Skirtingiems dokumentams būdingos skirtingos veiksmažodžių formos. Vienvaldiškai leidžiamuose tvarkomuosiuose dokumentuose vartojama vienaskaitos pirmojo asmens forma (įsakau, pavedu, skiriu); kolegialiuose tvarkomuosiuose dokumentuose – esamojo laiko trečiojo asmens forma (nutaria, nusprendžia). Ne tvarkomuosiuose dokumentuose rašoma arba trečiojo asmens forma su pavadinimą reiškiančiu daiktavardžiu (Komisija nustatė...), arba daugiskaitos pirmasis asmuo (Siunčiame...; Prašome...). Asmens vardu rašomuose dokumentuose vartojama vienaskaitos pirmojo asmens forma (Prašau...; Pranešu...; prašymuose galima ir tariamosios nuosakos forma Prašyčiau...) (žr. prãšymas).


Tvarkomųjų dokumentų tekstas dažniausiai susideda iš dviejų dalių – konstatuojamosios (arba pagrindžiamosios) ir tvarkomosios (nutariamosios, sprendžiamosios), bet gali būti ir vientisas.


Ilgesnių dokumentų tekstas gali būti skirstomas skyriais, skirsniais (žr. skỹrius), punktais ir papunkčiais (žr. pùnktas); įstatymai ir kodeksai vietoj punktų turi straipsnius arba jų straipsniai gali turėti punktų. Skyriai ir skirsniai (poskyriai) turi savo pavadinimus; straipsniai žymimi arabiškais skaitmenimis, po kurių eina žodis stráipsnis, dažniausiai dar yra ir straipsnio esmę nusakantys pavadinimai: 7 straipsnis. Darbo sutarties turinys. Straipsnio pastraipos (nesunumeruotos dalys) vadinamos dalimi̇̀s, o sunumeruotos straipsnio ar jo dalies dalys – pùnktais: Minėtais atvejais netaiko mos 29 straipsnio ketvirtosios dalies nuostatos. Atleidžiama iš darbo pagal 26 straipsnio 7 punktą.


paim̃ti į̇́skaiton – įtraukimo kur nors reikšme geriau įtraukti, įrašyti įskaiton, į įskaitą (žr. į̇́skaita).


Pagrindinės telegramos dalys yra: adresatas bei adresas, tekstas ir siuntėjo nuoroda – vardas, pavardė, tarnybinėje telegramoje ir pareigos. Viršutinėje lapo dalyje gali būti speciali nuoroda –<em> Skubi̇̀. </em>Nemokamoje telegramos dalyje nurodomas siuntėjas (vardo raidė ir pavardė, tarnybinėse telegramose ir kiti duomenys) ir jo adresas, parašoma data.

Pagrindinės telegramos dalys yra: adresatas bei adresas, tekstas ir siuntėjo nuoroda – vardas, pavardė, tarnybinėje telegramoje ir pareigos. Viršutinėje lapo dalyje gali būti speciali nuoroda – Skubi̇̀. Nemokamoje telegramos dalyje nurodomas siuntėjas (vardo raidė ir pavardė, tarnybinėse telegramose ir kiti duomenys) ir jo adresas, parašoma data.


Telegramos tekstas turi būti trumpas, konkretus ir aiškus. Ranka rašomas paprastai, o mašinėle spausdinamas didžiosiomis raidėmis. Žodžiai nekeliami. Jungtukus, prielinksnius ir skyrybos ženklus galima praleisti, jei dėl to neiškreipiamas turinys; būtini ženklai rašomi santrumpomis be taškų (tšk, kbl, dvtšk).


Priešdėlinė forma dažnai natūralesnė už nepriešdėlinę: Nutarimas mus tenkina (geriau Nutarimas mus patenkina; Nutarimu mes patenkinti). Paaiškinimas manęs netenkina (geriau nepatenkina; Paaiškinimo man nepakanka).


Tiesioginė sąsaja su teritorija reiškiama daiktavardžio kilmininku: teritorijos ribos, teritorijos suskirstymas, teritorijos vienetas. Vartojamas išplėstinis terminas teritorijos administracinis vienetas (rajonas, miestas), gali būti ir teritorijos administracinis suskirstymas.


Panašiai vartojami ir prieveiksmiai terminúotai, neterminúotai: Susitarė patalpomis naudotis terminuotai (neterminuotai); tai galima pasakyti ir kitais žodžiais: naudotis neribotą laiką; naudotis tam tikrą, ribotą laiką;


paprastojoje kalboje vartojama delsimo reikšme, bet kanceliarinei kalbai ji nebūdinga, čia vartojami kiti žodžiai: tęsia (vilkina, delsia) pavasario darbus, tęsia (vilkina, atidėlioja) derybas;


Atitinkamai vartojamas ir vedinys tieki̇̀mas, tik jis, be veiksmo, dar reiškia su aprūpinimu susijusį darbą: Žaliavomis rūpinasi tiekimo skyrius. Ką nors tiekiantis asmuo, įmonė ar organizacija vadinasi tiekė́jas: Produkciją tiekėjas realizuoja savo nuožiūra.


Nevartotinas prieveiksmis tiesioginiai, nes prieveiksmiai iš priesagos -inis būdvardžių nedaromi (žr. -iniai).


Šia reikšme neteiktinas būdvardis betarpiškas. Jei žodžio tiesioginis nepakanka, mintį galima patikslinti būdvardžiu artimiáusias: Karys pirmiausia kreipiasi į artimiausią viršininką (kariuomenėje tiesioginių viršininkų yra ir daugiau).


Dažnai vartojamos priešdėlinės formos pati̇̀krinti ir suti̇̀krinti: patikrinti – reiškia paprastą baigtinį tikrinimo veiksmą: Revizoriai patikrino pajamas ir išlaidas. Patikrintą dokumentą pasirašo vadovas; sutikrinti – reiškia patikrinimą su kuo lyginant: Perrašytą tekstą sutikrino su originalu. Asmens socialinio draudimo pažymėjimo duomenys sutikrinami su paso duomenimis. Kai lyginimo nėra, priešdėlio su- vediniai nevartotini: Sudaryta komisija archyvų sutikrinimui (=archyvams patikrinti; Sudaryta archyvų tikrinimo komisija).


Pasakant ne šiaip pavyzdinį atitikimą, o būdingumą vartojamas priesagos -iškas būdvardis ti̇̀piškas: tipiška rangos sutartis (būdinga, dažniausiai pasitaikanti), tipiškas susitarimas, tipiškas projektas (jis gali būti ir netipinis, nestandartinis).


junginiai su priesagos -tojas daiktavardžiais gali reikšti nenuolatinį (situacinį) veikėjo pavadinimą: kortelės turėtojas, prekių užsakytojas; taip vartojami ir priesagos -ėjas vediniai: dokumento pateikėjas (žr. -ė́jas);


priesaga -tojas nevartotina įrankiams, prietaisams pavadinti; tai didelė klaida: dėmių valytojas (=valiklis), vokų ženklintojas (=ženklintuvas).


