. pusėje prie Jono kalno prisišliejusius pastatus ir ištaisys klaidą. Suprask, šis absurdiškas nesusipratimas laikinas. Mes turime vieną liaudies patarlę: "nėra nieko labiau amžino už laikiną". Laukti kol įvyks "kažkada" negalima, reikia spręsti problemą šiandien. Siūlau išspręsti dviračių, mamų su vežimėliais ir neįgaliųjų nusileidimo/pakilimo Jono kalnan klausimą susiejant sprendinį su vaikų pramogų žiemą stokos problemos sprendimu. Supilta nauja konstrukcija žiemą taps vaikų rogučių kalnu, vieninteliu visoje apylinkėje 2 km spinduliu. Sprendimo vizualizacija nuotraukose. Įrengiant tinkamą apšvietimą naujam nusileidimui būtina tuo pačiu įrengti apšvietimo stulpą papėdėje įrengtoje vaikų žaidimo aikštelėje, kuri liko neapšviesta. Šviestuvas gali būti analogiškas šiais metais priduotam naudojimui Ferdinando skvero šviestuvams (nuotrauka). Purmarko bastiono pietinio galo papėdėje esantys suoliukai bus perkelti kelis metrus į pietus, kad netrukdytų naujam nusileidimo pylimui. Naujojo nusileidimo medžiaga - žemė. Paviršius - skalda.

Jono kalno Purmarko bastiono pietinio galas, nusileidimas į Kulių Vartų g. pusę

Idėja atmesta, kadangi Jono kalno Bastiono projektas jau parengtas ir įgyvendintas iš ES lėšu. Projekte pandusas buvo numatytas tik nugriovus pastatus prie Kūlių Vartų g-vės, tačiau tam reikalingas sprendimas paimti pastatus visuomenės poreikiams, sudėtinga procedūra. Idėja negalės būti techniškai įgyvendinta.


Klaipėda - vienintelis jūrinis Lietuvos didmiestis. Turbūt atkreipėte dėmesį, kad Klaipėdos miesto senamiestyje ir istorinėje jo dalyje labai mažai pušų - vieno iš svarbiausių jūrinio miesto simbolių. Šiandien Lietuvos medelynai siūlo paslaugą - suaugusių medžių sodinimą. Medelyne 15-20 metų augintas medis atvežamas ir specialios įrangos pagalba pasodinamas ten, kur Jums reikia. Idėja - pasodinkime mieste 99 suaugusias pušis. Pušys bus sodinamos saulėtose, kieta danga nesužalotose meisto vietose, kurias parinks gyventojai kartu su savivaldybės tarnautojais. Tokių vietų bus parinkta 20 - 33, pasodinant kiekvienoje ne mažiau 3 suaugusių pušų. Suaugusių pušų (Pušis paprastoji/Pinus sylvestris) parametrai: 15-20 metų amžiaus, 5-6 metrų aukščio, lajos skersmuo ~3,5 m, kamieno storis ~15 cm. Pastaba: sudarant pušų tiekimo ir sodinimo sutartį su geriausią pasiūlymą pateikusiu medelynu, būtina numatyti priežiūros (3 metai) ir neprigijusių medžių pakeitimo garantiją.


Gegužės 26 d. „Portalo“ projektas sujungė du pirmuosius miestus – Vilnių ir istoriškai nuo mūsų neatsiejamą Liubliną Lenkijoje. Po metų panašus portalas sujungs Klaipėdą su Liubeku (Vokietija). LIUBEKAS (LÜBECK, 216 tūkst. gyv.), Klaipėdos miesto partneris, buvusi Hanzos sąjungos sostinė, dabar vadinama Šiaurės Vokietijos kultūros sostine, didžiausias Vokietijos uostas. Liubekas įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą, jame įsikūrę 3 universitetai, vienas kurių, University of Lübeck, 765 pasaulio reitingų sąraše (šaltinis: https://cwur.org). Vartų į Liubeką idėja įkvėpta portalo Vilniuje autorių - pelno nesiekiančios projekto idėjos autoriaus Benediko Gylio, Benedikto Gylio paramos fondo (BGF) prezidento, drauge su VILNIUS TECH „LinkMenų fabrikas“ komanda, 2021 m. gegužę realizuotu inovatyviu sprendimu prie Vilniaus geležinkelių stoties. Tiesioginio vaizdo abipusis portalas miestų gyventojų gausiai lankomose vietose, kuriose miestų-partnerių gyventojai stebėtų vieni kitų gyvenimą, galima nauda: Vartai Klaipėdoje galėtų stovėti Turgaus g. šalia planuojamos atstatyti liuteronų Jono bažnyčios, kad Vokietijos liuteronai galėtų pasinaudodami ant Vartų Vokietijoje paskelbtu QR kodu pervesti norimą sumą, prisidėdami prie atstatymo ir tuo pačiu stebėdami kaip jų indėlis keičia atstatomos bažnyčios kontūrus. Vokietijoje gyvena 83 mln. gyventojų, kuriančių 1/5 ES BVP. 32,3 proc. jų, t.y. 26,8 mln., yra protestantai liuteronai. Vien jų parama gali užtikrinti pilno finansavimo poreikį. Fondo įstatuose numatyta galimybė susigrąžinti paaukotas lėšas aukotojui ar jo įgaliotam asmeniui pareikalavus, jei projektas nerealizuojamas iki 2030 metų, labai palengvintų lobisto Vokietijoje darbą. Tikslas: skatinti turizmą, tarptautinę miestų ir valstybių draugystę, suburti bendruomenes pilietiškoms iniciatyvoms bei padėti užtikrinti Šv. Jono bažnyčios projekto finansinį tvarumą. Sekančiu etapu statysime Vartus į MANHEIMĄ (MANNHEIM, 332 tūkst. gyv.), automobilių pramonės miestas seniausiu Vokietijoje Manheimo teatru, su universitetu įeinančiu į geriausių Europos universitetų, rengiančių ekonomikos ir socialinės srities specialistus, dešimtuką. Klaipėdos ir Manheimo partnerystės sutartis pasirašyta 2002 m. Ją inicijavo šiame mieste veikianti Manheimo Kraštiečių draugija (Arbeitsgemenschaft der Memelländkreise). Tai istorinių šaknų su Klaipėda turintys žmonės - išeiviai iš prieškarinės Klaipėdos ir jų vaikaičiai. Ši draugija ir toliau aktyviai remia bendradarbiavimą ir dalyvauja jo veikloje. Pasiteisinus Vartų idėjai Vokietijoje, kita kryptis - Švedija. Švedijoje dauguma gyventojų protestantai. Švedijoje Vaxjo mieste šiais metais baigiama statyti centrinė geležinkelių stotis, kurios statyboms naudotas kupolas gali būti atgabentas į Klaipėdą ir panaudotas nenutrūkstamo darbo ištisus metus užtikrinimui ir taršos prevencijai (pridėtos foto). Fondas galėtų vykdyti aukų rinkimo kampaniją ir Švedijoje.


Tiltų g. 21 namo siena, kuri praeiviams puikiai matoma einant abejomis Tiltų g. pusėmis nuo upės pusės ir naujos pėsčiųjų eismo arterijos į/iš sutvarkyto Jono kalno, galėtų būti išnaudota namo sienos senųjų langų reljefuose įamžinant Prūsų/Mažosios Lietuvos periodą žymių Klaipėdoje gyvenusių žmonių portretais. Portretus būtų galima išpiešti kiekviename iš langų (foto prisegta), o apačioje įrengtoje informacinėje lentelėje pateikti detalesnę informaciją lietuvių, anglų ir vokiečių kalbomis apie languose pavaizduotus žmones ir QR kodus, kuriuos nuskenavus išmaniuoju telefonu, pasirinktos asmenybės istoriją įgarsintų vietos aktoriai pagal Klaipėdos istorikų parengtą tekstą. Namo sienoje yra 10 langų reljefų. Atviro balsavimo būdu galima būtų rinkti Prūsiškojo Klaipėdos periodo istorines asmenybes. Kandidatės moterys: PRŪSIJOS KARALIENĖ - LUISE AUGUSTE WILHELMINE AMALIE (1776–1810) PIRMOJI LIETUVOJE MOTERIS GYDYTOJA OTORINOLARINGOLOGĖ ONA PURTOKAITĖ (1902–1979) HABILITUOTA BIOMEDICINOS MOKSLŲ DAKTARĖ ONA JAUDEGYTĖ (1914–2009) KNYGNEŠĖ IR VISUOMENININKĖ MORTA ZAUNIŪTĖ (1876–1945) ŽYMIAUSIA MAŽOSIOS LIETUVOS RAŠYTOJA IEVA SIMONAITYTĖ (Ewa Simoneit) (1897–1978) Kandidatai vyrai: KLAIPĖDOS ATKŪRĖJAS IR MIESTO GARBĖS PILIETIS ALFONSAS ŽALYS (1929–2006) ŽYDŲ RABINAS, MOKYTOJAS IR FILOSOFAS ISAAC RÜLF (ISAKAS RIULFAS) (1831–1902) GYDYTOJAS, BURIUOTOJAS, TILŽĖS IR FULDOS AKTŲ SIGNATARAS DR. VALTERIS DIDŽYS (1896–1977) TROJOS ATRADĖJAS HEINRICH SCHLIEMANN (HEINRICHAS ŠLYMANAS (1822-1890) PRŪSIJOS KARALIUS WILHELM FRIEDRICH III (1770–1840) ENGIAMŲ MAŽŲJŲ TAUTŲ GYNĖJAS GEORG SAUERWEIN (JURGIS ZAUERVEINAS) (1831–1904 m.) KULTŪROS FILOSOFAS IR KRITIKAS LEONIDAS DONSKIS (1962–2016)


Dviračių tako sutvarkymas baisiausiame centrinės miesto dalies ruože

Tuos, kam jau teko važiuoti dviračiu naujai sutvarkytu taku šalia Taikos pr. nuo Sausio 15-osios g. iki Kauno g., aplankė pasididžiavimo būti dviratininku jausmas. Naujas, lygus ir platus raudono asfalto paviršius, jokių nelygumų sankryžose su kertančiomis autotransporto gatvėmis - beveik įgyvendintas dviračių ir pėsčiųjų prioritetas. Nuostabu, ar ne? Važiuotumėte visus metus, jei tokios kokybės dviračių takas būtų realizuotas visu miesto ilgiu bent jau pagrindinėje Taikos pr. - Tiltų g. - H.Manto g. arterijoje? Jau senai kalbama, kad esminė miesto problema - fragmentuoti sprendimai - keli šimtai metrų geros, keli šimtai blogos kokybės dangos. Arba jokios:) Viena iš prasčiausių atkarpų - nedidelis ruoželis pačiame miesto centre, senamiestyje, šalia Taikos pr. nuo p.c. „Avitela“ iki Senojo turgus žiedo. Senos plytelės taip išsiklaipiusios, kad dviratį norisi vestis, ką jau kalbėti apie sparčiai populiarėjančius elektrinius paspirtukus. Reikia sutvarkyti šią nedidelę atkarpą nelaukiant savivaldybės plano imtis šio darbo tik pradėjus didelį projektą - visos Kulių vartų žiedo pertvarkos į reguliuojamą sankryžą, nes šio projekto net nėra 3-jų metų veiklos plane, kad reiškia, kad laukti tektų mažiausiai 5 metus.

Idėja atmesta, kadangi netikslinga įrenginėti mažą atkarpą, reikalingas projektas ir remontuoti visą atkarpą nuo Sausio 15-osios g. iki Kulių Vartų g., remontuojant ir šaligatvį ir įrengiant tinkamą dviračių taką. Tai gali būti daroma iš KPP lėšų.


Žaidimų aikštelės arba sporto inventoriaus įrengimas

Esame Šiaulių gatvės tėvų bendruomenė. Kreipiamės dėl galimybės mūsų gyvenamajame mikrorajone pastatyti vaikų žaidimų aikštelę. Šiaulių 13 namo ir aplinkinių namų kieme buvo įrengta vaikų žaidimo aikštelė, tačiau pagal mūsų vaikų poreikius ir didžiulę aplinkinių namų bendruomenę ji yra gerokai per maža. Tai vienintelė žaidimų aikštelė didžiuliu spinduliu šiame mikrorajone. Joje netelpa visi norintys, renkasi skirtingo amžiaus vaikai, tad dažnai kyla konfliktai ir nesutarimai. Dalis vaikų priversti žaisti po gyventojų balkonais – ne visi tuo patenkinti, tad vėlgi neišvengiame konfliktų. Mes, kaip įvairaus amžiaus vaikus auginantys tėvai ir šio mikrorajono gyventojai, matome galimybę išnaudoti didžiulį plotą netoli Draugystės parko tvenkinių, priešais darželį „Sakalėlis“ (Šiaulių g. 11), tarp pirmojo ir antrojo tvenkinio, kur dabar plyti apleista didžiulė pieva. Anksčiau ten buvo įrengta krepšinio aikštelė ir teniso aikštynas – dabar tai primena tik apžėlusi žolė. Pritaikius šį plotą vaikų poreikiams, laisvalaikį čia galėtų leisti ir į parką ateinančios šeimos su vaikais, nes judėjimas šioje vietoje nuolat būna intensyvus. Ši vieta – daugelio klaipėdiečių laisvalaikio, poilsio ir sporto vieta.

Draugystės parkas, tarp pirmojo ir antrojo tvenkinio, už l/d "Sakalėlis" (Šiaulių g. 11) esanti laukymė, sovietiniais laikais buvęs sporto aikštynas.

Neužpildytos formos, nėra asmens duomenų ir pritarimų. Dubliuojasi su popierine paraiška Nr. 1. Gautas laiškas, kad tolimesniame etape nebedalyvaus.

Idėja atmesta.

Idėja atmesta po administracinės atitikties vertinimo, kadangi nepateikti visi kvietime nurodyti privalomi dokumentai.


Projektas „VIEŠA SPORTO ERDVĖ DIDELIEMS IR MAŽIEMS“ skirtas vystyti ir puoselėti gyvenamąją ir viešą aplinką, patrauklią gyventi, dirbti, tobulėti. Ši laisvalaikio vieta būna užimta ne tik bendruomenės narių, bet ir miesto gyventojų, nepaisant sezoniškumo. Iš miesto, daugiausiai iš pietinės Klaipėdos dalies, suvažiuoja gyventojai praleisti aktyvaus laiko gamtoje. Bendruomenės ir miesto gyventojai rengia rungtynes ir kitaip aktyviai leidžia laisvalaikį. Šiuo metu Smeltės gyvenvietėje turime krepšinio aikštelę ir futbolo aikštę, keletas karuselių vaikams, kurios yra morališkai nusenusios ir galbūt neatitinka saugumo reikalavimų. Dabartinė erdvė yra labiau koordinuota vyrams. Laisvalaikį norėtų aktyviai leisti ir mamytės ir senjorai. Todėl mes siūlome pastatyti lauko treniruoklius, kurie tiktų visiems gyventojams, nepaisant amžiaus net lyties, kas tik norės galės surasti užimtumą tinkantį sau. Poreikis yra lauko treniruokliams, vaikų užimtumui tiktų laipiojimo tinklas. Smeltės gyvenvietėje būtų įrengta vieša erdvė, kuri pritaikyta įvairaus amžiaus gyventojams. Aktyviai laisvalaikį leistų ir mamytės, vyresnio amžiaus gyventojai, jaunimas. Treniruokliai tiktų ir jaunimui ir senjorams ir vaikams. Aktyviai gyvendama bendruomenė sukuria pridėtinę vertę ne tik miestui bet ir valstybei.