Tokiam nesavanoriškam atleidimui ir jo procedūrai nusakyti vartojamas veiksmažodis atstatýdinti: Visuotinis susirinkimas atstatydino valdybos pirmininką.


vartojami įvairūs žodžio <em>tvarka </em>įnagininko junginiai su būdvardžiais ar su daiktavardžių kilmininku, nusakantys veiklos būdą; daugelis gali turėti ir įvairių sinonimiškų pasakymų:

vartojami įvairūs žodžio tvarka įnagininko junginiai su būdvardžiais ar su daiktavardžių kilmininku, nusakantys veiklos būdą; daugelis gali turėti ir įvairių sinonimiškų pasakymų:


Pagal skubumo laipsnį gali būti: paprasta tvarka, skubos (ne skubesnė) tvarka ir ypatingos skubos tvarka.


Iš kitų pasakymų su tvarka įsidėmėtini – bendra tvarka: Perveda lėšas bendra tvarka; administracine tvarka: Skyrė nuobaudą administracine tvarka; lengvatine tvarka: Paskyrė paskolą lengvatine tvarka; privaloma tvarka: Kiekviena įmonė įregistruojama privaloma tvarka;


žodis tvarka neteiktinas kaip dokumento pavadinimas; tvarką nustatantys dokumentai yra núostatai ir taisỹklės. Žodis tvarka gali įeiti į jų pavadinimą: Vidaus darbo tvarkos nuostatai, ne Vidaus darbo tvarka (kaip dokumento pavadinimas). Kaip dokumento pvadinimas gali būti vartojamas tvarkos aprašas.


Baigtiniam veiksmui reikšti vartotinas priešdėlinis veiksmažodis patvi̇̀rtinti (žr. patvi̇̀rtinti): Dokumentų nuorašai ir išrašai juridinę galią įgyja tik patvirtinti; netinka forma užtvirtinti: Dokumentą užtvirtino (=patvirtino) buhalteris;


Kai dokumentas tvirtinamas tvarkomuoju dokumentu, rašomas užrašas Patvirtinta (nurodoma tvarkomojo dokumento data ir numeris): Patvirtinta / 1998 m. kovo 13 d. įsakymu Nr. 45;


Kai kalbama apie veiksmo pavadinimą, vartotini ne dalyviniai priesagos -umas vediniai, o priesagos -imas (-ymas) daiktavardžiai: Nurodė priklausymą (ne priklausomumą) partijai. Patvirtino turto paveldėjimo (ne paveldimumo) dokumentus. Svarstytas gyventojų aprūpinimas (ne aprūpintumas) gyvenamuoju plotu. Bet kartais priesagų -umas ir -imas (-ymas) vediniai gali sudaryti artimos reikšmės junginius: blogėja posėdžių lankymas | lankomumas, abejonių kelia tikimas | tinkamumas pareigoms.

Kai kalbama apie veiksmo pavadinimą, vartotini ne dalyviniai priesagos -umas vediniai, o priesagos -imas (-ymas) daiktavardžiai: Nurodė priklausymą (ne priklausomumą) partijai. Patvirtino turto paveldėjimo (ne paveldimumo) dokumentus. Svarstytas gyventojų aprūpinimas (ne aprūpintumas) gyvenamuoju plotu. Bet kartais priesagų -umas ir - imas (- ymas) vediniai gali sudaryti artimos reikšmės junginius: blogėja posėdžių lankymas | lankomumas, abejonių kelia tikimas | tinkamumas pareigoms.


su veiksmažodžiais pasisakyti, būti, balsuoti, arba ir be veiksmažodžio, vartojama pritarimui reikšti: Pasisakė už pasiūlytą kandidatūrą. Daugelis buvo už nutarimą. Kas balsuoja už? | Kas už?

su veiksmažodžiais pasisakyti, būti, balsuoti, arba ir be veiksmažodžio, vartojama pritarimui reikšti: Pasisakė už pasiūlytą kandidatūrą. Daugelis buvo už nutarimą. Kas balsuoja už ? | Kas už ?


vartojama su praėjusiu laiku siejamos kainos ar vertės sumai reikšti: Pirkta prekių už tūkstantį eurų. Fabrikas pagamino produkcijos už 50 000 eurų.


Su prielinksniu už nusakomas ir netekties kiekis, bet tam reikalui įprastesni kitokie pasakymai: Padaryta nuostolių už 750 tūkstančių eurų (geriau 750 tūkstančių eurų nuostolių). Prarasta maisto produktų už dešimtis tūkstančių eurų (geriau kurių vertė dešimtys tūkstančių eurų);


Būtinumą atsiskaityti paprasčiau ir sklandžiau galima nusakyti veiksmažodžiu atsiskai̇̃to: Valdyba už savo veiklą atsiskaito (privalo atsiskaityti) visuotiniam narių susirinkimui.


pareigoms ir darbui nusakyti prielinksnio už konstrukcija vartojama tik šnekamojoje kalboje (dirbo už sandėlininką), kanceliarinei kalbai ji netinka; čia vartojamas įnagininkas: dirba pirmininku (ne už pirmininką) arba eina pirmininko pareigas. Kanceliarinėje kalboje dirbti už ką reiškia pavadavimą: dirba už pirmininką (pavaduoja pirmininką);


netinka nusakyti dalykui, kuriam kas priskiriama: Pateikiami duomenys už visą rajoną (=viso rajono duomenys);


netinka nusakyti laiko tarpui, kuriam kas priskiriama; tam reikalui vartotina kilmininko konstrukcija: visų metų planas (ne planas už visus metus), antrojo pusmečio rezultatai (ne rezultatai už antrąjį pusmetį).


Prielinksnio už konstrukcija laikui nusakyti galima: 1) su žodžiu atãskaita, kai pabrėžiamas ataskaitos apimamas laikas: ataskaita už pirmą pusmetį (plg. atsiskaito už pirmą pusmetį), bet ir čia geriau kilmininkas – pirmo pusmečio ataskaita (žr. atãskaita); 2) su pajamas reiškiančiais žodžiais: Paėmė algą už vasario mėnesį (geriau vasario mėnesio algą). Išmokėjo atlyginimą už rugpjūčio mėnesio antrąją pusę. Mokamos palūkanos už praėjusius metus; 3) su žodžiu atóstogos, kai pabrėžiamas laikas;


netinka nusakyti buvusiam laiko tarpui, per kurį kas vyko; tam reikalui vartojama konstrukcija su prielinksniu per: Už praėjusį (=Per praėjusį) mėnesį bibliotekoje apsilankė 300 skaitytojų. Nurodyta pajamų suma už metus (=per metus);


netinka, kai reikia pasakyti, kas kuo laikoma: Siūloma šią rezoliuciją imti už pagrindą (=kaip pagrindą, pagrindu). Susirinkimo dalyviai nusprendė pateiktąjį projektą priimti už nutarimo pagrindą (=kaip pagrindą, pagrindu; projektą laikyti pagrindu).