Smeltės gyvenamąjame kvartale prie krepšinio  aikštės ir miškelio


Darni, estetiškai jauki ir sveika aplinka.

Sutvarkyti apleistą teritoriją suformuojant du atskirus sklypus. Vieną garažams, o kitą visuomenės poreikiams, įtraukiant į bendrojo naudojimo želdynus bei pastatant lauko treniruoklius ir suoliuką, nes garažams tokio didelio ploto nereikia, todėl nuolat ir yra netvarkoma. Tikslinė grupė. Projektas skirtas visiems kvartalo gyventojams, ir jauniems ir šeimoms ir seniems. Aplinka bus estetiškai tvarkinga, prižiūrėta, saugi, taip pat taps puiki vieta bendravimui ir laisvalaikio praleidimui ugdant sveiką gyvenimo būdą ir bendruomeniškumą.

Idėja atmesta, kadangi neatitinka Bendrojo plano sprendinių ir idėja negalės būti techniškai įgyvendinta.


M. Mažvydo alėjoje atkarpoje tarp H. Manto ir Karoso gatvių siūlau sukurti vaikų žaidimų aikštelę-erdvę. Alėja didelė ir plati, o vaikams pažaisti nėra kur. Šalia stovi vaikų ligoninė ir vaikų poliklinika, alėjoje vaikų pilna kiekvieną dieną. Poliklinika maža, todėl kartais reikia laukti lauke. Erdvė vaikams ir tėvams alėjoje prie ligoninės ir poliklinikos būtų išsigelbėjimas. Gyvenam alėjoj ir kasdien matom tėvus begainiojančius vaikus, einančius iš į polikliniką ar šiaip vietinius. Aikštutė skulptūrų parke sena, sugriuvusi ir nepritaikyta mažiems vaikams, ant betono, nesaugi. Tie betono luitai pastatyti alėjoj visai nenaudojami, užtenka ir kelių suoliukų.

Mažvydo alėja tarp vaikų poliklinikos ir vaikų ligoninės

Neužpildytos formos, nėra duomenų ir pritarimų.
Iki nustatytos datos nepateikė dokumentų.
Idėja atmesta.


Seimo narė Ligita Girskienė, atsižvelgdama į Rimkų gyventojų prašymą

Rimkai – Klaipėdos miesto dalis, esanti miesto pietryčiuose, abipus geležinkelio į Šilutę. Rimkuose yra apie 130 gyvenamųjų namų, 6 gatvės. Gyvenvietėje nėra nė vienos rekreacinės zonos, o šeimoms, auginančioms vaikus, iki artimiausios vaikų žaidimų aikštelės Bandužių gatvėje reikia eiti apie 3 kilometrus. Rimkų gyventojai, kurių kaimynystėje įsikūrė Klaipėdos laisvoji ekonominė zona, patiria daug nepatogumų dėl intensyvaus autotransporto, traukinių eismo, nuolatinės vibracijos, taršos dulkėmis ir pan. Gyventojai prašo įrengti rekreacinę zoną.


Mitologinė poilsinė ir žaidimų erdvė "Baltų saulės parkas"

Šiaurinė Klaipėdos dalis, o ypač Tauralaukis, nuo seno pasižymėjo įspūdinga istorija. Daugelis klaipėdiečių yra girdėję apie Prūsijos monarchų karaliaus Friedricho Wilhelmo III ir jo žmonos Luizės šeimos pomėgį iškylauti Tauralaukyje, kai XIX a. Memelis buvo tapęs laikinąja Prūsijos sostine. Tačiau dažnai pamirštama, kad Tauralaukio regiono istorija siekia gerokai ankstesnius laikus. Būtent Tauralaukyje galima rasti vieną seniausių apeiginių akmenų, žinomų dar nuo XIII a. ir išlikusių savo pirminėje vietoje iki šių dienų. Šį aktyviausiai besiplečiančio Klaipėdos kvartalo istorijos puslapį pastaruoju metu atverčia atsirandančios naujos gatvės, pavadintos senųjų baltų dievų ir dievybių vardais: Perkūno, Žemynos, Bangpūčio, Mildos, Austėjos, Medeinos... Ši idėja Klaipėdai – siekis suteikti pelnytą dėmesį garbingam istoriniam laikotarpiui, sujungiant mistinę protėvių kultūrą su šių laikų žmonių poreikiais į darnią ir funkcionalią erdvę. Įkurkime mitologinę poilsinę ir žaidimų erdvę " Baltų saulės parką "! Būdamas vienu iš sparčiausiai vystomų kvartalų, Tauralaukis itin skurdus viešųjų erdvių prasme. Tarp naujai statomų namų ir tiesiamų gatvių neatsiranda vietos pievutei, vaikų žaidimų ar aktyvaus poilsio aikštelei. Šiuo projektu galime prisidėti prie visų šių problemų sprendimo, o kartu ir atiduoti duoklę baltų tradicijų puoselėjimui. Šalia Tauro 7-osios g. esanti laukymė, užimanti daugiau nei 5000 kv. m. plotą, apsupta sparčiai besiplečiančio Tauro kvartalo su vienas po kito dygstančiais naujakurių namais, tam – puikiausia vieta. „Baltų saulės parke“, išlaikant baltų mitologijai būdingus saulės, kaip gyvybės rato simbolio, motyvus, būtų sutvarkyta teritorijos augmenija . Uždaram gyvenimo ciklui pabrėžti parke atrastų vietos ir veiklos visoms amžiaus grupėms : nuo mitologiniais motyvais papuoštų laipynių ir sūpynių patiems mažiausiems, iki baltų simbolika papuoštų pagonišką aukurą primenančių poilsio suoliukų vyresniems ir pasyvesnį poilsį mėgstantiems kvartalo gyventojams ir saulės ratą simbolizuojančių takelių mėgstantiems pasivaikščioti. Kadangi teritorijos plotas yra gana didelis, ateityje taip pat galėtų būti sumontuoti sporto įrengimai, įrengta sporto aikštelė. „ Baltų saulės parkas “ būtų puikus sprendimas norintiems atrasti laiko stabtelėti šiame nuolatos pirmyn į ateitį skubančiame pasaulyje, atsigręžti į praeitį, ir pasidžiaugti bei įvertinti tai, ką turime dabar. Kviečiame palaikyti!

Teritorija tarp Tauro 7-osios g., Tauro 8-osios g. ir baldų sandėlio


Apžvalgos aikštelė kruizinių laivų terminale Klaipėdoje.

Projekto tikslas:padidinti senamiesčio patrauklumą klaipėdiečiams,turėti unikalų objektą mieste,paįvairinti miesto gyventojų laisvalaikį,galimybė susitikti su draugais,pasigrožėti miesto panoramą. Objekto aprašymas. 1.Objektą sudaro požeminė ir antžeminė dalys. 1.1 Požeminė dalis: Kino salė -non stop režimu rodoma objekto statyba ir atidarymas. Suvenyrų parduotuvė. Liftai į apžvalgos aikštelę. Tualetai. 1.2 Antžeminė dalis: Bokštas. Apžvalgos aikštelė-švyturys skraidančios lėkštes pavidalų. Vakarais aikštelė šveičiama iš išores ir vidaus (bokštas neapšviečiamas,atrodo,kad link miesto kabo skraidantį lėkštė) . Viduje-kavinė.

Idėja atmesta, kadangi neatitinka detaliojo plano sprendinių ir idėja negalės būti techniškai įgyvendinta.


Projekto tikslas įrengti viešą ,bendro naudojimo, nemokamą mini golfo aikštelę. Šis sklypas pagal 2012 m. detalų planą priskirtas reakriacinėm teritorijom. Teritorija yra prižiūrima KMSA(šienaujama) ir INSB „Smeltė“(valoma nuo šiukšlių). Golfo žaidimas žaidimas patrauklus tuom, kad jį gali žaisti tiek senas tiek jaunas, jam nereikalingasspecialus fizinis pasiruošimas. Jį gali žaisti ir žmonės turintys fizinę negalią. Šis žaidimas patrauklus ir tuo, kad tai geras būdas užsiimti bendra veikla šeimom su vaikais. Tuo pačiu tai ir fizinės veiklos užsiėmimas, buvimas gamtoje ir gryname ore. Aikštele nemokamai galės naudotis tiek „Smeltės“ bendruomenės nariai tiek ir bet kurie kiti miesto gyventojai. Pietinėje miesto dalyje nėra didelio pasirinkimo kur galima būtų realizuoti tokį projektą. Mano siūloma vieta yra tinkama realizuoti tokį projektą: Patogi vieta geografiniu požiuriu Siūlomas sklypas yra tinkamas tokio pobudžio veiklai Bendruomenė jau penkiolika metų prižiūri savo lėšomis įrengtą sporto aikštyną,kuriuo naudojasi visi norintys. Miestas minimaliomis lėšomis sukurs visom socialinėm miestiečių grupėm prieinamą laisvalaikio objektą. Viešos erdvės, kurių priežiūrai KMSA naudoja lėšas, bus tinkamai “įdarbintos”. Pietinės miesto dalies gyventojams atsiras galimybė susipažinti su nauja sporto šaka ir maloniai praleisti laiką. Šį žaidimą gali žaisti kelios šeimos ir tarpusavyje varžytis. Tai geras būdas skatinti bendruomeniškumą.

Smeltės individualių gyvenamųjų namų kvartalas


Galimybė santuoką registruoti pasirinktoje vietoje, mūsų šalyje galioja jau nuo 2009 m. rugsėjo 1 d. Prabėgus 12 metų, išvažiamoji santuoka vis labiau populiarėja. Išskirtinės šventės trokštantys klaipėdiečiai santuokų rūmus vis dažniau iškeičia į puošnią ceremoniją netradicinėse erdvėse. Klaipėdos miestas turi begalę gražių, reprezentacinių vietų, tačiau neturi jaunųjų trokštamos rotondos. Atsižvelgęs į savo praktiką dirbant vestuvėse, žinau, kad sklandi santuoka lauke gali vykti tikrai ne bet kur. Manau, kad Klaipėdos skulptūrų parkas būtų puiki vieta santuokai ir pateisintų visų būsimų jaunavedžių lūkesčius.

Idėja atmesta, kadangi nebus galimybės idėjos įgyvendinti, kadangi vyksta parko pertvarkymas.


Žvejybos uosto rajono apželdinimas gėlėmis

Projekto tikslas – pagerinti Klaipėdos miesto Žvejybos uosto rajono įvaizdį, keičiant visuomenės požiūrį ir svarbiausia atkreipiant dėmesį į aplinkosauginį aspektą – automobilių taršos mažinimą. Apželdinimas gėlėmis ar augalais, skatintų bendruomenę rūpintis savo gyvenamąja aplinka, ugdant atsakingą visuomenę bei formuojant kitokią gyvenimo kultūrą. Pagerėjus mikrorajono įvaizdžiui, sėkmingai kurtųsi nauji verslai, atsirastų daugiau darbo vietų, pagerėtų ekonominė ir socialinė situacija mieste. Tikslinė grupė – Žvejybos uosto mikrorajono gyventojai. taip pat miesto svečiai. Sprendžiama problema - Šis mikrorajonas ypač Minijos gatvė yra tranzitinė iš/iš pietinės miesto dalies vykstant transporto srautams į šiaurinę miesto dalį. Apskirtai yra didelis transporto išmetamųjų dalelių kiekis. Taip pat šiame mikrorajone labai didelis sunkiojo transporto srautas į uostą, todėl aplinkosauginis aspektas ypač aktualus. Vertinant esamą miesto želdinių būklę, matyti, kad būtina atkurti sunykusius želdinius. Taip pat ilgus metus Žvejybos uosto mikrorajono įvaizdis buvo kaip vieno prasčiausių mieste, todėl siekiant gerinti gyventojų sąmoningumą, būtina keisti ir esamą mikrorajono estetinį vaizdą. Dalis daugiabučių namų renovavosi, kuriasi atsakingos gyventojų bendruomenės. Siekiant paskatinti labiau rūpintis savo aplinka gyventojai būtų įtraukiami prižiūrėti ir puoselėti jiems kuriamą gyvenamąją aplinką.


Projekto pagrindinis tikslas - sukurti saugias sąlygas žaisti Klaipėdos vaikams. Kad tėvai, seneliai ir vaikai kartu turėtų laisvalaikio leidimo vietą. O aikštelės įrengimas paskatins savanorišką veiklą, netiesiogiai stiprins gyventojų ryšius ir telks į bendruomenę. Įrengus aikštelę, pilnai suformuota laisvalaikio ir pramogų zona senoje žaidimo aikštelės vietoje. Atsirastų vieta aktyvaus laisvalaikio praleidimui vaikams, bei galimybė bendrauti vietos gyventojams. Tai stiprina bendruomenės, ir ne tik, ryšius. Atsirastų galimybė šalia esančioms mokykloms (Versmė, Smeltė) mokiniams ir darželių (Volungėlė, Rūta ir kt.) vaikams aktyviai praleisti laisvą laiką. Taip pat atėjus šeimoms pavedžioti savo augintinius (šalia šunų vedžiojimo aptvaras) jų vaikams praleisti laiką saugioje žaidimų aikštelėje. Žiemos metu, populiarus šalia esantis Simonaitytės kalnas, sutraukiantis vaikus ir tėvelius iš visos Klaipėdos, likusiais metų laikais vaikai galėtų saugiai žaisti šioje aikštelėje.


Žvejybos uosto rajono tvarkomi kiemai, pritaikyta infrastruktūra

Asociacija Klaipėdos žvejybos uosto bendruomenė įsteigta 2018 m. vasarą. Jos tikslas yra telkti Klaipėdos žvejybos uosto rajono gyventojus ir skatinti pilietinės bendruomenės kūrimąsi gyvenamojoje vietovėje, propaguoti geros kaiminystės idėjas. Aktyviai sprendžiame bendruomenės gyventojams aktualias problemas, daugėja norinčių aktyviai veikti. Į šį gyvenamąjį rajoną keliasi vis daugiau jaunų šeimų. Glaudžiai bendradarbiaujant su policijos bendruomenių bei savivaldybės viešosios tvarkos skyriais, mažėja nusikalstamumas. Tai miegamasis rajonas, kuriame daug namų vadinamų chruščiovkėmis, tad gyventojams labai aktualu aktyviai leisti laisvalaikį, sutvarkytuose kiemuose. Didelis poreikis vaikų, jaunimo, senjorų užimtumo didinimui, poilsio erdvių sukūrimui, nes mūsų rajone nėra parkų. 2018-2019 metais tvarkėme gyvenamųjų namų kiemus, organizavome gyventojų talkas, rovėme nusenusius krūmus ir sodinome naujus medelius bei krūmus, įrengėme gėlių gazonus. Vietoj sulūžusių ir nesančių suoliukų pastatėme naujus, taip pat atnaujinome vaikų žaidimų aikšteles. Įrengėme treniruoklių aikštelę. Pastatėme šiukšliadėžes. Visa tai finansavo LR Socialinės apsaugos ir darbo ministerija, UAB "Birių krovinių terminalas", UAB "Centrinis keltų terminalas". Kadangi mūsų rajonas yra seniai statytų namų kvartalas, gyvenamųjų namų kiemai yra seniai nerenovuoti. Suoliukų nebėra, supynės sulūžusios. Tad į mus kreipėsi Žalgirio g. 9-11-15 ir Naikupės g. 10-11-12 namų gyventojai su prašymu atnaujinti kiemus. Šiuose kiemuose norėtume įrengti suoliukus, treniruoklį, šiukšliadėžes, supynę, taip pat visiškai atnaujinti krepšinio aikštelę (pridedami komerciniai pasiūlymai). Tad labai prašome paremti šį projektą. Jį planuojame įgyvendinti per 5-6 mėnesius.


Tauralaukio mikrorajone dažnai kuriasi jaunos šeimos su mažais vaikais, bet laisvalaikio ar žaidimo erdvių nėra įrengta. Vaikams tenka žaisti gatvėse, kur nesaugu, ne kartą buvo įvykusios ir skaudžios nelaimės. Įgyvendinus šį projektą būtų sprendžiamos ne tik vaikų saugumo problemos, atsirastų infrastruktūra - šiuolaikiškos ir modernios vaikų žaidimų aikštelės. Teritorija būtų suskirstyta į atskiras zonas pagal amžiaus grupes, o erdvė pritaikyta ne tik vaikams, bet ir jų tėvams - aikštelėje būtų sumontuoti ir treniruokliai suaugusiems. Šiuolaikiški įrenginiai atitiks visus saugumo reikalavimus, juos planuojama gaminti iš aliuminio, ilgaamžes ir nerūdijančios medžiagos. Žaidimų aikštelėje taip pat siūlome įrengti ir suoliukus iš perdirbto plastiko, taip prisidedant prie gamtos tausojimo, žiedinės ekonomikos skatinimo, o visą teritoriją aptverti.


Nauja, moderni ir šiuolaikiška vaikų žaidimo aikštelė Tauralaukyje


Aktyvaus ir pasyvaus poilsio aikštelė Klemiškėje

Tikslas įrengti pasyvaus ir aktyvaus poilsio aikštelę šalia praeinančio dviračių ir pėsčiųjų tako palei Joniškės gatvę atkarpoje nuo KLemiškės iki Liepų g. tilto per Dangės upę, skatinti gyventojus daugiau judėti, bendrauti, pailsėti, paskaityti, gerai praleisti laiką. Tikslinė grupė - klaipėdiečiai, Klaipėdos miesto Paupių gyvenamojo rajono gyventojai, Klaipėdos miesto svečiai, kurie naudojasi palei Joniškės gatvę nutiestais dviračių ir pėsčiųjų takais. Aikštele galės naudotis visi gyventojai, tėveliai su vaikais vežimėliuose, pėstieji, neįgalūs, važiuojantys su paspirtukais, dviračiais, triratukais, žiemos laipkotarpiu slidėmis. Šiuo metu palei taką nėra nei vienos pasyvaus ir aktyvaus poilsio aikštelės, o einančių, bėgiojančių ir važiuojančių žmonių kiekis vis auga. Šalia esančio Paupių gyvenamojo rajono gyventojai neturi viešųjų erdvių, kuriose galėtų pasportuoti, pabendrauti, maloniai praleisti laiką, pailsėti, paskaityti, susipažinti. Sprendimas - įrengti aikštelę, kurioje būtų galima sustoti, pailsėti, užkąsti, paskaityti, pažaisti, pasportuoti, pasimankštinti su kojų, rankų ir pilvo raumenims skirtais treniruokliais. Kad būtų patogu važiuojantiems dviračiais ir/ar paspirtukais sustoti aikštelėje ir saugiai palikti transporto priemonę, bus įrengti 5 dviračių ir 6 paspirtukų stovai. Pailsėjimui bus skirti patogūs 4 suolai. Siūlomos gėlinės suteiks aikštelei jaukumo ir gražumo. Numatoma ir šiukšlinė. Pasyviam poilsiui numatyti ne tik stalai su suoliukais, bet ir knygų namelis po atviru dangum, kur kiekvienas gali pasiimti paskaityti knygą ar neštis namo, atnešti nebereikalingus leidinius kitiems. Siūlomi betonininiai stalai, gėlinės ir suolai, kad jie būtų patvarūs ir ilgalaikiai. Aikštelės vieta pasirinkta kuo toliau nuo Joniškės gatvės, aikštelę nuo gatvės skiria želdiniai - medžiai ir krūmai. Aikštelė yra lygi, suformuota gatvės rekonstrukcijos metu, gruntas - molis.


Automobilių parkavimo aikštelės įrengimas Pilies g.

Daugiabučio gyvenamojo namo Pilies g. 5 kieme - parkavimo aikštelės įrengimas. Šis namas bemaž yra vienintelis šioje senamiesčio dalyje, kurio gyventojai neturi savo automobilių parkavimo aikštelės. Automobilius statome dulkėtoje, pačių gyventojų pažvyruotoje vietoje. Norėtume ją įteisinti ir sutvarkyti, jog nebūtų keliamos dulkės, teršiamas oras, gerėtų estetinis vaizdas. Pagaliau tai yra senamiesčio puoselėjimas. Šį norą gyventojai puoselėja jau daugiau nei dešimtmetis. Turime suprojektuotą 23 vietų (per tą laiką pašalinti du seni medžiai), dabar tilptų 24 vietos, aikštelės projektą. Būtų išspręsta daug metų besitęsianti automobilių parkavimo problema. Pagražėtų ši senamiesčio dalis. Jei ši idėja rastų atgarsį, būtų pagerinta žmonių gyvenimo kokybė, padidėtų klaipėdiečių laimės indeksas.


Tikslas pritaikyti viešą miesto teritoriją aktyviai ir kokybiškai klaipėdiečių rekreacijai. Tikslinė grupė - įvairaus amžiaus grupių gyventojai. Jau 7 metai, kaip Žolynų g. bendruomenė savo teritorijoje prie Danės upės tvarko, prižiūri ir plečia vaikams, jaunimui bei kitoms amžiaus grupėms skirtą lauko sporto šakų infrastruktūrą, pro kurią eina dviračių ir pėsčiųjų takas. 2018 metais bendruomenė sutvarkė futbolo aikštelę, įrengė futbolo vartus, o ant jų įrengė dar ir profesionalias krepšinio lentas. 2019 metų vasarą šalia futbolo ir krepšinio sporto įrengimų bendruomenė įrengė ir tinklinio aikštelę. Čia nuo ankstaus ryto iki vėlaus vakaro sportuoja ne tik Žolynų, bet ir šalia esančių gyvenamųjų teritorijų gyventojai (sodų bendrijų, Tauralaukio). Atvyksta ir tolimesniuose miesto kvartaluose gyvenantis jaunimas. Tačiau futbolo ir krepšinio aikštės nėra pritaikytos saugiam ir kokybiškam sportui, nes jos neturi universalios dangos. Klaipėdiečiai priversti sportuoti ant natūralios žemės, kuri yra duobėta, nesaugi, tarpais apžėlusi žolė, o po lietaus ji būna pelkėta. Siekiant spręsti šią problemą, reikia parengti supaprastintą statybos projektą ir gauti statybos leidimą. Šią veiklą neatlygintinai atliks Žolynų g. bendruomenė, užsakys projektavimo paslaugas ir už jas apmokės iš savo biudžeto lėšų. Universalios sportinės dangos įrengimo sporto aikštelėje darbai - pagrindo liejamai universaliai dangai paruošimas ir liejimas. Danga - sintetinė, IAAF sertifikuota, skirta nacionalinėms ir tarptautinėms varžyboms.


Elektros transformatorinių sienos Kalnupės g. 21t, Nidos g. 40t, Rambyno g. 4t, Minijos g. 130t. Tikslas - piešiniais papuošti 4 elektros transformatorines, esančias gyvenamųjų rajonų kiemuose. Keturiose skirtingose vietose būtų skirtingos tematikos piešiniai, socialine, jūrine, ekologine, gamtosaugos tema. Taip būtų sprendžiama estetinė rajono problema, gražėtų gyvenamoji aplinka. Atlikti piešinius reikės suderinti su ESO dėl leidimo nupiešti piešinius ant pastočių sienų. Dėl suderinimo kaip seniūnaitis galėčiau tarpininkauti su transformatinių savininkais.


Meninė skulptūra Žvejybos uosto rajono istorijai

Tikslas, kad meniniais akcentais gražėtų Klaipėdos gyvenamieji rajonai. Siekiant šio tikslo adresu Minijos g. 141A, šalia buvusio pašto siūloma įrengti meninę kompoziciją "žvejo batai". Skulptūroje būtų atvaizduojami seni žvejybiniai žvejo batai. Taip būtų puoselėjama Klaipėdos jūrinė kultūra, atspindima Žvejybos uosto rajono istorija, čia gyvenantys ir dirbę žmonės. Siūloma vieta yra šalia vienos iš pagrindinių Klaipėdos gatvių, todėl ši kompozicija būtų daugeliui matoma, taip papuoštų miestą ir esamą teritoriją. Savo iniciatyva šią teritoriją prižiūri ir puošia ten įsikūręs juvelyras.


Grok Klaipėda! Džiugink didelius ir mažus!

Tikslas - Ąžuolyno giraitės parke sumontuoti analogų Lietuvoje neturinčius muzikos instrumentus - lauko 2-ų oktavų pianiną bei My Tunes su įdiegtu Mendelsono maršo fragmentu, kuris skamba vestuvių ceremonijų metu. Kad kiekvienas - ar mažas, ar didelis, su muzikiniu, ar be muzikinio išsilavinimo turėtų galimybę šokio žingsniu sukurti, sugroti jam patinkančią melodiją pianinu ar pasimėgauti įdiegta Mendelsono maršo melodija, kurią išgros kiekvienas panorėjęs. Šiais instrumentais galės džiaugtis visi be išimties, vos tik pradėję vaikščioti mažyliai, darželinukai, paaugliai, visokio amžiaus šeimos, senjorai, žmonės su negalia. Nesvarbu ar grojantis turi muzikinę klausą, ar ne. Susidomėjimą, norą pagroti, atsipalaiduoti pajus visi, nepriklausomai nuo amžiaus ir fizinių galimybių. Ąžuolyno giraitės parkas yra itin lankomas ir mėgiamas žmonių, būtų neįkainojama inovatyvi pramoga visiems, atvykstantiems į parką praleisti laisvo laiko, pasimėgauti žaluma, ir prie to paties - muzikos garsais.


Tikslas - įrengti kiekvienam prieinamą muzikinę erdvę su lauko muzikos instrumentais po atviru dangumi, siekiant terapinių, pramoginių bei edukacinių tikslų. Raginti visus miestiečius bei svečius, nepriklausomai nuo amžiaus, kuo daugiau laiko praleisti gryname ore ir muzikos apsuptyje. Tokio pobūdžio parkas būtų didžiausias Lietuvoje, tai taptų traukos centru. Šiais instrumentais gali groti visi: mažamečiai vaikai ir ūgtelėję moksleiviai, jaunuoliai, įvairių sveikatos sutrikimų, tame tarpe ir negalią turintys asmenys, šeimos, bendruomenės, senjorai. Įvaldyti šiuos instrumentus ir mėgautis muzika yra itin paprasta ir nereikia turėti muzikinių žinių, norint jais groti. Nemaža dalis tiek mokyklinio amžiaus, tiek vyresnių žmonių, prijaučiančių muzikai, norintys muzikuoti neturi tokios galimybės: ne visi tėvai pajėgūs leisti vaikus į muzikos mokyklas ar nupirkti tikrai nepigius muzikos instrumentus. Vyresnieji, kurių svajonė lankyti muzikos užsiėmimus kažkada taipogi neišsipildė; senjorai, kurie kadaise su bendraminčiais dainavo ir smagiai leido laiką, tapo uždari, dažnai jaučiasi vieniši ir liūdni. Ir jiems visiems - puikus problemos sprendimo būdas - lauko muzikos instrumentai atviroje, visiems pasiekiamoje vietoje, po atviru dangum, kur muzikuoti galima bet kuriuo metu. Taigi, be galo smagi veikla ištisus metus gryname ore yra garantuota! Verta prisiminti, jog muzika - ne tik sielos gydytoja, tai galimybė visiems susitikti ir pabendrauti.


Idėjos pasiūlymas atmestas. Nenurodyta įgyvendinimo vieta, nepateikta idėjos išlaidų sąmata.


Klaipėdos miesto centre žiemą jaunimui ir vaikams nuo 7 iki 16 metų nėra nei vieno traukos centro, kuriame jie galėtų rinktis, leisti laiką, tiesiog būti, sportuoti, užsiminėti kovos menais, ekstremaliu sportu ar kita. Egzistuoja pavieniai klubai, veikia būreliai mokyklų salėse, bet visa tai tik paviršutiniška, nepastovi veikla. Todėl Klaipėodos miesto centre būtinas Atviras jaunimo centras. Tokį centrą kuria VšĮ "Asmenybės ugdymo kultūros centras", kuriame būriuojasi ypatingai daug jaunimo. Siūlome šį centrą praplėsti ir pagerinti, prisidedant savivaldybei.

Atviras jaunimo centras Klaipėdos senamiesčio teritorijoje

Idėjos pasiūlymas atmestas. Nepateikta idėjos išlaidų sąmata.