Uždarumui reikšti vartojamas pasakymas už uždarų durų; netinka prie uždarų durų (žr. priẽ).


veiksmažodžio uždaryti geriau nevartoti renginių oficialaus baigimo reikšme: uždarė (geriau baigė) susirinkimą; uždaryti tinka, kai kalbama apie didelių renginių oficialią pabaigos ceremoniją: Spartakiadą numatyta uždaryti sekmadienį (plg. atidarýti);


kaip kanceliarizmas vartojama kalbant apie finansinių operacijų pabaigos oficialų įforminimą:<em> uždarė sąskaitą banke</em>.

kaip kanceliarizmas vartojama kalbant apie finansinių operacijų pabaigos oficialų įforminimą: uždarė sąskaitą banke.


kanceliarinėje kalboje uždelsti turi specialią reikšmę „nustatytu laiku nepadaryti“; paprastai vartojama kalbant apie finansus ir pinigų mokėjimą: Uždelsė grąžinti skolą. Už kiekvieną uždelstą dieną mokami delspinigiai. Sinonimiškai gali būti vartojamas veiksmažodis pradel˜sti: Už kiekvieną pradelstą dieną...


Piliakalnio g. 5
Senovės k.
Kabelių pšt.
LT-65555 Varėnos r. sav.

Alyvų g. 3-2
Kivyliai
85777 Akmenės r. sav.


Bendraties forma atsižvelgti gali būti vartojama kaip specialus kanceliarizmas, atitinkantis nevartotiną pasakymą priimti žiniai (žr. priim̃ti).


nevartoti žodžių ar teksto rašymo reikšme: uždeda (=užrašo) rezoliuciją, uždeda (=užrašo, parašo) datą; uždeda parašą (=pasirašo; tačiau gali būti dėti parašą, padėti parašą) (žr. pãrašas);


nevartoti (pa)skyrimo, priteisimo reikšme: Baudas uždeda (=skiria) vykdomoji valdžia. Teismas brakonieriams uždėjo (=paskyrė, priteisė) baudą. Teismo išlaidas nutarta uždėti (=paskirti) atsakovui.


Veiksmažodis uždėti pateisinamas nebent tada, kai paskyrimo reikšmę nustelbia naštos ir sunkumo atspalvis; toks yra šnekamosios kalbos pasakymas uždėti mokestį, bet kanceliarinei kalbai jis nereikalingas. Tačiau vartojamas pasakymas uždėjo areštą (turto);


nevartoti pripildymo ir vietos užėmimo reikšme: Dujų balionėliai užpildomi (=pripildomi) nuo 10 val. Visos viešbučio vietos užpildytos (=užimtos).


Daugiskaitos forma ùžrašai gali reikšti dienoraščiuose, užrašų knygutėse, darbo kalendoriuose rašomas pastabas.


nevartoti įtraukimui į specialią įskaitą ar apskaitą, suteikiančią tam tikrą statusą, nusakyti; tam turime veiksmažodį įregistrúoti: užregistruoti (=įregistruoti) santuoką, naujagimį (žr. įregistrúoti).


turi ir specialesnę reikšmę „iš anksto užrašyti, užprenumeruoti leidinį“: Užsakė tris laikraščius. Ta pačia reikšme vartojamas ir veiksmažodis užprenumerúoti; abu jie gali būti sangrąžiniai: Užsisakė | Užsiprenumeravo tris laikraščius.


Asmuo, kuris ką nors užsisako, vadinasi užsakýtojas (leidinio – prenumerãtorius): Užsakytojui bilietai pristatomi į namus. Kalbant apie darbus pagal sutartis, užsakytojui vadinti vartojamas žodis užsakõvas: Darbai atliekami iš užsakovo medžiagos.


nevartoti konkretiems veiklos renginiams nusakyti; tam teiktinesni atitinkamos reikšmės žodžiai – kùrsai, pratýbos, pãskaitos, repeti̇̀cijos, seminãrai ir pan.: Lanko raštvedybos užsiėmimus (geriau kursus, pratybas, paskaitas);


Norint nurodyti ne šiaip atskirumą, o konkrečiai neįvardijamą rūšį, vartotina ne atskiras, o tam tikras (žr. tam: tám ti̇̀kras): Reikia užpildyti tam tikrus (ne atskirus) dokumentus. Tam tikrais (ne Atskirais) atvejais leidžiama nutraukti sutartis. Atskirais atvejais reikštų ne išskirtinę tų atvejų rūšį, o šiaip kartais pasitaikančius retus, pavienius atvejus;


Kalbant apie ūkinę veiklą ir verslą, vartojamas veiksmažodis ver̃stis: verčiasi prekyba.


Tačiau tarpusavio finansinių santykių rezultatams nusakyti vartojamas žodis ùžskaita: tarpusavio įsiskolinimų užskaitos.


speciali siauresnė reikšmė „įkeisti; duoti užstatą“: Už skolą užstatė pusę namo. Vartojamas ir daiktavardis ùžstatas – daiktinis ar piniginis įkaitas: Paėmė 3000 eurų užstatą.


Vartojami ir kiti artimos reikšmės žodžiai – laidúoti ir garantúoti, bet jie turi savo specialiosios reikšmės atspalvius ir vartojimo sritis: garantuoti reiškia laidavimą prisiimant moralinę atsakomybę (žr. garantúoti); laiduoti – garantuoti (paprastai skolos grąžinimą) prisiimant juridinę ir materialinę atsakomybę. Veiksmažodis laiduoti gali pakeisti ir įgyvendinimo reikšme vartojamą veiksmažodį užtikrinti: Įstaigos vadovas turi laiduoti dokumentų saugumą (žr. laidúoti);


nevartoti, kai veikėjas dirba pats: Žemdirbiai užtikrino (=gavo, išaugino) gerą derlių. Tėvai neužtikrina tinkamo vaikų auklėjimo (=tinkamai neauklėja vaikų).


nevartoti paskyrimo, priskyrimo reikšme: Žemės naudotojams užtvirtinami (=paskiriami, priskiriami) nauji plotai. Šia reikšme netinka nė forma pritvirtinti: Prie miesto mokyklų pritvirtintas (=priskirtas) naujas inspektorius.


Kalbant šiaip apie darbo pradžią be šalutinių reikšmių, vartotinas tik veiksmažodis pradėti: pradėjo kartoteką, knygą, pradėjo diskusijas; užvesti knygą reiškia ją parūpinti ir įforminti, pradėti knygą – imti ją rašyti; užvesti diskusijas reiškia jas sukelti, pradėti diskusijas – pirmajam kalbėti.


Dokumentų ir jo dalių pakeitimų turinys nusakomas pasakymu: Pakeisti ir išdėstyti taip; netinka formuluotė su padalyviu: Pakeisti išdėstant taip.


Tos srities specialistų nedera vadinti menedžeriais, teikiamas lietuviškas jo atitikmuo vadýbininkas. Kadangi vadybininkas yra plačios reikšmės žodis, verslo ar kitos veiklos organizatorius praktikas gali būti vadinamas žodžiu vadū̃nas: Bendrovei reikalingas vadybininkas | vadūnas.


Aktuali yra šio veiksmažodžio dalyvių vartosena:


Pagrindui ir rėmimuisi nurodyti asmeniniuose sakiniuose vartojamas pusdalyvis vadováudamasis (mot. G. vadováudamasi), beasmeniuose – padalyvis vadováujantis: Vadovaudamasis (ne Vadovaujantis) patikrinimo medžiaga, įsakau..., bet: Būtina dirbti vadovaujantis nutarimu (žr. padalyvis).


Panašia reikšme dar vartojama atnaũjinti, atgami̇̀nti, grąži̇̀nti ir kt.: Per šiuos metus reikės atnaujinti (ne atstatyti) visus įrengimus. Dingusius dokumentus reikia atgaminti | atkurti (ne atstatyti). Fabrikas buvo priverstas grąžinti (ne atstatyti) ne pagal paskirtį išleistas lėšas.


Artimą, bet ne visai tokią pat reikšmę turi pasakymai su veiksmažodžiais rem̃tis ir laikýtis; remtis kuo – konkrečiai pagrįsti veiksmus ar sprendimus: Pasirėmė nutarimo antruoju punktu (žr. rem̃tis); laikytis ko – nenukrypti nuo ko: Visi turi laikytis įstatymų (jais galima ir remtis, ir vadovautis). Būtina laikytis nustatytos tvarkos (tvarka negalima nei remtis, nei vadovautis) (žr. laikýtis).


Greta daugiskaitos formos vadõvai vartojamas apibendrintas institucijos vadovo ir vadovaujančių asmenų pavadinimas vadovýbė: Tokia yra įmonės vadovybės (bendra vadovų, administracijos) nuomonė.


Visi valdžios, valdinių įstaigų ir šiaip negamybinio darbo darbuotojai vadinasi tarnáutojai (žr. tarnáutojas); valstybinėse valdžios įstaigose dirbantys tarnautojai yra valstybės tarnautojai; oficialias atsakingas pareigas einantis tarnautojas vadinamas pareigūnù (žr. pareigū̃nas).


Tiesioginį priklausymą valstybei reiškia daiktavardžio kilmininkas valstýbės: valstybės sienos, valstybės vadovas, valstybės turtas, valstybės kariuomenė, valstybės saugumas, valstybės kontrolė, valstybės vėliava.


Daiktavardžio kilmininkas gali reikšti priklausymą visai valstybei, jos centrinei valdžiai, ir sudaryti priešpriešą tam, kas priklauso savivaldybėms: valstybės įmonės ir savivaldybės įmonės (visos jos yra valstybinės, ne privačios), valstybės biudžetas ir savivaldybių biudžetas (kartu sudaro vadinamąjį nacionalinį biudžetą; galėtų būti – krašto, šalies biudžetą).


Varžytynės, kai turto kaina varžovų nurodoma iš anksto, vadinasi aukciónas (žr. aukciónas);


Iš daiktavardžio vedėjas sudarytas veiksmažodis vedėjáuti; kanceliarinei kalbai jis nebūtinas, įmanomas šnekamojoje kalboje: Kaip sekasi vedėjauti (būti vedėju, vadovauti)?


Kalbant apie teisių atkūrimą, tinka veiksmažodžiai grąžinti arba atkurti: grąžino (atkūrė) nuosavybės teises. Atitinkami suinteresuotos šalies veiksmai nusakomi veiksmažodžiais atgáuti, susigrąži̇̀nti: atgavo teises, turtą; susigrąžino žemę, pilietybę.


vartojama normaliai, nesutrikusiai įrenginių būsenai ar ko nors darbo būklei nusakyti: Telefonas veikia be sutrikimų. Poilsio dienomis veikia kavinės ir restoranai. Veikia kvalifikacijos kėlimo kursai. Turint galvoje ne abstrakčią būseną, o konkretų veiksmą, vartotini atitinkamos reikšmės veiksmažodžiai: kavinė dirba, rašomoji mašinėlė spausdina, tušinukas rašo, radiatorius šildo, laikrodis eina;


veiksmažodis veikti ir dalyvis veikiantis nevartotini juridinio galiojimo reikšme; normos, instrukcijos, įstatymai ne veikia, o galioja: Už darbą mokama pagal veikiančias (=galiojančias) normas. Būtina laikytis veikiančių (=galiojančių) įstatymų.


Veiksmažodis veikti gali būti vartojamas nebent tais atvejais, kai pasakomas galiojančių juridinių aktų praktinis realizavimas ar jų poveikis: Priimtas geras, bet neveikiantis įstatymas (t. y. jis neįgyvendintas). Apie įstatymo naudą galėsime šnekėti tada, kai pamatysime, kaip jis veikia;


Vertė gali būti nusakoma ir pinigais, jei jie rodo ne daikto prekinę kainą, o jo esminį vertingumą (gerumo laipsnį): Aparato likutinė vertė (po nusidėvėjimo) 200 Eur. Daikto vertė gali nesutapti su kaina; pavyzdžiui, gali skirtis akcijos (nominalo) vertė ir akcijos kaina;


žodis vertė neteiktina pardavimo kainos ar visos kainos reikšme; parduotuvių svarstyklėse, kasos čekiuose, važtaraščiuose ir kitur, kur gretinama dalinė ar visa kaina, turėtų būti ne kaina ir vertė, o káina ir sumà arba vieneto (kilogramo, metro) kaina ir visa kaina;


galima vartoti kalbant apie įvairius renginius ir vadovavimą jų eigai: vesti posėdį, vesti susirinkimą, vesti pasitarimą, tačiau teiktinesni variantai su veiksmažodžiu pirmininkauti: pirmininkavo posėdžiui, pasitarimui... Galimi pasakymai vadovauti susirinkimui, vadovauti posėdžiui, tačiau jų reikšmė platesnė, neapibrėžta;


netinka ko nors rengimo ir organizavimo reikšme: Nuolatinės komisijos posėdžius veda (=rengia) kas savaitę;


nevartoti kalbant apie vadovavimą kolektyvams, organizacijoms, institucijoms; tam reikalui turime veiksmažodį vadováuti: vadovauja įstaigai, skyriui, mokyklai, brigadai, chorui (ne veda įstaigą, skyrių, chorą). Veiksmažodis vesti dažniausiai netinka nė ten, kur yra vedėjas: Darbui vadovauja skyriaus vedėjas;


nevartoti, kai kalbama apie tvarkymą be vadovavimo; tam reikalui turime veiksmažodį tvarkýti (žr. tvarkýti): tvarko kartoteką, dokumentaciją, raštvedybą; taip pat geriau tvarko negu veda apskaitą. Kai tvarkymas susipynęs su vadovavimu, galimi abu veiksmažodžiai: tvarko | veda laikraščio skyrelį, tvarko | veda ūkį (ūkio darbus); tačiau ūkio vadovas vadovauja ūkiui (kaip organizacijai, įmonei);