Daugiafunkcė ekstremalaus bėgimo (OCR) treniruočių aikštelė Klaipėdoje

Projekto idėja: Ekstremalus kliūtinis bėgimas (OCR) sparčiai populiarėjanti sporto šaka, kuria gali užsiimti įvairaus amžiaus grupių žmonės. Oficialiai patvirtinta, kad nuo 2028 m. vasaros olipninių žaidynių ekstremalus kliūtinis bėgimas (OCR) taps viena iš penkiakovės rungčių. Teritorija šalia vasaros koncertų estrados, šalia esantis Girulių miškas yra populiari vieta tarp fiziškai aktyvių, sportuojančių žmonių. Ekstremalaus kliūtinio bėgimo (OCR) treniruočių aikštelės atsiradimas šioje vietoje leistų dar labiau išnaudoti šios teritorijos aktyvaus laisvalaikio, rekreacinį pobūdį. Šios treniruočių aikštelės dėka būtų galima organizuoti įvairaus pobūdžio lauko treniruotes, kuriose būtų kombinuojami jėgos, lauko gimnastikos, aerobikos, kalanetikos, bėgimo ir kitų sporto šakų pratimai, kurie lavintų žmogaus kūną ir gerintų žmogaus sveikatą. Šiuo metu Klaipėdos mieste trūksta specifinių sporto šakų infrastruktūros, kuria galėtų naudotis miesto gyventojai ir svečiai. Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos 2004 m. birželio 3 d. sprendimu Nr. 1-234 patvirtintas Poilsio parko prie Herkaus Manto gatvės, detalusis planas, kuriame numatytas sklypas (Nr. 9) ekstremalių sporto šakų įrenginių aikštelei įrengti ir eksploatuoti

Projekto rezultatai, nauda visuomenei Specifinių sporto aikštelių įrengimas Klaipėdos mieste, kurios atitiktų aukščiau minimos sporto šakos reikalavimus ir jomis galėtų naudotis miesto gyventojai ir svečiai. Jaunimo užimtumo skatinimas, naujų alternatyvių sporto šakų propagavimas, sveikos gyvensenos populiarinimas.

Šiaurinė miesto dalis, teritorija šalia Klaipėdos vasaros koncertų estrados


Danės pakrantė. Atkarpa tarp Liepų ir Klaipėdos gatvių. Objektų atnaujinimas - siuoliukai, treniruokliai, šiukšlių dėžės ir pan. Treniruoklių zona ties Panevėžio gatve buvo įrengta prieš daugiau nei 8 metus. Šiai dienai visa zona nebenaudojama nes trūksta varžto, ir dauguma treniruoklių aprudiję. Reiktų "techniškai atnaujinti" - idėti tą trūkstamą varžtą ir perdažyti. Suoliukai vandalų nupaišyti. Reikia perdažyti. Bendra investicija neturėtų būti didelė. Jeigu pakrantė dar ir būtų reguliariai šienaujama, tai būtų nuostabu ir bendra teritorija prilygtų Danės skverui. Ačiū.


Parkavimo automobiliams įrengimas ties Klaipėdos Pilies g. 5 namu

Siūlau įrengti labai reikalingas parkavimo vietas automobiliams ties Pilies g. 5-uoju namu, nes jo gyventojai moka už kasmetinius leidimus parkuoti, o fizinės vietos parkavimui elementariai neturime, tik siauras pravažiavimas link Pilies g. 3-iojo namo. Iš esmės susimokame už negaunamą paslaugą. Vietos parkavimui įrengti atsirastų, sumažinus žaliosios vejos plotą ties vaikų darželio "Radastėlė" tvora bei pievos plotą ties namo pradžia iš pietų pusės. Namo pirmininkė turi ir paruošta parkavimo vietų planą, reikia tik jį įgyvendinti arba dalinai juo remiantis įrengti parkavimą.


Irengti Parka rytinės Danės upės pakrantės pusėje

Išvalyti Istorinio parko teritoriją rytinės Danės upės pakrantės pusėje Tauralaukio mikrorajono („Dvaro slėnis“). Įrengti aktyvaus poilsio zonas su vaikų žaidimo aikštelėmis, pėsčiųjų, bei dviračių takus. Taip pat norėtume atkreipti Jūsų dėmesį į tai, kad, „Dvaro slėnio“ gyvenvietėje, esančioje Tauralaukio gatvėje, nėra nė vienos vaikų žaidimo ar sporto aikštelės. Todėl Tauralaukio g. gyventojai, įskaitant ir suaugusius asmenis, ir vaikus, norinčius pasivaikščioti, turi galimybę tai daryti tik šaligatviais, įrengtais šalia. Naujai besivystantis, net 47,4 ha gyvenamasis kvartalas „ROMUVA“, suplanuotas, bei statomas ant Valstybines žemės. Bendras naujai suplanuoto kvartalo plotas yra virš 70ha. Plotas didžiulis, bet jame neatsirado vietos nei vaikų žaidimo, nei sporto aikštelėm, nei pasivaikščiojimo takams. Šaligatviai – siauri, vos nuo 1,32 metro. Akivaizdu, kad tokie siauri šaligatviai negali patenkinti pėsčiųjų bei žaidžiančių vaikų poreikių, todėl tenka išeiti į važiuojamąją kelio dalį. Negana to, automobiliai yra statomi ant šaligatvių, nes ir važiuojamoji dalis taip pat gana siaura. Visam mikrorajone įsikūrusios bei besikuriančios jaunos šeimos su vaikais, bet deja jiems vietos mūsų mieste nėra numatoma. Planuojami ir statomi tik „Geto“ pavidalo kvartalai su itin aktyviomis ir svarbiomis transporto ašimis, bei tvoromis. O kaip gi žmonės, vaikai? Kodėl apie mūsų gerovę nėra galvojama? Mūsų vaikams nėra kur leisti laisvalaikį, neišeinant į gatves, kad jie nesusidurtu su lakstančiais automobiliais? Nekalbant jau apie tai, jog visam rajone nėra numatyta nė vienos vaikų žaidimų ar sporto aikštelės. Ar tai normalu?


Poilsio g 14, 16, 20 namuose gyvena daug šeimų su mažamečiais vaikais, kuriems trūksta saugios, gražios, modernios žaidimų aikštelės. Šie namai turi didelę kiemo erdvė, kurioje būtų galima įrengti žaidoimų aikštelę. Šiuo metu yra like pora senų įrengimų, bet jie jau net nebesaugūs mūsų vaikams.

Kiekvienas naujas projektas grąžina mūsų miestą, o naujos žaidimų aikštelės suteiks gerų emocijų tiek vaikams, tiek jų tėvams.


Nauja riedlenčių, paspirtukų ir bmx dviračių aikštelė

Irengti riedučių, riedlenčių, paspirtukų ir bmx dviračių aikštelė-parka. Sprendžia problema,gal labiau ivardinti kaip inecetyva dėl jaunimo užimto ir socializacijos. Kad sportuotu,judėtu,bendrautu su bendraamžiais ir bendraminčiais. Daugiau laiko praleistu grynam ore , o ne prie kompiuteriu ar pan. Ir tokiu sportu galėtu ir norėtu užsiimti dauguma netoli gyvenančiu žmoniu. Nes šiuo metu norint treniruotis ir sportuoti turi važiuoti iš vieno arba kito miesto galo autobusu ar pan.,kad galėtumi užsiimti tokia veikla.

Kad jaunimas užsiimtu sveiku gyvenimo būdu. Sportuotu,judėtu ir tobulėtu. Daugiau laiko praleistu grynam ore ir galėtu treniruotis ir tobuleti. Kad galėtu siekti geresnių rezultatu ir net dalyvauti varžybose ir taip garsinti savo miesta Klaipėda. Ir miestui nauda būtu ,kad taptu naudojamas ir traukos centru tarp daugumos nenaudojamu stadijonu ar apleistu (nes ten dabar pieva auga. Metro aukščio,nešienaujama ir neprižiurima vieta ten. Nenaudojama.), jis vėl butu naudojamas sportui ir sveikatingumui. Šitoje miesto dalyje yra ne tik stadionu ,bet ir skveru kur tikrai butu galima rasti vieta tokiam puikiam parkui.

Idėjos pasiūlymas atmestas. Prieštarauja teritorijų planavimo dokumentui. Pagal detalųjį planą numatytas sporto aikštynas.


Klaipėdos Žvejybos uosto rajone adresu tarp Minijos 141 ir Naikupės 14 namo įrengti gėlių kompoziciją su užrašu RAPport. Kompozicijos aukštis 3 metrai. Ją puoštų įvairių spalvų gėlės ir jos nuolat atnaujinamos. Vieta yra prie vienos iš judriausių Klaipėdos gatvių, todėl manau, kad ji papuoštų miestą ir galėtų grožėtis miestiečiai ir svečiai. Labai svarbu, kad gėlėmis būtų papuoštas ne tik miesto centras bet ir gyvenamieji rajonai. Ateityje plėtojant idėja galėtų atsirasti ir kitų muzikos stilių užrašų gėlių kompozicijos pagal miesto rajonų specifika. Pvz. TECHNO -laisvojoje ekonominėje zonoje, METAL - Vitės kvartale, CLASSIC - Klaipėdos universitetas, DISCO - Vingio rajonas, DOOM - Bandužių rajonas, COUNTRY - Mažasis kaimelis.

Siekis, kad mieste atsirastų kuo daugiau gelėmis papuoštų vietų mieste ir jos būtų gyenamuosuose rajonuose.


Mokyklos rajono infrastruktūros gerinimas

Projekto pagrindinis tikslas - gerinti sąlygas saugiai žaisti Mokyklos g. rajono vaikams ir leisti laisvalaikį įvairaus amžiaus gyventojų grupėms. Šiuo metu vaikams tenka žaisti pievoje kur nėra įrengta nei vienos žaidimų aikštelės per visą Mokyklos gatvės rajoną.

Bus atstatytos panaikintos vaikų žaidimo aikštelės. Atkurta ir pagerinta buvusi laisvalaikio infrastruktūra mokyklos rajone. Įrengus žaidimų aikštelę ir pilnai suformavus laisvalaikio ir pramogų zonas atsirastų vieta aktyvaus laisvalaikio praleidimui vaikams, bei galimybė pabendrauti tėveliams. Tai sustiprintų bendruomenės ryšius. Siūlymas įrengti žaidimų, pramogų ir sporto zonas įvairaus amžiaus grupėms pradedant vaikais baigiant senjorais. Žaidimų erdvėje, taip pat, siūlome įrengti smėlio dėžes mūsų mažiesiems ir suoliukus poilsio zonai senjorams.


Baltijos prospektas gyvuoja jau nuo 8 dešimtmečio, čia netoli galima rasti Žvejų kultūros rūmus, parkus pasivaikščiojimams ir daug gyvenančių jaunų šeimų turinčių ne po vieną, o po keletą ir daugiau vaikų. Mūsų rajono vaikams ir mums tėvams labai trūksta vietos kurioje šeimos galėtų susitikti, bendrauti ir būtų vieta vaikams žaisti, taip aplinkui kažkur už kelių kvartalų yra viena kita aikštelė, bet norisi turėti ir savam kieme, kad seneliai galėtų išeiti su anūkais ir nereiktų toli vaikščioti, kad mamos nesijaudintų dėl kažkur nuklydusių vaikų kurie ieško kur išsidūkti. Kad būtų galima tiesiog prisėsti ant suoliuko ir su šypsenomis stebėti žaidžiančius vaikus.

Mūsų senajame kieme kuriame yra tik dvi sūpynės renkasi vaikai iš 6 aplinkinių namų ir aikštelė begalo reikalinga mūsų augančiai kartai. O karta didėja, atsiranda ir apsigyvena vis naujų tėvelių, naujų mažylių, ant esančių sūpynių jau ir nebetelpam visi. Todėl nauja žaidimų aikštelė labai reikalinga 95,91,93,99,71,77 gyventojams ir ne tik, tikime, kad atsiras ir daugiau aplinkui gyvenančių vaikų kuriems bus smagu žaisti, miesto vaikams reikia vietos bendravimui ir draugystei.

komplekso bei jo atvežimo ir montavimo kaina sūpynės ir jos montavimo bei atvežimo kaina batuto ir jo montavimo ir atvežimo darbų kaina komplekso bei jo atvežimo ir montavimo kaina spyruoklės ir montavimo darbų kaina

Baltijos prospekto senoji aikštelė tarp 95 ir 75 namo


Neseniai atliktoje Tauralaukio mikrorajono gyventojų apklausoje beveik 80% apklaustųjų kaip didžiausią problemą įvardino šaligatvių trūkumą. Šaligatvių trūksta šalia didelės dalies gatvių, kuriomis kiekvieną dieną iš mokyklos grįžta vaikai. Tai ypač aktualu didelio intensyvumo Akmenų g. ir vakarinėje Vėjo g. atkarpoje, kurios yra trumpiausias kelias į mokyklą didelei daliai šiaurinio Tauralaukio vaikų. Liūdna matyti, kaip tvarkingoje aplinkoje šalia gražiai įrengtų gyvenamųjų namų naujai išasfaltuotomis gatvėmis važiuojamąja kelio dalimi vaikų vežimėlius priverstos stumti mamos, kaip pamatę artėjantį automobilį į kelkraštį strimgalviais traukiasi vaikai su dviračiais ir paspirtukais. Matydami, kad šaligatviai – itin svarbi saugaus eismo užtikrinimo priemonė, kuri yra neginčijamai būtina gyventojams, Tauralaukio mikrorajono iniciatyvinė grupė būtent su jais susijusias idėjas išrinko kaip pačias svarbiausias ir pateikė Klaipėdos dalyvaujamajam biudžetui. Kadangi Akmenų g. numatyta gyvenamojo namo statyba ir šaligatvių įrengimas, įrengus šaligatvį Vėjo gatvės atkarpoje nuo Akmenų g. iki Debesų g. sankryžos, saugesnio eismo naudą pajustų didžiausias kiekis gyventojų, keliaujančių pėsčiomis ir automobiliais iš 18-os Tauro gatvių, Ringelio kvartalo, Vėjo ir Debesų gatvių. Be to, visada smagiau, kai inžineriniai miesto sprendimai, atlikdami savo pagrindinę paskirtį, kartu ir praturtina kultūriškai. Ieškant vertybinių prioritetų ir siekiant išlaikyti teminį vientisumą, verta prisiminti, kad Tauralaukyje vyrauja protėvių kultūros puoselėjimas ir šiuolaikinio žmogaus poreikių dermė. Čia galima rasti vieną seniausių apeiginių protėvių akmenų, žinomą dar nuo XIII a. Naujos Tauralaukio gatvės dažnai pavadinamos senųjų baltų dievybių vardais: Perkūno, Žemynos, Bangpūčio, Mildos, Austėjos, Medeinos... Dėl šios priežasties siūlome naująjį taką pavadinti Baltų simbolių taku ir šalia jo įrengti baltų simbolių formos želdynus ir informacines lenteles, supažindinančias praeivius su protėvių kultūrai svarbiais reliktais. Didžiausias dėmesys, atsižvelgiant į gatvės pavadinimą, būtų skiriamas vėjui, tačiau būtų nepamiršti ir su kita kvartalui būdinga tematika susiję simboliai: saulė, vanduo, žvaigždės, dangus, žemė, lietus. Nuostabu tai, kad siūlomu įrengti taku pėstieji galės pasiekti Baltų saulės parką – viešąją erdvę, kuri netrukus atsiras Tauro 7-ojoje g. Romantiškos ir mitologinės temos suteikimas takui praskaidrintų nuotaiką nauju šaligatviu besinaudojantiems pėstiesiems, būtų puoselėjama pagarba protėvių vertybėms bei meilė ir pagarba gamtai. Šio projekto metu, atsižvelgiant į projekto apimčiai skiriamą biudžetą, šaligatvis ir želdynas būtų įrengiamas vienoje gatvės pusėje, Vėjo g. atkarpoje nuo Akmenų iki Ringelio g., bei atšaka į Debesų g., pagal pridedamą schemą. Jeigu paaiškėtų, kad reikalingų darbų sąmata viršija numatytą biudžetą, projektą galima išdalinti į 2 etapus, pirmajame etape įrengiant šaligatvį, o antrajame – želdynus, antrojo etapo vykdymą atidedant.

Projekto tikslas: Įrengti šaligatvį su baltų simboliais. Projekto tikslinė grupė – visi Tauralaukio mikrorajono gyventojai. Projektas sprendžia saugaus eismo, miesto viešųjų erdvių apželdinimo problemas, ugdo meilę gamtai ir pagarbą protėvių kultūrai.

UAB "Budrių statyba" sąmata, priedas Nr.3 apytikslė suma, gali keistis paaiškėjus faktinei šaligatvių įrengimo kainai

Vėjo gatvės atkarpa nuo Akmenų gatvės iki Ringelio gatvės ir dalis Debesų gatvės pagal pridedamą schemą


Tikslas - Tauralaukio gyventojams sudaryti sąlygas naudotis bibliotekos paslaukgomis, skaityti knygas. Tikslinė grupė - visų amžiaus grupių Tauralaukio gyventojai, pageidaujantys skaityti knygas Bibliotekinių paslaugų prieinamumo didinimas, gyvenvietėje, kur nėra viešosios bibliotekos padalinio

Projekto naudą tikslinga gretinti su skaitymo teikiama nauda gyventiojams - labiau prieinamas turiningas laisvalaikis, informacija, žinios

Tauralaukio gyvenvietė prie prekybos centro

Idėjos pasiūlymas atmestas. Privati teritorija, nėra galimybės idėjos įgyvendinti.


VIEŠA LAISVALAIKIO ERDVĖ DIDELIEMS IR MAŽIEMS

Projektas „ Vieša laisvalaikio erdvė dideliems ir mažiems “ skirtas plėsti ir puoselėti gyvenąmąją ir viešą aplinką, patrauklią gyventi, dirbti ir tobulėti ne tik Smeltės bendruomenės gyventojams, bet ir viso Klaipėdos miesto gyventojams. Ši vieša erdvė yra naudojama nepaisant sezoniškumo. Joje yra vaikų žaidimo aikštelė, futbolo aikštė, tinklinio aikštė ir krepšinio aikštelė. Iš miesto, daugiausia iš pietinės miesto dalies, atvažiuoja gyventojai, praleisti aktyvaus laisvalaikio pušynų apsuptyje. Aktyviai naudojasi ir Lietuvos karinių jūrų pajėgų flotilės kariai. Šiltuoju laikotarpiu bendruomenė šioje erdvėje rengia sporto varžybas, rungtynes ir kitus konkursus visų amžiaus grupių atstovams. Erdvė yra plačiai naudojama, tačiau karuselės, supynės vaikams yra nusenusios, galbūt neatitinka saugumo reikalavimų. Dabartinė erdvė labiau koordinuota vyrams, o laisvalaikį čia nori leisti ir moterys, mamytės, vaikai ir senjorai. Būtent todėl mes savo bendruomenėje norėtume turėti erdvę, kuri yra skirta visiems, nepaisant amžiaus ir lyties.

Smeltės gyvenvietėje būtų atnaujinta vieša erdvė, pritaikyta įvairaus amžiaus visiems Klaipėdos miesto gyventojams. Būtų įrengta saugos reikalavimus atitinkanti vaikų žaidimų aikštė, minkšta grindų danga, kuri apsaugotų vaikus nuo netyčinių traumų. Būtų įrengti Klaipėdos mieste populiarūs lauko treniruokliai. Erdvėje būtų ir toliau rengiami bendruomenės renginiai, rungtynės, konkursai, kuriuose gali dalyvauti visi Lietuvos gyventojai. Aktyviai gyvendama bendruomenė sukuria pridetinę vertę ne tik miestui, bet ir valstybei.

https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas https://miestui.lt  komercinis pasiūlymas

Klaipėdos miesto savivaldybė. Klaipėda 55.662197, 21.158509


Šaligatvių trūkumas yra pagrindinė Tauralaukio mikrorajono problema, kurią įvardija beveik 80% tauralaukiečių. Liūdna matyti, kaip asfaltuotos gatvės kelkraščiu į parduotuvę pėsčiomis baikščiai dairydamiesi į pravažiuojančius automobilius keliauja senjorai. Saugus pėsčiųjų eismas svarbus visoms amžiaus grupės: nuo vaikučių vežimėliuose ir mokinių, iki dirbančių miestiečių ir garbaus amžiaus piliečių. Šaligatviai – itin svarbi saugaus eismo užtikrinimo priemonė, todėl Tauralaukio kvartalo iniciatyvinė grupė būtent su jais susijusias idėjas išrinko kaip aukščiausio prioriteto ir teikia Klaipėdos dalyvaujamajam biudžetui. Tačiau vien šaligatvio įrengimas būtų pernelyg blankus projektas sparčiai besiplečiančiam miesto rajonui, stokojančiam gyvesnių viešųjų erdvių ir apželdinimo sprendimų. Dėl šios priežasties siūlome šalia naujai atsirasiančio šaligatvio įrengti per visą jo ilgį besidriekiantį želdyną, sudarytą iš Lietuvos vėliavos spalvomis žydinčių augalų. Tokiu būdu būtų pagyvinamas bendras miesto vaizdas, ugdomas nauju šaligatviu besinaudojančių gyventojų pilietinis sąmoningumas. Trispalvis želdynas taptų viena ilgiausių stilizuotų vėliavų visoje Lietuvoje, o jei ateityje būtų pratęstas iki Debesų g. ir Virkučių g. pabaigos, pasiektų beveik 2 km ilgį ir beveik dvigubai viršytų ilgiausios Lietuvos vėliavos rekordą! Šio projekto metu, atsižvelgiant į projekto apimčiai skiriamą biudžetą, šaligatvis ir želdynas būtų įrengiamas vienoje gatvės pusėje, Debesų g. atkarpoje nuo Smėlio g. iki Pajūrio g. ir Virkučių g. atkarpoje nuo Pajūrio g. iki Vaivorykštės g., pagal pridedamą schemą. Įvertinus numatytų darbų sąmatą ir paaiškėjus, kad ji viršija numatytą projektui skirti sumą, galima būtų projekto vykdymą išskirstyti į etapus, pirmiausia įrengiant šaligatvį, o želdynų įrengimą atidėti, pavyzdžiui, iki kitų metų dalyvaujamojo biudžeto projekto, arba iki atsirastų tam skirtų lėšų. Projekto tikslas: Įrengti šaligatvį ir greta besidriekiantį Lietuvos vėliavos spalvų želdyną . Projekto tikslinė grupė – visi Tauralaukio mikrorajono gyventojai . Projektas sprendžia saugaus eismo , miesto viešųjų erdvių apželdinimo problemas, ugdo pilietiškumą .

Įrengtas pėsčiųjų šaligatvis su šalia Lietuvos vėliavos spalvų želdynu Debesų ir Virkučių gatvėse. Saugesnis ir patogesnis eismas pėstiesiems ir pravažiuojantiems vairuotojams. Gražesnė miesto aplinka.

Pridedama preliminari rangovo sąmata Preliminari kaina, koreguotina patikslinus šaligatvių įrengimo kainą. Viršijant skiriamo biudžeto lėšas, gali būti atskirta į antrą projekto vykdymo etapą.


Didelė automobilių stovėjimo aikštelė po Mokyklos gatvės tiltu

Suteikti funkcionalumą neišnaudojamai erdvei esančiai arti miesto centro. Apjungti esančią infrastruktūrą su dar tik būsinčia taip užtikrinant darnų miesto vystymąsi ir maksimizuoti investicijų naudą visuomenei. Vieta esanti po Mokyklos gatvės tiltu tarp Danės upės ir Joniškės g. turi didelį potencialą nešti naudą visuomenei ir miestui, nes yra pėsčiųjų bei dviračių takų, kelių ir planuojamo vandens kelio sankirtoje.

Po Mokyklos gatvės tiltu esanti erdvė yra apleista ir neatlieka jokios funkcijos, tačiau turi didelį potencialą nešti miestui naudą dėka savo vietos. Vietoje dabar ten esančių švendrių želdynų įrengus didelę automobilių stovėjimo aikštelę galima būtų tikėtis pasiekti sekančius tikslus: 1. Sudaryti geresnes galimybes lankytis miesto centre žmonėms iš tolimesnių rajonų. Atvažiuoti į centrą savo automobiliu būna kebloka, nes tenka galvoti kur jį statyti. Vykstant renginiams mieste pasitaiko kad tai būna kebli užduotis. Tai nepadeda pritraukti daugiau žmonių ir taip gali riboti jau atliktų investicijų (sutvarkytos Danės krantinės, šviečiančių fontanų ir tt) teikiamą naudą visuomenei. Siūloma didelė parkavimo aikštelė įvardintą situaciją galėtu pataisyti. 2. Sudaryti sąlygas sumažinti priparkuotų automobilių skaičių pačiame centre tuo pačiu padidinant perspektyvaus Danės vandens autobuso funkcionalumą. Išnaudojus deramai visą po Mokyklos gatvės tiltu esančią vietą tarp Joniškės gatvės ir Danės upės atsirastu puiki vieta palikti automobilį ir čia pat persėsti į vandens transportą įrengus vietą žmonių įlaipinimui. Alternatyva jau yra Gluosnių skg. sutvarkytas dviračių takas kuriuo pėsčiomis greitai galima pasiekti Klaipėdos centrą iš minimos vietos. 3. Padidinti turistų srautą padarant Klaipėdos miestą draugišką kemperiams (RV friendly city). Tam tektu stovėjimo aikštelėje įrengti nuotekų išpylimo vietą bei viešuosius tuoletus. Tokia investicija leistų reklamuoti Klaipėdą kaip RV draugišką miestą, kas padidintu apsilankančių RV skaičių. Vietoje dabartinės situacijos kai keltais atsikėlę keliautojai stovi prie Depo ar Švyturio arenos, nauja vieta pritaikyta RV esanti arti centro leistu palikti svečiams kurkas geresnį miesto įspudį. 4. Tokia automobilių stovėjimo aikštelė galėtu pagerinti Klaipėdos Saulėtekio pagrindinės mokyklos ar kitų greta esančių įstaigų pasiekiamumą automobiliu.

Priklauso nuo siekiamo sukurti funkcionalumo

Vieta esanti po Mokyklos gatvės tiltu ir iš karto aplink jį tarp Danės upės ir Joniškės g.


Projekto tikslas – sutvarkyti rytinę Dangės upės pakrantę Tauralaukyje nuo Klaipėdos gatvės iki Tauralaukio akmens (lygiagrečiai Skroblų gatvei) įrengiant rekreacinę zoną su pėsčiųjų – dviračių takais. Siūloma praplatinti ir pažymėti informaciniais ženklais esamus pėsčiųjų takus, sujungiant juos į sistemą, įrengiant informaciniais ženklais pažymėtus įėjimus į parką iš Klaipėdos ir Skroblų gatvės. Įvertinant natūralią gamtinę aplinką siūloma, kad takų danga išliktų natūrali. Įrengti informacines nuorodas, stendus apie šioje teritorijoje esančius Valstybės saugomus kultūros paveldo objektus (Tauralaukio kaimo senosios kapinės), Tauralaukio (vad. Velnio) ir išskirtinius gamtos objektus: išskirtinio dydžio ir amžiaus ąžuolus, kurie primena apie dar prieš 300 metų šioje vietoje vešėjusį ąžuolyną, šimtametę trešnę, liepų alėją, kitus išskirtinius medžius, sutvarkyti jų aplinką pritaikant juos lankyti. Tikslinė grupė – Tauralaukio gyvenamojo rajono gyventojai, klaipėdiečiai, miesto svečiai. Sprendžiama problema. Tauralaukis šiuo metu yra intensyviausiai Klaipėdos mieste vystomas gyvenamasis rajonas. Gausėjant gyventojų skaičiui, didėja viešųjų erdvių, skirtų poilsiui, rekreacijai ir bendruomenės susibūrimams poreikis. Sutvarkytas Tauralaukio parkas, įkurtas rytinėje Dangės upės pakrantėje, patenkintų ne tik Tauralaukio gyventojų, miestiečių ir miesto svečių rekreacinius poreikius, atvertų galimybes plėtoti turizmą, poilsio ir pramogų paslaugas, bet ir aktualizuotų gamtos, kultūros ir istorijos vertybes. Įvykdžius siūlomą projektą, vietovėje esantys išskirtiniai kultūriniai objektai taptų atviresni visuomenei. Vienas jų – apeiginis nuo XIII a. žinomas Tauralaukio akmuo (dar vadinamas Velnio akmeniu). Tai valstybės saugomas objektas, įtrauktas į Kultūros paveldo registrą (unik. Nr. 5185), nes šis akmuo yra vienas seniausių, išlikusių savo pirminėje vietoje apeiginių akmenų visose kuršių žemėse. Greta akmens yra dar vienas kultūros paveldo objektas (unik. Nr. 22064) XIXa. datuojamos Tauralaukio kapinaitės, kuriose galimai palaidoti Tauralaukio dvaro gyventojai. Deja kapinaičių būklė taip pat yra patenkinama. Išlikę keli antkapiai aplūžę, pastatyti kapinaites juosusios tvoros stulpai taip pat ne visi, pačios tvoros nėra. Siūloma jas atnaujinti, sutvarkant želdynus ir restauruojant tvorą. Dar viena Tauralaukio vertybė, kuri šiuo metu nėra niekaip fiksuota, yra reliktiniai ąžuolai senoliai ir kiti vertingi medžiai. Žemėlapiuose matyti, kad prieš daugiau kaip 300 metų Tauralaukyje žaliavo ąžuolynas.O prieš daugiau kaip 200 metų šalia Mažojo Tauralaukio dvaro buvo parkas, kuriame buvo pėsčiųjų promenados, altana, suolai, veikė karuselė, žydėjo daug gėlių ir dekoratyvinių krūmų. 1807-1808 m. Tauralaukio parke mėgo lankytis tuo metu Klaipėdoje rezidavusi Prūsijos karalienė Luizė su vaikais. Iki šių dienų teritorijoje yra išlikusių išskirtinių savo dydžiu ir amžiumi ąžuolų, taip pat šimtametė trešnė, kiti išskirtiniai medžiai. Sutvarkius siaurus pėsčiųjų takus ir želdinius, erdvė taptų patrauklesnė leisti laisvalaikį miesto gyventojams.