Tačiau tam tikri padalyviai su pakartotu papildinį reiškiančiu žodžiu kanceliarinėje kalboje gali būti įmanomi ir nelaikytini klaidomis: Būtina pasirūpinti darbuotojais, jiems išėjus į pensiją (bet geriau kai jie išeina į pensiją, į pensiją išėjusiais darbuotojais). Sudėtingesniais atvejais, kai reikia tiksliai nusakyti reiškiamus santykius ar pabrėžti reikiamą daiktą, pasakymai su pakartotu papildinį reiškiančio dalyko pavadinimu kanceliarinėje kalboje yra reikalingi ir pateisinami: Skyriaus viršininkas raštą vizuoja prieš jį pasirašant įstaigos vadovui;


paprasčiausios yra ir lengviausiai vartojamos laiko reikšmės padalyvinės konstrukcijos: Prasidėjus posėdžiui paaiškėjo, kad klausimas svarstyti neparengtas. Susirinkus delegatams prasidėjo pasitarimas. Laiko santykius rodo padalyvio laikas (esamasis laikas rodo kartu, būtasis kartinis laikas – prieš kitą veiksmą vykusį veiksmą), plg.: Dalijant anketą paaiškinta ir Išdalijus anketą paaiškinta. Netinka tokios padalyvinės konstrukcijos, kurių padalyvio laiko forma nesiderina su pagrindinio veiksmo laiku: Paskirtas į darbą, vadovui siūlant (=vadovo siūlymu, vadovui pasiūlius, – pirmiau pasiūlė, paskui paskyrė). Nutarta patvirtinti nutarimą, paskelbus jį spaudoje (=ir jį paskelbti spaudoje, – jei jis bus skelbiamas vėliau);

paprasčiausios yra ir lengviausiai vartojamos laiko reikšmės padalyvinės konstrukcijos: Prasidėjus posėdžiui paaiškėjo, kad klausimas svarstyti neparengtas. Susirinkus delegatams prasidėjo pasitarimas. Laiko santykius rodo padalyvio laikas (esamasis laikas rodo kartu, būtasis kartinis laikas – prieš kitą veiksmą vykusį veiksmą), plg.: Dalijant anketą paaiškinta ir Išdalijus anketą paaiškinta. Netinka tokios padalyvinės konstrukcijos, kurių padalyvio laiko forma nesiderina su pagrindinio veiksmo laiku: Paskirtas į darbą, vadovui siūlant (= vadovo siūlymu, vadovui pasiūlius, – pirmiau pasiūlė, paskui paskyrė). Nutarta patvirtinti nutarimą, paskelbus jį spaudoje (=ir jį paskelbti spaudoje, – jei jis bus skelbiamas vėliau);


Saugojimas, susijęs su kontrole ir pagalbos teikimu, yra príežiūra (žr. príežiūra); saugojimas ir priežiūra, kad pavojaus nekeltų pats daiktas ar reiškinys, yra saugà (žr. saugà). Saugojimo pobūdis gali aiškiai skirtis, plg. elektrinės apsauga (kad kas jai nepakenktų) ir elektrinės sauga (kad ji būtų saugi, nekeltų pavojaus); atsako už statinių apsaugą (kad kas negriautų, nežalotų) ir atsako už statinių saugą (kad neužgriūtų ant žmonių); tos reikšmės gali būti ir susipynusios: turime Priešgaisrinės apsaugos departamentą, bet vartojame priešgaisrinę saugą (kad objektai būtų saugomi nuo gaisrų).


kanceliarinėje kalboje galimos padalyvinės konstrukcijos, reiškiančios sąlygą, dažnai su priežasties reikšmės atspalviu: Neturint blanko, raštai rašomi standartiniuose popieriaus lapuose. Dailės objektai įkainojami tik suderinus su Kultūros paveldo inspekcija.


padalyvinės konstrukcijos vartojamos kaip įterpiniai; tokie įterpiniai yra tiesą sakant, kieno žodžiais tariant, antra vertus ir kt. Kaip įterpiniai, be aiškaus ryšio su pagrindiniu veiksmu, vartojami pasakymai išskyrus ką, įskaitant ką, pradedant (baigiant) kuo: Nutarimas galioja, išskyrus trečią punktą. Grąžinu pinigus, įskaitant pašto išlaidas. Peržiūrėti nutarimo tekstą, pradedant penktuoju punktu.


Šios reikšmės konstrukcijos su valios reiškimo veiksmažodžių (leisti, sutikti, pritarti, siūlyti, prašyti, pageidauti, pateikti) padalyviais pakeičiamos pasakymais su veiksmažodinių daiktavardžių įnagininku: Komisijai pasiūlius (geriau Komisijos siūlymu) paskirtas direktorium. Nuorašai daromi tik vadovui leidus (geriau su vadovo leidimu). Jums pageidaujant (geriau Jūsų pageidavimu), siunčiame protokolo išrašą.


Atskirais atvejais galimi pasakymai su dalyviu, o dar geriau ir aiškiau sąlyga pasakoma šalutiniu sakiniu: Jums leidus (geriau Jūsų leistas, dar geriau Jei leisite), perskaitysiu savo siūlymą. Darbuotojui sutikus (geriau Su darbuotojo sutikimu, dar geriau Jei darbuotojas sutinka), atostogos gali būti perkeliamos. Į pasą, asmeniui pageidaujant (geriau asmens pageidavimu, jei asmuo pageidauja), įrašoma tautybė;


priežasties reikšmės konstrukcijos vartojamos panašiai kaip sąlygos reikšmės padalyviai ir panašiai keičiamos kitais pasakymais: Įmonė, darbuotojams pageidaujant (geriau darbuotojų pageidavimu, kadangi darbuotojai pageidavo), pertvarkyta į akcinę bendrovę.


Kad nesipainiotų su laiko reikšme, pabrėžiamą priežastį geriau nusakyti su prielinksniu dėl: Pritrūkus lėšų (geriau Dėl lėšų trūkumo), namas nebaigtas statyti. Reiškiu užuojautą broliui mirus (geriau dėl brolio mirties);


pateisinamos veiksmo būdą akivaizdžiai reiškiančios konstrukcijos, nors ir jos gali turėti geresnių atitikmenų: Trukdoma privatizacija net pažeidžiant įstatymus. Pažymėjimai išduodami gavėjui pasirašant (geriau išduodami pasirašytinai).


Asmeniniuose sakiniuose tam tikrą veiksmo būdą reiškiantis poveikis nusakomas dalyviais: Susitarėme vedėjo tarpininkaujami (ne vedėjui tarpininkaujant). Komisija dirbo buhalterio vadovaujama (ne buhalteriui vadovaujant). Pasistatė butą administracijos padedamas (ne administracijai padedant);


padalyvis netinka, kai apibūdinamąją reikšmę nustelbia veiksmų nuoseklumas ar apibūdinamosios reikšmės iš viso nėra: Senas bylas reikia sunaikinti perduodant (=ir perduoti) paruošų kontorai. Panaikinti mokyklą pastatą perduodant (=ir pastatą perduoti) švietimo skyriui. Visai neleistina minčiai prieštaraujanti padalyvio vartosena: Panaikinti mokyklą pastatą perdavus (=ir pastatą perduoti) švietimo skyriui (jei mokyklą naikina pirmiau);


padalyvinės konstrukcijos daiktavardžiams apibūdinti lietuvių kalbai nebūdingos, nors klaida ir nelaikytinos, jos gali būti vartojamos kaip šalutinis normos variantas. Įprasčiausias jų pakaitas – kilmininkas: Bus naujovių auginant linus (geriau linų auginimo naujovių). Teikia paslaugas prižiūrint ligonius (geriau ligonių priežiūros paslaugas). Laukiama pasikeitimų registruojant įmones (geriau įmonės registravimo pasikeitimų, kad pasikeis įmonių registravimo tvarka);


Nesangrąžinės formos aptar̃ti, aptari̇̀mas turi tarimosi ir svarstymo reikšmę be „šiek tiek“ atspalvio: Numatyta aptarti (apsvarstyti) darbo planą.


Prie įterpinių priartėję pasakymai atsižvelgiant į ką, suderinus su kuo vartojami veikėjo neturinčiuose sakiniuose: Premijos, atsižvelgiant į darbo rezultatus, skiriamos metų pabaigoje, bet: Premijas, atsižvelgdamas į darbo rezultatus, skiria direktorius;


būtojo laiko padalyvio nevartoti su jungtuku kad tikslui reikšti, jis tokia pat klaida kaip ir kad su bendratimi: Kad laiku užbaigus (=Kad laiku užbaigtume; Norint laiku užbaigti) darbą, reikės pasistengti;


Vartojami ir kiti ne tokie kanceliariški sinonimai: skolos ir išlaidos gali būti apmókamos (žr. apmokė́ti); nuostolius reikia ne padengti, o atlyginti (žr. atlýginti).


netinka kalbant apie daikto ar kitokios priemonės naudojimą; tam reikalui vartotinas priemonės įnagininkas: Balsuoja mygtukų pagalba (=mygtukais). Kompiuterių pagalba (=Su kompiuteriais, Naudojant kompiuterius) galima greitai surasti informaciją.


Kai kurie pasakymai su pagal, be rėmimosi, turi ir kitokių reikšmės atspalvių:


Šnekamojoje kalboje vartojama ir reikšme „skaičiuojant apgauti ar apgaudinėti“: Restorano lankytojai skundžiasi, kad juos dažnai apskaičiuoja. Kanceliarinei kalbai tokia reikšmė nereikalinga.


Konstrukcijos pagal ką nevartoti atpažinimo, identifikavimo ir išvadų darymo reikšme: Pagal pateiktus duomenis (=Iš pateiktų duomenų) darome išvadą. Specialistą pažinsi pagal darbą (=iš darbo).


būdvardį pagrindinis atitinka prieveiksmis pagrindinaĩ, vartojamas reikšme „iš pagrindų“: Reikia viską pagrindinai | iš pagrindų išsiaiškinti.


Nevartoti apibendrinimui ar daugumui nusakyti: Pagrindinai (=Iš emės) jis teisus. Įsakymo vykdymas pagrindinai (=daugiausia) priklauso nuo vadovo.


Nuo veiksmažodžio reikšmės šiek tiek nutolęs dalyvis pàgrįstas ir prieveiksmis pagrįstaĩ: Pateikė nemažai pagrįstų (pagrindą turinčių) reikalavimų. Pagrįstai reikalavo pakeisti darbotvarkę.


Tačiau tokia reikšme nereikėtų vartoti veiksmažodžio paieškoti ir dalyvio paieškomas; geriau nepriešdėlinės formos ieškóti, i̇́eškomas arba pasakymai skelbti paiešką, paskelbta paieška.


gali reikšti teisiškai pagrįstą atėmimą: Žemė gali būti paimama valstybės reikmėms. Iš nusikaltėlio paimtas pistoletas ir suklastoti dokumentai; šia reikšme didelė klaida išimtas pistoletas;


veiksmažodžio pakelti nevartoti kalbant apie klausimą ar problemą; klausimą (problemą) galima ne pakelti, o kelti, iškelti: Pakeltas (=Iškeltas) dar vienas svarbus klausimas;


kanceliarinėje kalboje pavartojama apskaitos sudarymo ir vykdymo reikšme, bet tam reikalui labiau tinka traukti į apskaitą, surašyti: Šios pajamos dažnai neapskaitomos (geriau netraukiamos į apskaitą, nerašoma šių pajamų apskaita).


nevartoti kalbant apie dokumentų suradimą ir patikrinimą; šia reikšme dokumentus galima ne pakelti, o paimti, prireikus juos patikrinti, pažiūrėti: Būtina pakelti (=pažiūrėti, pasižiūrėti) bylą, medžiagą, archyvo dokumentus.


Veiksmažodis pakvitúoti gali reikšti paliudijimą kvitu, pakvitavimu ar kitokiu raštu; tačiau geriau vartoti ne tą veiksmažodį, o žodžių junginius duoti kvitą, duoti pakvitavimą.


Daiktavardis pakvieti̇̀mas reiškia veiksmo pavadinimą; specialus lapelis, kuriuo prašoma apsilankyti kokiame renginyje, yra ne pakvietimas, o kvieti̇̀mas: Gavau pakvietimą (turėtų būti kvietimą) į koncertą (žr. kvieti̇̀mas).


Kaip lyginamieji žodžiai vartojami ir padalyviai palýginus, lýginant, bet teiktinesnė vis dėlto bendratis: Palyginus (geriau Palyginti) su projektu, taisyklės pagerėjo. Lyginimo santykiui nevartotinas prieveiksmis palyginamai: Jis palyginamai (=palyginti) geras darbuotojas.


Dalykas, kuriuo ką papildome, nusakomas neveikiamuoju dalyviu: papildomas darbas, papildomos lėšos. Kai pasakomas dalykas, kurį pildome, atsiranda veikiamasis dalyvis: papildomas sakinys, bet straipsnį papildantis sakinys.


Kalbant šiaip apie dažnumą be norminės reikšmės atspalvio, tinka prieveiksmis dažniáusiai: Vardai dažniausiai rašomi prieš pavardes; gali būti ir paprastai, jei norima pasakyti, kad tai įprastinė tvarka.


Ne pagal pageidaujamą dalyką paraiškos rūšys nusakomos priesagos -inis būdvardžiais: metinė paraiška, planinė paraiška;


Būdvardžio pareiginis reikšmė sunkiai skiriama nuo pareigýbinis (žr. pareigýbė), todėl galima jų lygiagreti vartosena: Keliama byla dėl pareiginių | pareigybinių įgaliojimų viršijimo. Tokiais atvejais parankesni pasakymai su būdvardžiu pareiginis: pareiginiai nuostatai, pareiginė alga, pareiginiai įgaliojimai.


nevartoti konkretaus žmogaus einamų pareigų (turimo statuso) reikšme: Atleido iš buhalterio pareigybės (=pareigų).