Įgyvendinus Tauralaukio parko projektą, būtų sukurta patraukli istorinė rekreacinė bendruomeninė erdvė Tauralaukio gyventojams, miestiečiams bei Klaipėdos miesto svečiams, aktualizuojanti Tauralaukio gamtos, kultūros paveldą bei istoriją. Sukurta infrastruktūra sudarytų galimybes plėtoti turizmą, poilsio ir pramogų paslaugas.

Sumos preliminarios, remiantis įgyvendintais ar įgyvendinamais panašiais dalyvaujamojo biudžeto pasiūlymais kitose savivaldybėse

Idėjos pasiūlymas atmestas. Nėra galimybės įgyvendinti, kadangi parkui įrengti sklypas yra miško žemėje, kuri nepriklauso savivaldybei.


Nauja mažojo futbolo aikštelė Kauno gatveje

Mažojo futbolo aikštės su apšvietimu įrengimas Kauno g. tarp Kauno g. 29, 31 ir 39 namų. Minima vieta yra apleista, likę senų laikų pamatai bei supynės. Minimi objektai yra pavojingi vaikams. Įrengus futbolo aikštelę joje galėtų žaisti, treniruotis, individualiai tobulinti treniruočių metu įgytus įgūdžius aplinkinių namuose gyvenantys vaikai, Klaipėdos futbolo mokyklos auklėtiniai.

Futbolas viena iš populiariausių pasaulyje sporto šakų. Klaipėdos mieste, kaip ir visoje šalyje, norima šią sporto šaką atgaivinti, pritraukti vaikus, jaunimą sportuoti, domėtis futbolu. Klaipėdoje yra atidaryta puiki futbolo mokykla, kurios treniruotes lanko daugybė vaikų. Klaipėdos futbolo mokykla yra įsikūrusi šalia Ąžuolyno parko, kuris taip pat neseniai atnaujintas ir pritraukia daugybę lankytojų. Jame įrengtos vaikų žaidimo aikštelės bei krepšinio aikštelė ir kita. Tačiau Klaipėdos futbolo mokykla yra uždara savo mokiniams, jų tėvams ne treniruočių metu. Ąžuolyno parke ir aplink jį taip pat nėra futbolo aikštelės, kurioje bet kuriuo metu ir bet kas galėtų žaisti, treniruotis, individualiai tobulinti treniruočių metu įgytus įgūdžius. Sportuojantys gyventojai tai sveikas miestas, saugus miestas. Populiarus, stiprus futbolas tai Klaipėdos miesto vardo garsinimas.

Žemės plotas tarp Kauno g. 29, 31 ir 39 namų

Idėjos pasiūlymas atmestas. Siūlomoje teritorijoje rengiamas techninis darbo projektas automobilių stovėjimo aikštelės praplėtimui.


Šiuo metu mieste nėra nei vienos vietos, kur būtų leidžiami piknikai, taip pat nėra nei vieno viešai prieinamo grilio. Vilniaus pavyzdžiu (Vingio parkas, Valakampių paplūdimys) būtų galima įrengi vietą, kur būtų bent minimali infrastruktūra piknikams.

Sukurta vieta, kurioje būtų galima šeimoms rengti piknikus. Geriausia arti vandens ir miesto centre, pavyzdžiui parkuose.


Suprojektuoti ir įgyvendinti priėjimo takelius/kelius prie šiukšlių konteinerių

Siūlau suprojektuoti ir įgyvendinti takelių/kelių iki šiukšlių talpų nutiesimą Smiltelės g. 5, 7, 9, 13, nes talpos pastatytos viduryje pievos, geografiniame centre tarp aptarnaujamų namų, tačiau kaip prie jų prieiti - nenumatyta. Reikia eiti per pievas, žvyrkelį. Racionalu, normalu ir logiška būtų, kad iki šiukšlių talpų būtų kultūringas priėjimas. Tikslinė grupė - aplinkinių namų gyventojai. Problema - nėra normalaus priėjimo iki šiukšlių talpų.

Normalus priėjimas iki šiukšlių talpų, kaip normalioje valstybėje, mieste, ne per pievas. (gyvenkime kaip Roterdame, ne kaip Minske....??? tiesiog kažkur girdėjau :)


Projekto tikslas – skatinti bendruomenės skaitymą ir naudojimąsi šalia namų esančių bibliotekų turimu fondu, sudarant galimybes visiems bet kuriuo paros metu pasiskolintus leidinius pasiimti ir grąžinti į biblioteką, nesiderinant prie bibliotekos darbo laiko.

Skaitymas naudingas visiems. Bibliotekų elektroninių paslaugų portalas www.ibiblioteka.lt suteikia galimybes užsakyti/rezervuoti knygas, stalo žaidimus, vaizdo ir garso įrašus, periodinius leidinius bei atsiimti juos bibliotekose, tačiau bibliotekos darbo laikas ir pasiekiamumas neįgaliesiems ne visada palankus norintiems skaityti. Prie tokių Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešosios bibliotekos Debreceno (Debreceno g. 22), Laukininkų (Laukininkų g. 42), Miško (Kretingos g. 61), Jaunimo padalinio (Tilžės g. 9) ar kt. padalinių įrengti visą parą veikiantys knygomatai-paštomatai su knygų grąžinimo dėžėmis ne tik paskatintų bendruomenės narius nemokamai skolintis ir skaityti leidinius, bet ir lauke esantys ir lengvai pasiekiami knygomatai pagerintų paslaugų prieinamumą neįgaliesiems, taip būtų miesto bibliotekose įgyvendinama viena iš Europos Sąjungos direktyvų. Biblioteka arčiau namų – prieinama visiems bet kuriuo metu!

Knygomato-paštomato kaina Preliminari įrenginio pristatymo kaina Apmokymai ir kiti nenumatyti darbai

Laukininkų g. 42, Debreceno g. 22 ir kt. Klaipėdos bibliotekos


Klaipėda - vienintelis jūrinis Lietuvos didmiestis. Turbūt atkreipėte dėmesį, kad Klaipėdos miesto senamiestyje ir istorinėje jo dalyje labai mažai pušų - vieno iš svarbiausių jūrinio miesto simbolių. Šiandien Lietuvos medelynai siūlo paslaugą - suaugusių medžių sodinimą. Medelyne 15-20 metų augintas medis atvežamas ir specialios įrangos pagalba pasodinamas ten, kur Jums reikia. Idėja - pasodinkime mieste 99 suaugusias pušis. Pušys bus sodinamos saulėtose, kieta danga nesužalotose miesto vietose, kurias parinks gyventojai kartu su savivaldybės tarnautojais. Tokių vietų bus parinkta 20 - 33, pasodinant kiekvienoje ne mažiau kaip 3-is suaugusias pušis. Klaipėdos vietose, kurios pateks į apželdinimo reikalingų erdvių prioritetinį sąrašą, bet kuriose nebus galimybės sodinti brandžias pušis, bus galima jas keisti į dideliuose keramikos vazonuose augančias (Teatro aikštės vazonų pavyzdys - nuostabiai puošia erdvę, nebijo vietinės žiemos). Suaugusių pušų (Pušis paprastoji/Pinus sylvestris) parametrai: 15-20 metų amžiaus, 5-6 metrų aukščio, lajos skersmuo ~3,5 m, kamieno storis ~15 cm. Pastaba: sudarant pušų tiekimo ir sodinimo sutartį su geriausią pasiūlymą pateikusiu Lietuvos medelynu, būtina numatyti pasodintų medžių priežiūros (3 metai) ir neprigijusių medžių pakeitimo garantiją. Tikslas: sustiprinti Klaipėdos, kaip jūrinio miesto, įvaizdį, ir padidinti medžių masę mieste pasodinant jau brandžias 5-6 m. aukščio medelyne augintas pušis. Tikslinė grupė: visi Klaipėdos gyventojai ir miesto svečiai. Sprendžiama problema: žaliųjų plotų mieste, ypač spygliuočių medžių, stoka. Jei neįtrauktume į vertinimą Girulių miško ir Smiltynės, rastume, kad vienam klaipėdiečiui tenka per mažai žaliųjų plotų.

Nauda: jūrinio miesto įvaizdžio sustiprinimas, žaliosios medžių masės padidėjimas sutaupant 15-20 m. suaugusių medžių sodinimo dėka (CO2 „rakinimas“, aromaterapija, pavėsis, estetinis pasitenkinimas vaizdu).

Vienos suaugusių pušies (Pušis paprastoji/Pinus sylvestris) kaina 200 EUR (https://medeinesparkai.lt/parduotuve/index.php?route=product/product&path=162&product_id=67) Parametrai: 15-20 metų amžiaus, 5-6 metrų aukščio, lajos skersmuo ~3,5 m, kamieno storis ~15 cm. Galima alternatyva - 2 m pušys dideliuose keramikos vazonuose (vieneto kaina 800-2000 EUR). Apželdinimo įmonių tinklapiai (Internete rasta informacija nedarant tiesioginės apklausos) Apželdinimo įmonių tinklapiai (Internete rasta informacija nedarant tiesioginės apklausos)

Idėjos pasiūlymas atmestas. Nepateikta tiksli vieta.


Klaipėdos senamiestyje yra vieta, sukurta pasakoti iškiliausių Klaipėdoje gyvenusių žmonių istorijas. Tiltų g. 21 namo siena, kuri praeiviams puikiai matoma einant abejomis Tiltų g. pusėmis nuo upės pusės ir naujos pėsčiųjų eismo arterijos į/iš sutvarkyto Jono kalno, galėtų būti panaudota namo sienos senųjų langų reljefuose įamžinant Prūsų/Mažosios Lietuvos periodo žymių Klaipėdoje gyvenusių žmonių portretais. Portretai bus išpiešti kiekviename iš 10 langų reljefų (foto), o apačioje įrengtoje informacinėje lentelėje pateikta detalesnė informacija lietuvių, anglų ir vokiečių kalbomis apie pavaizduotus žmones ir QR kodai, kuriuos nuskenavus išmaniuoju telefonu, pasirinktos asmenybės istoriją būtų įgarsinta į klausytojo ausinę (įgarsinimas - vietos aktoriai pagal Klaipėdos istorikų parengtą tekstą). Tikslas: senamiesčio puošyba, klaipėdiečių ir miesto svečių edukacija, turistų pasitenkinimo apsilankymu Klaipėdoje skatinimas. Tikslinė grupė: vietos gyventojai ir miesto svečiai. Sprendžiama problema: miesto istorijos įprasminimas išmaniomis priemonėmis, Klaipėdos senamiesčio puošyba. 10 langų reljefų, 10 asmenybių. Galimi kandidatai (sąrašas negalutinis): PRŪSIJOS KARALIENĖ - LUISE AUGUSTE WILHELMINE AMALIE (1776–1810) PIRMOJI LIETUVOJE MOTERIS GYDYTOJA OTORINOLARINGOLOGĖ ONA PURTOKAITĖ (1902–1979) HABILITUOTA BIOMEDICINOS MOKSLŲ DAKTARĖ ONA JAUDEGYTĖ (1914–2009) KNYGNEŠĖ IR VISUOMENININKĖ MORTA ZAUNIŪTĖ (1876–1945) ŽYMIAUSIA MAŽOSIOS LIETUVOS RAŠYTOJA IEVA SIMONAITYTĖ (Ewa Simoneit) (1897–1978) KLAIPĖDOS ATKŪRĖJAS IR MIESTO GARBĖS PILIETIS ALFONSAS ŽALYS (1929–2006) ŽYDŲ RABINAS, MOKYTOJAS IR FILOSOFAS ISAAC RÜLF (ISAKAS RIULFAS) (1831–1902) GYDYTOJAS, BURIUOTOJAS, TILŽĖS IR FULDOS AKTŲ SIGNATARAS DR. VALTERIS DIDŽYS (1896–1977) TROJOS ATRADĖJAS HEINRICH SCHLIEMANN (HEINRICHAS ŠLYMANAS (1822-1890) PRŪSIJOS KARALIUS WILHELM FRIEDRICH III (1770–1840) ENGIAMŲ MAŽŲJŲ TAUTŲ GYNĖJAS GEORG SAUERWEIN (JURGIS ZAUERVEINAS) (1831–1904 m.) KULTŪROS FILOSOFAS IR KRITIKAS LEONIDAS DONSKIS (1962–2016)

Nauda: daugiau patenkintų turistų, klaipėdiečių ir miesto svečių edukacija, nauji turizmo maršrutai, unikalaus miesto istorijos etapo išmanus įamžinimas.

Galimas kandidatas - Rolando Marčiaus, atlikęs Friedricho pasažo ir UAB "Pamario restauratorius" pastato (Turgaus a.) sienų tapybos darbus. Istorikų parengti tekstai (honoraras), aktorių įgarsinimas, informacinė lenta su informacija ir QR kodu.