Sąsajai su pareigybe reikšti vartojamas ir būdvardis pareigýbinis: Sudaryta komisija pareigybiniams nusikaltimams tirti.


Lietuvoje yra dešimt apskričių: Alytaũs, Kaũno, Klai̇̃pėdos, Marijámpolės, Pãnevėžio, Šiaulių̃, Tauragė̃s, Telšių̃, Utenõs ir Vi̇̀lniaus;


nevartoti pateikimo ar prašymo reikšme: Pareikštas (=Pateiktas, Prašomas įregistruoti) firmos vardas neatitinka nuostatų reikalavimų; pareikšti galima nuomonę ar mintį, patei̇̃kti – suformuluotą ir įvardytą dalyką, plg. pareiškė (pasakė) abejonę ir pateikė (davė) patarimą;


daugiskaitos forma pareiškimai raštvedyboje vartojama apibendrinta reikšme pareiškimams, prašymams, pasiūlymams ir skundams vadinti: Gyventojų pareiškimai registruojami nustatyta tvarka. Ir visų tokių dokumentų autoriai (pateikėjai) apibendrintai gali būti pareiškė́jai (žr. pareiškė́jas).


Pareiškėju galima vadinti ir paraiškos padavėją, o apibendrintai – visokius pageidaujamuosius raštus padavusį asmenį: Už prašyme ir anketoje pateiktų duomenų tikrumą atsako pareiškėjas.


Kai kalbama tik apie pasirengimą dirbti kokį darbą, bet pats pagrindinis darbas dar nedirbamas, vartojamas dalyvis parengiamàsis: parengiamieji statybos darbai, parengiamieji studijų kursai.


nevartoti nuosavybei ar šiaip turėjimui žymėti: Pas juos dar yra lėšų (=Jie dar turi lėšų). Pas mane yra klausimas (=Aš turiu klausimą, noriu paklausti);


nevartoti santykiui su savimi nusakyti, tai didelės klaidos: Direktorius eina pas save (=į savo kabinetą). Direktorius yra pas save (=savo kabinete).


Tačiau daiktavardžio pasiekimas geriau nevartoti įgyjamiems ar laimimiems dalykams vadinti; jie vadinami laimė́jimais: Aptarti įmonės pasiekimai (geriau laimėjimai);


veiksmažodžio nevartoti užduoties vykdymui ir taupymui nusakyti: Gruodžio viduryje pasiekėme (=įvykdėme) metų užduotį. Cechas pasiekė 5000 eurų ekonomiją (=sutaupė 5000 eurų).


Junginį pasisakyti už (ar prieš) ką gali pakeisti variantai su veiksmažodžiu būti: buvo už kandidatūrą, yra prieš kandidatūrą. Bet aiškiau ir paprasčiau ta pati mintis pasakoma su veiksmažodžiais pritar̃ti, nepritar̃ti, prieštaráuti: pritarė, nepritarė kandidatūrai, prieštaravo kandidatūrai;


veiksmažodžio pasisakyti nevartoti apskritai kalbėjimo, minčių dėstymo reikšme: Per diskusijas pasisakė (geriau kalbėjo) 10 žmonių. Kas dar norėtų pasisakyti (geriau kalbėti, pasakyti savo nuomonę, tarti žodį).


pavedimas gali būti dokumentas, kuriuo pavedama atlikti finansines operacijas: Indėlininkai pavedimu įpareigoja taupomąjį banką atsiskaityti už butą. Pavedimas įmokėti ar iš sąskaitos į sąskaitą pervesti konkrečią sumą vadinamas mokėjimo pavedimu;


Lietuvoje į miestą ar savivaldybės centrą siunčiamo laiško adresas rašomas tokia tvarka: pirmiausia nurodoma gatvė, prospektas, alėja ar pan. (būtina gimininio žodžio santrumpa, pvz.: g., pr., a., al. ) ir namo numeris (jei pastatas žymimas raide, šalia skaitmens rašoma didžioji raidė nepaliekant tarpo), po brūkšnelio (ilgas brūkšnys netinka, nes nežymimos ribos) – buto numeris; kitoje eilutėje – pašto kodas ir miestas (kampiniai adresai nebesudaromi, bet jei prireikia nurodyti kampinį namą, rašomi pagrindinės ir antrinės gatvių pavadinimai ir numeriai, skiriami pasviruoju brūkšniu iš abiejų pusių paliekant tarpus):

Lietuvoje į miestą ar savivaldybės centrą siunčiamo laiško adresas rašomas tokia tvarka: pirmiausia nurodoma gatvė, prospektas, alėja ar pan. (būtina gimininio žodžio santrumpa, pvz.: g., pr., a., al.) ir namo numeris (jei pastatas žymimas raide, šalia skaitmens rašoma didžioji raidė nepaliekant tarpo), po brūkšnelio (ilgas brūkšnys netinka, nes nežymimos ribos) – buto numeris; kitoje eilutėje – pašto kodas ir miestas (kampiniai adresai nebesudaromi, bet jei prireikia nurodyti kampinį namą, rašomi pagrindinės ir antrinės gatvių pavadinimai ir numeriai, skiriami pasviruoju brūkšniu iš abiejų pusių paliekant tarpus):


Kanceliarinėje kalboje turi specialią reikšmę „paduoti skundą“, turint galvoje ne tiek patį skundimąsi, kiek reikalavimą panaikinti neteisėtą sprendimą: Sprendimą galima apskųsti teismui.


Kalbėjimo, kalbos reikšme nelabai tinka ir daiktavardis pasisakymas: Savo pasisakyme (geriau kalboje) nurodė (Kalbėdamas nurodė) nemažai darbo trūkumų.


Didelė klaida kalbėjimo reikšme vartoti vertinius išstoti, išstojimas (žr. išstóti).


Už pasitarimą platesnės apimties ir paskirties susiėjimas yra susirinki̇̀mas (žr. susirinki̇̀mas).


Kalbant apie siuntas, geriau vartoti išsių̃sti (žr. išsių̃sti).


nevartoti tikslaus apskaičiavimo ir galutinio suskaičiavimo reikšme: Prieš planuojant išlaidas, reikia paskaičiuoti (=apskaičiuoti) pajamas. Paskaičiavome (=Apskaičiavome; Suskaičiavome) visų metų išlaidas (žr. apskaičiúoti).


Taip pat ir daiktavardis paskaičiãvimai vartojamas nevisiško suskaičiavimo reikšme; netinka tiksliam skaičiavimui žymėti: Paskaičiavimai (=Apskaičiavimai) parodė, kad įmonė gali sėkmingai dirbti.


nevartoti problemos iškėlimo ir suformulavimo, įrašymo į sąrašą, įrengimo ir kitomis reikšmėmis, kur nėra statymo:


nevartoti, kai norima pasakyti šiaip ilgą laiką trunkantį ar nuolatinį dalyką: Įgriso pastovūs (=nuolatiniai; jie gali būti ir kintami, nebūtinai vis tokie pat) nesutarimai. Neturi pastovaus (=nuolatinio) darbo (žr.nuolati̇̀nis).

nevartoti, kai norima pasakyti šiaip ilgą laiką trunkantį ar nuolatinį dalyką: Įgriso pastovūs (=nuolatiniai; jie gali būti ir kintami, nebūtinai vis tokie pat) nesutarimai. Neturi pastovaus (=nuolatinio) darbo (žr. nuolati̇̀nis).