VARTAI Į LIUBEKĄ arba 30 MLN. EUR ŠV. JONO BAŽNYČIOS ATSTATYMUI

Pastatykime draugystės portalą, kuris sujungs Klaipėdą su Liubeku (Vokietija)! Vartai/portalas - dideli lauko ekranai, vaizdo kameros ir spartusis interneto ryšys, kurių pagalba prie portalo stovintis klaipėdietis galėtų mojuoti tuo pačiu metu prie analogiško portalo stovinčiam vokiečiui, darančiam tą patį. Klaipėdoje portalas stovės Turgaus g. šalia planuojamos atstatyti liuteronų Jono bažnyčios, kad Vokietijos liuteronai galėtų pasinaudodami ant portalo konstrukcijos Vokietijoje pakabintu QR kodu bei pervesti norimą sumą, tuo prisidėdami prie šv. Jono bažnyčios atstatymo, kartu stebėdami vaizdelyje iš Klaipėdos kaip jų indėlis keičia atstatomos bažnyčios kontūrus. LIUBEKAS (LÜBECK, 216 tūkst. gyv.), Klaipėdos miesto partneris, buvusi Hanzos sąjungos sostinė, dabar vadinama Šiaurės Vokietijos kultūros sostine, didžiausias Vokietijos uostas. Liubekas įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą, jame įsikūrę 3 universitetai, vienas kurių, University of Lübeck, 765 pasaulio reitingų sąraše (šaltinis: https://cwur.org). Vokietijoje gyvena 83 mln. gyventojų, kuriančių 1/5 ES BVP. 32,3 proc. jų, t.y. 26,8 mln., yra protestantai liuteronai. Vien jų parama gali užtikrinti bažnyčios atstatymo finansavimo poreikį. Tikslas: skatinti turizmą, tarptautinę miestų ir valstybių draugystę, suburti bendruomenes pilietiškoms iniciatyvoms bei padėti užtikrinti Šv. Jono bažnyčios projekto finansinį tvarumą. Tikslinė grupė: Klaipėdos ir Liubeko miestų gyventojai ir miestų svečiai, šv. Jono bažnyčios atstatymo projekto iniciatyvinė grupė. Sprendžiama problema: miestų-partnerių bendradarbiavimas, piliečių empatija, Klaipėdos miesto biudžeto pajamos. Sekančiu etapu statysime Vartus į MANHEIMĄ (MANNHEIM, 332 tūkst. gyv.), automobilių pramonės miestas seniausiu Vokietijoje Manheimo teatru, su universitetu įeinančiu į geriausių Europos universitetų, rengiančių ekonomikos ir socialinės srities specialistus, dešimtuką. Klaipėdos ir Manheimo partnerystės sutartis pasirašyta 2002 m. Ją inicijavo šiame mieste veikianti Manheimo Kraštiečių draugija (Arbeitsgemenschaft der Memelländkreise). Tai istorinių šaknų su Klaipėda turintys žmonės - išeiviai iš prieškarinės Klaipėdos ir jų vaikaičiai. Ši draugija aktyviai remia bendradarbiavimą ir dalyvauja jo veikloje. Pasiteisinus Vartų idėjai Vokietijoje, kita kryptis - Švedija. Švedijoje dauguma gyventojų protestantai.

Nauda: daugiau turistų, aukštesnė klaipėdiečių empatija, miestų partnerystės aktualizavimas, atstatytas istorinis objektas Klaipėdoje, daugiau pajamų vietos biudžetui.

KMSA ekspertai galės kreiptis į Portalo Vilniuje autorius - Benediką Gylį ir VILNIUS TECH „LinkMenų fabrikas“ komandą išlaidų detalizavimui. Idėja - portalą Liubeke galėtų įrengti miesto-partnerio savivalda savo lėšomis.


Šunų vedžiojimo aikštelės įrengimas Alksnynės rajone

Projekto tikslas: 1. Sudaryti geresnes sąlygas gyvūnams ir jų šeimininkams, kurie gyvena Alksnynės rajone ir jo apylinkėse ir skatinti žmonių švietimą gyvūnų gerovės klausimais. 2. Sukurti saugią, tausojančią aplinką bei gyvūnų teises ir fiziologinius poreikius atitinkančią gyvūnų vedžiojimo - dresūros lauko aikštelę. Tikslinė grupė: Šunys ir jų šeimininkai. Klaipėdoje oficialiais duomenimis yra užregistruota virš 9000 šunų, o išplėtotos struktūros jų išvedžiojimui ir dresavimui nėra. Artimiausia šunų išvedžiojimo aikštelė yra prie Simonaitytės kalno (už 2 kilometrų). Tuo tarpu Alksnynės rajone yra labai didelė šunų augintojų bendruomenė, kiekvieną vakarą galima pamatyti, kiek daug žmonių vaikščioja su savo gyvūnais kiemuose. Dažnai žmonės eina prie apleisto stadiono, kadangi ten yra daug vietos, ten galima aktyviau pažaisti su gyvūnais. Todėl būtent toje vietoje yra logiška padaryti didelę šunų vedžiojimo ir dresavimo aikštelę (apie 400 kv.m.). Savivaldybė prieš keletą metų realizavo panašaus pobūdžio projektą Sąjūdžio parke. Siūloma vieta yra netoli apleisto stadiono, tarp savaime susidariusių pėsčiųjų takelių.

Suteiksime palankesnes sąlygas gyvūnų fiziologiniams poreikiams įgyvendinti, tinkamai socializuotis. Gyvūnai turės savo aplinką, kurioje galės jaustis saugiai. Žmonės nebijos, kad gyvūnas gali kur nors pabėgti.

Pagal ankstesnį savivaldybės darytą pirkimą Pagal ankstesnį savivaldybės darytą pirkimą Pagal ankstesnį savivaldybės darytą pirkimą Pagal ankstesnį savivaldybės darytą pirkimą Pagal ankstesnį savivaldybės darytą pirkimą

Skveras tarp Alksnynės g. 19 namo, apleisto stadiono ir dviejų savaime atsiradusių pėsčiųjų takelių (55.669858, 21.166472)


Prašome ir siūlome atkreipti Jūsų dėmesį į teritoriją, esančią Tauralaukio rajone prie namo esančio Klaipedos g. 8 , kurios kraštovaizdžio plotas yra šlaitas, kurį vietiniai ir apylinkių gyventojai Vietovės mėgo,myli ir mylės kaip vietą rogutėms nuo šlaito ir naudojant kitus įrenginius. Vaikai čia atvyksta vieni ir kartu su tėvais, ne kartą teko stebėti, kaip maži vaikai nevaldomai palieka važiuojamąją dalį riedėdami nuo kalno. Prašome ir siūlome šlaito gale padaryti žemės pylimą, kuris pasitarnautų kaip atrama slidinėjantiems vaikams, kad būtų išvengta tragedijų, taip pat prašome ir siūlome įrengti papildomą apšvietimą viršutinėje trasos dalyje, kadangi žiemą anksti temsta, siūlome įrengti suoliukus ir viršutinėje šlaito dalyje, nes vaikų tenka laukti valandų valandas.

išvengti nelaimingų atsitikimų ir sukurti palankias pramogas žiemą. Linksmam ir sveikam laisvalaikiui


AKTYVAUS IR PASYVAUS POILSIO AIKŠTELĖ JONIŠKĖS G.

Tikslas – įrengti pasyvaus ir aktyvaus poilsio aikštelę šalia praeinančio dviračių ir pėsčiųjų tako palei Joniškės gatvę atkarpoje nuo Klemiškės gatvės iki Liepų gatvės tilto per Dangės upę, skatinti gyventojus daugiau judėti, bendrauti, pailsėti, paskaityti, gerai praleisti laiką. Tikslinė grupė – klaipėdiečiai, tame tarpe šalia esančio Klaipėdos miesto Paupių gyvenamojo rajono gyventojai, ir Klaipėdos miesto svečiai, kurie naudojasi palei Joniškės gatve nutiestais dviračių ir pėsčiųjų takais. Aikštele galės naudotis visų amžiaus grupių gyventojai nuo 0 iki 100 ir daugiau metų. Tai - tėveliai su vaikais vežimėliuose, žmonės visų amžiaus grupių: pėstieji, neįgalūs (tame tarpe su vežimėliais), važiuojantys su paspirtukais, dviračiais, triratukais, žiemos laikotarpiu slidėmis, sportuojantys. Sprendžiamos problemos: 1) šiuo metu palei Joniškės gatvę nutiestą dviračių ir pėsčiųjų taką nėra nei vienos pasyvaus ir aktyvaus poilsio aikštelės, o einančių, bėgiojančių ir važiuojančių žmonių kiekis su kiekvienais metais didėja; 2) šalia esančio Klaipėdos miesto Paupių gyvenamojo rajono gyventojai neturi viešųjų erdvių, kuriose galėtų pasportuoti, pabendrauti, maloniai praleisti laiką, pailsėti, paskaityti, pasikeisti knygą, susipažinti. Siūlomas sprendimas - įrengti pasyvaus ir aktyvaus poilsio aikštelę 15 m ilgio ir 10 m pločio (150 m2), kurioje būtų galima vaikams, jaunuoliams ir suaugusiems sustoti nuo ilgo važiavimo ar ėjimo, pailsėti, užkąsti, paskaityti, pažaisti prie vaikams ir suaugusiems skirtų stalų, pasportuoti / pasimankštinti su kojų, rankų ir pilvo raumenims skirtais treniruokliais. Kad būtų patogu važiuojantiems dviračiais ir/ar paspirtukais sustoti aikštelėje ir saugiai palikti transporto priemonę, bus įrengti 5 vietų dviračių ir 6 vietų paspirtukų stovai. Atsisėdimui ir pailsėjimui bus skirti patogūs suolai – 4 vnt.. Siūlomos 3 gėlinės suteiks aikštelei jaukumo ir gražumo. Gėlinės atskirs aikštelę nuo pėsčiųjų tako. Aikštelėje numatoma ir šiukšlinė. Pasyviam poilsiui numatyti ne tik stalai su suoliukais, bet ir knygų namelis po atviru dangumi, kur kiekvienas gali pasiimti paskaityti knygą aikštelėje ar neštis namo, ar atnešti nebereikalingus leidinius kitiems skaityti. Nors šalia praeinantys pėsčiųjų ir dviračių takai yra apšviesti, tačiau aikštelėje gali neužtekti šio apšvietimo, todėl siūlomi saulės baterija pakraunami šviestuvai – 2 vnt. Siūlomi betoniniai suaugusiems stalas, gėlinės ir suolai, tikslu, kad jie būtų patvarūs ir ilgalaikiai. Siūloma aikštelės vieta pasirinkta kuo toliau nuo Joniškės gatvės; aikštelę nuo gatvės skiria želdiniai - medžiai ir krūmai. Aikštelė yra lygi, suformuota Joniškės gatvės rekonstrukcijos metu, gruntas – molis. Siūloma aikštelė patenka į "Klaipėdos m. viešųjų teritorijų, kuriose gali būti įgyvendinami projektai, schema", kuri paskelbtahttps://www.klaipeda.lt/data/public/uploads/2021/05/tvirtinama_gyv_iniciatyvos_a3_45000.pdf

Šalia siūlomos aikštelės praeinančiu dviračių ir pėsčiųjų taku naudojasi ne tik klaipėdiečiai, bet ir miesto svečiai. Šis dviračių takas “įeina” į Klaipėdos miesto dviračių takų tinklą. Siūloma aikštelė dar labiau populiarins dviračių ir pėsčiųjų takus palei Dangės upę. Įrengus aikštelę, padidės gyventojų noras atsisakyti automobilių ir važiuoti dviračiu/paspirtuku ar eiti pėstute. Siūlomos pasyvaus ir aktyvaus aikštelės nauda miestui ir jos gyventojams bei svečiams garantuota, tai įrodo didelis gyventojų aktyvumas naudojantis dviračių/pėsčiųjų taku atkarpoje nuo Liepų gatvės tilto per Danės upę iki Botanikos sodo, kurioje jau įrengtos aktyvaus ir pasyvaus poilsio aikštelės. Siūloma aikštelė gyventojus skatins daugiau judėti, bendrauti, pailsėti, gerai praleisti laiką, atrasti mėgiamą knygą ir/ar keistis knygomis. Šalia esančio Klaipėdos miesto Paupių gyvenamojo rajono gyventojai, kurie neturi bendrų viešųjų erdvių, turės galimybę pasportuoti, pabendrauti, maloniai praleisti laiką, pailsėti, paskaityti, pasikeisti knygą, susipažinti. Siūlomos aikštelės įrengimas sekančiais metais turės tęsinį Dalyvaujamojo biudžeto 2022 m. idėjų pateikime, nes bus siūloma įrengti aktyvaus ir pasyvaus poilsio aikštelę atkarpoje nuo geležinkelio tilto iki Klemiškės gatvės.

https://www.simedva.lt/apvalus- staliukas-vaikams Matmenys: stalviršis 630 mm, bendras plotis 1250 mm; lentelių storis: 40 mm, mediena: eglė/pušis https://miestui.lt/90-lauko- stalai-ir-stalu-komplektai aukštis – 80 cm, plotis – 100 cm medžiaga – betonas, stalviršis - medinis https://miestui.lt/17-lauko-suolai-ir-suoliukai?page=2 ilgis – 157 cm, aukštis – 45 cm, plotis – 46 cm medžiaga – betonas, viršus - medinis https://miestui.lt/19-lauko- gelines ilgis – 120 cm, aukštis – 40 cm, plotis – 40 cm medžiaga – betonas https://miestui.lt/555-646- se126.html#/613 plotis- 151 cm, ilgis – 54 cm, aukstis – 108 cm. spalva – geltona ir žalia Treniruoklis skirtas kojų ir sėdmenų raumenims lavinti. Pritaikytas apkrovai iki 130 kg. Konstrukcija metalinė, įbetonuojama https://miestui.lt/554-645- sl125.html#/ plotis - 133 cm, ilgis – 72 cm, aukštis – 154 cm spalva – geltona ir žalia Treniruoklis skirtas pilvo raumenims lavinti. Pritaikyta apkrovai iki 130 kg. Vienu metu gali mankštintis du žmonės. Konstrukcija metalinė, įbetonuojama. https://miestui.lt/584-676- sm112.html# plotis- 157 cm, ilgis – 98 cm, aukštis – 241 cm Pritaikytas naudotojo svoriui iki 130 kg. Vienu metu gali mankštintis du žmonės. Konstrukcija metalinė, įbetonuojama. Pagrindinis konstrukcijos vamzdis yra kvadratinis 100x100x4mm https://miestui.lt/562-653- se141-t.html#/ plotis- 92 cm, ilgis – 60 cm, aukštis – 152 cm spalva – geltona ir žalia Treniruoklis skirtas rankų ir kojų raumenims lavinti. Su stabdymo-smortizavimo mechanizmu. apkrovai Konstrukcija įbetonuojama. https://darom.lt/dviraciu-stovas- cross-5 Ankeriuojamas į pagrindą. Matmenys: 1800 x 540 x 420 mm https://darom.lt/paspirtuku- stovas-violet Gali būti įbetonuojamas arba ankeriuojamas. Matmenys: 1200 x 400 mm https://miestui.lt/714-805- i152.html#/ ilgis- 51 cm, plotis – 51 cm, aukštis – 90 cm, talpa – 50 l https://4sun.lt/saules-led- sviestuvas-sodui-su-saules- baterija-30w-14ah-retro-3-m šviestuvo aukštis – 3 m. Aikštelės planiravimas Smėlio pagrindas 20-25 cm Dolomitinės skaldos pagrindas – 10 cm Smulkios sklados danga – 3-5 cm

Idėjos pasiūlymas atmestas. Saugoma teritorija, nėra galimybės įgyvendinti.


Vaikų žaidimo aikštelė Liubeko g. 13-15-17-19-21 namų kieme

Projekto tikslas: Suteikti galimybę žaisti ir lavintis vaikams iš aplinkinių namų; sumažinti Sąjūdžio parko aikštelių apkrovą Tikslinė grupė: Liubeko g. 13-15-17-19-21 namų gyventojai (vaikai ir jų tėvai) Dauguma tėvų galės matyti savo vaikus per langus. Nedidelė sena vaikų žaidimo aikštelė yra kaimyniniame kieme, tačiau ji netenkina visų vaikų poreikių, o Sąjūdžio parke renkasi vaikai iš viso rajono. Liubeko g. 13-15-17-19-21 namuose yra virš 150 butų, labai daug skirtingo amžiaus vaikų, todėl moderni vaikų žaidimo aikštelė, suskirstyta į atskiras zonas pagal amžiaus grupes, tikrai būtų naudinga šio rajono gyventojams. Panašūs objektai buvo realizuoti Taikos pr. 92 namo kieme, bei dabar realizuojami prie Simonaitytės kalno ir Klaipėdos gatvėje (praeitų metų dalyvaujamasis biudžetas)

Siekiama suteikti galimybę vaikams lavintis, žaisti kieme, plėtoti miesto modernių vaikų žaidimo aikštelių sistemą, sumažinti Sąjūdžio parko aikštelių apkrovą.

Atsižvelgiant į ankstesnius savivaldybės pirkimus Atsižvelgiant į ankstesnius savivaldybės pirkimus


Suoliukų įrengimas Baltijos ir Taikos prospektų žiedinėje sankryžoje

Projekto tikslas: Teritorija, esanti Baltijos ir Taikos prospektų pėsčiųjų zonoje, jau seniai reikalauja atnaujinimo. Pagal teritorijų planavimo dokumentus, artimiausiu metu šioje vietoje jokių darbų imtis neplanuojama. Nors ten jau seniai reikėtų atnaujinti keliukus, patikrinti nuotekų sistemą, pakeisti apšvietimo sistemą. Visa tai reikalauja didesnio mąsto projekto, kurio biudžetas tikrai būtų virš 100 tūkstančių eurų. Todėl tam, kad atkreipti valdžios dėmesį į šią svarbią vietą Klaipėdos mieste, nors kiek pagerinti jos šiandieninę būklę – mes siūlome įrengti ten 8 tipinius suoliukus, kurie yra įrenginėjami po visą miestą. Jų bendrai trūksta mūsų mieste (dar viena didžiulė problema, į kurią reiktų atkreipti dėmesį ir skirti jai pinigų). Atsižvelgiant į ankščiau savivaldybės atliktus viešuosius pirkimus – toks projektas turėtų kainuoti iki 5000 eurų. Suoliukai padės pailsėti žmonėms, kurie eina apsipirkti į PC „Taikos pr. 64“ (buv. „Arena“), į Švyturio areną, Klaipėdos baseiną, arba tiesiog norintiems pasivaikščioti. Suoliukus siūlome išdėstyti pagal prisegtą schemą Tikslinė grupė: Vyresnio amžiaus žmonės, tėveliai su vežimėliais, miesto gyventojai

Bus sukurta patrauklesne vieta pėsčiųjų atžvilgiu. Žmonės galės ilsėtis pakeliui į svarbias jų gyvenimo vietas. Sėkmingai įgyvendinus šį projektą, galima bus diskutuoti apie galimybes pilnai atnaujinti visą erdvę, renovuoti ją.

Atsižvelgiant į ankstesnį savivaldybės viešąjį pirkimą

Baltijos ir Taikos prospektų žiedinėje sankryžoje esanti aikštė su žibintais (55.686501, 21.158735)


Tikslas turėti žardės rajone kokybiška didele vaikų žaidimų aikštele tokias kokias turi centrinė ar šiaurinė miesto dalys. Pietinė miesto dalis pamiršta artimiausios aikštelės simonaitytės gatvėje ir sąjūdžio parke. Gyventojų kiekis didelis ir tos kelios aikštelės nepakankamai pietinei miesto daliai vaikam norint pasisupti tenka gerokai palukuriuoti o kartais taip ir išeiti nesulaukus savo eilės.

Siekiama žardės parke turėti vaikų žaidimų aikštelę. Nauda miestui laimingi vaikai.


Tikslas - sukurti atviras ir nemokamas erdves aktyviam laisvalaikiui, tokiam kaip krepšinio, tinklinio ir lauko teniso padelio aikštelės. Tikslinė grupė - šeimos, jaunimas. Sprendžiama problema - patrauklių ir šiuolaikinį interesą atliepiančių poreikių patenkinimas. Sveika, įtraukia gyvensena, bendruomeniškumo kūrimas. Tenka pastebėti, kad mažieji miesteliai gali pasigirti tokiu aktyvių zonų buvimu. Tuo tarpu Klaipėdos gyvenamuosiuose rajonuose vaikų žaidimo aikštelių klausimas yra išspręstas, o tokių bendrus šeimos, jaunimo aktyvaus poilsio interesus atliepiančių zonų mažai, arba jos nėra daugiafunkcinės. Dalinai šį poreikį išpildo tik poilsio parkas Kar Kar. Šiam tikslui pasiekti būtų galima atverti visuomenei mokymo įstaigų, įvairiausių sporto mokyklų aikšteles, kurias būtų galima pritaikyti daugiafunkciniam naudojimui. Kaip pvz. krepšinio aikšteles pritaikyti lauko tenisui ir pan.

Sveika, aktyvi bendruomenė, šeimos pozityvios politikos įgyvendinimas. Bendruomeniškumo artimų ryšių kūrimas


vaikų žaidimo aikštelių irengimas bei smarves neutralizavimas

vaikų žaidimo aikštelių trūkumas miegamuosiuose rajonuose, bei smarvės neutralizavimas. Smarvė vos ne kasdien aju leidziama naktimis. neįmanoma Laukininkų raj. begyventi. Miegam uzdarytais langais. Vaikams nėra visai prie laukininku 41 namo jokios vaiku zaidimo aiksteles, nera smelio dezes. visai nėra net kur atsisesti, vienas suoliukas visam didyiausiam kieme. krepsinio aiksteles aiktės cementas visas issikelnojes, nueiti per kiemus iki parduotuves neimanoma, plyteles visur kreivos, su paspirtuku galva nusisukti galima. Senamiestis apleistas ir negyvas, nera visai zmoniu rudeni ir ziema, truksta gyvybės. Reikia leisti transportui per centra vaziuoti. Autobusai pasene - nepritaikyti neigaliesiems, paeme ir nuvaziavo, sako man reikia laikytis grafiko , neturiu kada cia laukti kol su invaalido vezimu ivaziuosit. Nera pritaikyti, moterims su vaiku vezimeliais ir ,t,t. eismo juostos subraizytos tragiskai, nespeji is vienos juostos rikiuotis i kita, nesuprasi kas ir kaip, vayiuoji vaziuoji ir juosta baigiasi staiga, ir visas eismo regulaivimas tragiskas. trukumas kiemuose parkavimo vietu automobiliams targiskai, visos gatves apstatytos automobiliais , truksta zenklu kad statyti drauziama ir niekas netikrina.


Esamos aikštelės danga visiškai susidėvėjusi. Jaunimas neturi kur sportuoti, todėl eina į mokyklėlės teritoriją. Aplinkui net nebėra kur pamėtyt kamuolio


Alksnynės tvenkinio pėsčiųjų tako įrengimas

Alksnynės mikrorajonas apsuptas dviejų didelio transporto intensyvumo gatvių (Minijos ir Smiltelės). Teritorijos nemažą dalį sudaro infrastruktūros ir komercinės paskirties teritorijos. Mikrorajone tai vienintelė žalioji zona. Pats tvenkinys sutvarkytas, aplinkinė teritorija apsodinta medžiais, yra 4 suoliukai su šiukšliadėžėmis. Tačiau be pėsčiųjų tako teritorijos įveiklinimas menkas, kadangi retas nori bristi per purvus pasivaikščioti ar pašerti vandens paukščius. Kelių šimtų metrų atstumu nutolęs „Klaipėdos moksleivių saviraiškos centras“, jis šioje teritorijoje jau yra organizavęs jachtų modelių varžybas. Taip pat netoli įsikūrusi Klaipėdos Litorinos mokykla, kurioje mokosi kurtieji ir neprigirdintys. Šios mokyklos mokiniai taip pat galėtų turėti užsiėmimus pamoku metu šioje teritorijoje. Netoli yra ir keli socialiniai daugiabučiai, kuriuose yra įsikūrę žmonės su judėjimo negalia, atstumas iki artimiausio parko - Žardininkų, didesnis, tad sunkiau pasiekiamas. Įrengto pėsčiųjų tako aplink tvenkinį naudą pajaustu visos socialinės grupės: 1) vaikai (mokykla, saviraiškos centras), judėjimo negalią turintys aplinkiniai gyventojai (soc. daugiabučių gyventojai), senjorai ir tėveliai (pasivaikščiojimo erdvė netoli namų).

Projekto tikslas: Įrengti pėsčiųjų taką aplink Alksnynės mikrorajono tvenkinį. Projekto tikslinė grupė – Alksnynės ir Baltijos mikrorajono gyventojai, Litorinos mokyklos mokiniai, Klaipėdos moksleivių saviraiškos centro nariai. Projektas sprendžia žaliosios zonos įveiklinimą, sudarant patogesnį priėjimą prie vandens telkinio.

Apie 400 metrų ilgio ir 1,5 metrų pločio tako įrengimo kaina. Kainos šaltinis (https://www.trinkeliu-klojejai.lt/trinkeliu-klojimo-kaina/) Apie 400 metrų iš abiejų pusių bortų įrengimo kaina. Kainos šaltinis (https://www.trinkeliu-klojejai.lt/trinkeliu-klojimo-kaina/)


Šaligatvių trūkumas yra pagrindinė Tauralaukio mikrorajono problema, kurią įvardija beveik 80% tauralaukiečių. Liūdna matyti, kaip asfaltuotos gatvės kelkraščiu į parduotuvę pėsčiomis baikščiai dairydamiesi į pravažiuojančius automobilius keliauja senjorai. Saugus pėsčiųjų eismas svarbus visoms amžiaus grupės: nuo vaikučių vežimėliuose ir mokinių, iki dirbančių miestiečių ir garbaus amžiaus piliečių. Šaligatviai – itin svarbi saugaus eismo užtikrinimo priemonė, todėl Tauralaukio kvartalo iniciatyvinė grupė būtent su jais susijusias idėjas išrinko kaip aukščiausio prioriteto ir teikia Klaipėdos dalyvaujamajam biudžetui. Tačiau vien šaligatvio įrengimas būtų pernelyg blankus projektas sparčiai besiplečiančiam miesto rajonui, stokojančiam gyvesnių viešųjų erdvių ir apželdinimo sprendimų. Dėl šios priežasties siūlome šalia naujai atsirasiančio šaligatvio įrengti per visą jo ilgį besidriekiantį želdyną, sudarytą iš Lietuvos vėliavos spalvomis žydinčių augalų. Tokiu būdu būtų pagyvinamas bendras miesto vaizdas, ugdomas nauju šaligatviu besinaudojančių gyventojų pilietinis sąmoningumas. Trispalvis želdynas taptų viena ilgiausių stilizuotų vėliavų visoje Lietuvoje, o jei ateityje būtų pratęstas iki Debesų g. ir Virkučių g. pabaigos, pasiektų beveik 2 km ilgį ir beveik dvigubai viršytų ilgiausios Lietuvos vėliavos rekordą! Šio projekto metu, atsižvelgiant į projekto apimčiai skiriamą biudžetą, šaligatvis ir želdynas būtų įrengiamas vienoje gatvės pusėje, Debesų g. atkarpoje nuo Smėlio g. iki Pajūrio g. ir Virkučių g. atkarpoje nuo Pajūrio g. iki Vaivorykštės g., pagal pridedamą schemą.

Projekto tikslas: Įrengti šaligatvį ir greta besidriekiantį Lietuvos vėliavos spalvų želdyną. Projekto tikslinė grupė – visi Tauralaukio mikrorajono gyventojai. Projektas sprendžia saugaus eismo, miesto viešųjų erdvių apželdinimo problemas, ugdo pilietiškumą. Siekiami rezultatai - įrengtas pėsčiųjų šaligatvis su šalia Lietuvos vėliavos spalvų želdynu Debesų ir Virkučių gatvėse.

Virkučių gatvės ir Debesų gatvės atkarpa


"Rytą, vakarą. Žiemą vasarą' Saulei šviečiant, lietui lyjant"... Šiuolaikiškai interpretuojant V. Kernagio dainą, šiai dienai ją būtų galima laikyti Tilžės g. pervažos ir jos srauto himnu. Miestečių, populiari kelio atkarpa, vykstant į/iš darbų ar savais reikalais, galėtų būti reguliuojama tikrai sklandžiau ir išmaniau! TILŽES G. - REGULIUOJAMA AUTOMATIZUOTŲ KELIO UŽTVARŲ NENAUDOTANT STOP ŽENKLŲ. Puikus pavyzdys Lypkių g. pervažoje link LEZ ar link miesto. Jokių STOP ženklų! Reikia tik patiems nuo savęs nukopijuoti jau turimą, veikiantį pavyzdį ir šį projektą atkartoti Tilžės g. Galbūt 50km/h greičio piko metu ir nepasiekiame, tačiau eismas juda sklandžiai ir be sustojimų !

3 darbuotojai, per 3 darbo dienas, skaičiuojant DU po 100 eur/d. Užtvarko kainos nuo 800 iki 1500 pajungimas ir programavimas neturėtų būti labai sudėtingas, turėtų pakakti suderinti kelio užkardo veikimą su raudonos šviesos signalu

Geležinkelio pervaža ties Tilžės g. Klaipėda

Idėjos siūlymas neatitinka Dalyvaujamojo biudžeto  kriterijų. Lietuvos geležinkelių kompetencijos.klausimas.


Projekto tikslinė grupė - senjorai. Įrenginėjama treniruokliai, vaikų žaidimų aikštelės o senjorų grupė lieka nepaliesta. Debreceno-Naujakiemio alėjoje yra įrenta treniruokliai ir vaikų žaidimų aikštelė, bet senjorams šioje aplinkoje nėra vietos, nes šalia esantys suoliukai visada užimti tėvelių, kurie atveda savo vaikus pažaisti. Įrengus jiems atskira erdve, būtų galima suteikti jiems atskira ramesne poilsio zona, kurioje jie galėtų ramiai pasibendrauti su bendraminčiais.

Siekiami projekto rezultatai, suteikti senjorams atskira poilsio zona, kuri būtų ne prie gatvės, ne prie judrios vaikų žaidimo aikstelės. Miestas turėtų atskira erdvę, kurių mieste tikrai trūksta. Netoli šios vietos yra įsikūrusi senjorų bendruomenės namai, tai šiuose namuose renkasi nemaža dalis aplinkinių namų gyventojai, kurie jau yra susivienije ir jiems tokia erdvė labai tiktų nes galėtų gryname ore vykdyti kokias veiklas ar ilsėtis bendraujant.