Kai kalbama apie ilgą trukmę be pokyčių, netinka nė prieveiksmis pastoviai: Aukštesniųjų organizacijų raštvedybos tarnybos pastoviai (=nuolat) kontroliuoja raštvedybos būklę pavaldžiose įstaigose. Sudaromos pastoviai veikiančios (=nuolat veikiančios, dar geriau nuolatinės) komisijos.


Žemesnio rango patarėjas, kurio svarbiausia pareiga teikti informaciją, yra referentas (žr. referentas). Asmuo, teikiantis pasiūlymus, konsultuojantis kokiais klausimais yra konsultantas; konsultantas gali būti ir ne tos įstaigos darbuotojas;


nevartoti lėmimo, priežastingumo santykių nurodymo reikšme: Raštvedybos efektyvumą apsprendžia (=lemia) aiški raštvedybos organizavimo sandara. Dokumento pavadinimas apsprendžia (=lemia) teksto išdėstymo ypatybes. Priežasties santykiams reikšti nelabai teiktina ir sąlygoti (žr. są́lygoti).

nevartoti lėmimo, priežastingumo santykių nurodymo reikšme: Raštvedybos efektyvumą apsprendžia (= lemia) aiški raštvedybos organizavimo sandara. Dokumento pavadinimas apsprendžia (= lemia) teksto išdėstymo ypatybes. Priežasties santykiams reikšti nelabai teiktina ir sąlygoti (žr. są́lygoti).


Įnagininku nusakoma ir konsultanto (konsultacijų) veiklos sritis: konsultantas kultūros klausimais.


Pateikimo reikšme nevartoti veiksmažodžio patiekti: Siūlymus patiekti (=pateikti) raštu (žr. tiẽkti);


speciali kanceliarinė reikšmė – dokumentais paliudyti ko tikrumą, teisėtumą: Būtina pateisinti kelionės išlaidas.


Su šio veiksmažodžio dalyviu sudarytas junginys pateisinamasis dokumentas (raštas) reiškia dokumentą, liudijantį ko tikrumą, teisėtumą; dažniausiai vartojamas išlaidoms ir finansinėms operacijoms pateisinti. Nusakant pateisinamąjį dalyką, vartojamas pasakymas su kilmininkais: išlaidų pateisinimo dokumentas.


gali reikšti paliudijimą su įrodymo atspalviu; kai nėra įrodymo atspalvio, geriau tinka paliùdyti: Administracija privalo padėti gauti dokumentus, patvirtinančius darbo stažą; bet: Pasas patvirtina (geriau liudija, rodo) asmens pilietybę (žr. liùdyti);


asmenų tikriniai pavadinimai vadinami asmenvardžiais; pagrindiniai lietuvių asmenvardžiai yra vardas ir pavardė, greta jų vartojami įvairūs bendriniai asmenų pavadinimai (žr. asménvardis);


dokumentų pavadinimai; juos sudaro dokumento rūšies pavadinimas, pvz.: nutarimas, įsakymas, nuostatai, taisyklės, pažymėjimas ir añtraštė (žr. añtraštė);


įstaigų, įmonių ir organizacijų tikriniai pavadinimai sudaromi prie bendrinių pavadinimų, reiškiančių gimininį vardą ir veiklos sritį, pvz.: įmonė, bankas, bendrovė, parduotuvė, mokykla, pridedant skiriamosios ir konkretinamosios reikšmės žodžius.


Tiesioginės reikšmės pavadinimai individualias skiriamąsias ypatybes nusako tiesioginėmis reikšmėmis. Bendrinį pavadinimą tikriniu gali paversti geografiniai pavadinimai, pvz.: Vilniaus pedagoginis universitetas, Marijampolės cukraus fabrikas, Trakų rajono valdyba; asmenvardžiai, pvz.: Jono Katkaus laikrodžių taisykla, Stankaus daržovių parduotuvė; svarbią skiriamąją ypatybę turintys žodžiai, pvz.: Lietuvių kalbos institutas.


pavedimo nevartoti pervedimo operacijai vadinti: Atsiskaitymas grynais arba pavedimu (=pervedimu, – vien pavedimo nepakanka, reikia pervesti) (žr. pérvesti).


Simboliniai pavadinimai įmonę ar įstaigą nusako simboliniais (perkeltinės reikšmės) žodžiais. Visas simbolinis pavadinimas susideda iš simbolinio vardo ir vadinamųjų gimininių žodžių, pvz.: akcinė bendrovė „Beržas“, daržovių parduotuvė „Ropė“. Oficialių pavadinimų simbolinis vardas paprastai dedamas po bendrinių žodžių, bet šiaip kalboje dažniausiai eina prieš juos ir yra kilmininko formos: „Beržo“ fabrikas, „Vagos“ leidykla.


vartojama ir platesne reikšme, kalbant apie patarnavimus ir teikiamas paslaugas: Laiškininkas aptarnauja visą apylinkę. Invalidai aptarnaujami | Invalidams paslaugos teikiamos be eilės. Konkrečiais atvejais tinka aiškiai pasakyti atliekamą darbą ar veiksmą: Laiškininkas paštą nešioja visai apylinkei.


Simboliniai vardai daromi iš įvairios reikšmės žodžių – vietovardžių, mitologinių vardų, asmenvardžių, augalų, gyvūnų, gamtos reiškinių, daiktų vardų, abstrakčios reikšmės žodžių, kartais ir iš žodžių junginių, pvz.: „Tauro ragas“, „Pašto ženklas“. Simboliniai vardai nedarytini iš įmonės savininko pavardės, turėtų būti Stankaus kavinė, ne kavinė „Stankus“; jais neverčiami tiesioginės reikšmės pavadinimai, netinka valstybės įmonė „Akustikos tyrimų institutas“. Nepateisinami dirbtiniai nekaitomi simboliniai pavadinimai, tokie kaip: „Rems“, „Zet“, „Timbut“, „Mobi“. Simbolinių vardų negalima daryti iš barbarizmų („Bantas“, „Rinkė“), nenorminės darybos ir kitokių nenorminių žodžių („Geradėjas“, „Liettara“), netaisyklingai rašomų formų: „Varijantas“ (turi būti „Variantas“), „Pienocentras“ (turi būti „Pieno centras“).


Asmuo, trumpai pakeičiantis išvykusį ar susirgusį vadovą, nusakomas su dalyviu pavadúojantis: vyriausiasis buhalteris, pavaduojantis direktorių.


Ne administracinis pavaldumas, tik šiaip organizacinis vadovavimas ir globa nusakomas žodžių junginiu priklausantis reguliavimo sričiai: Įmonė priklauso Ūkio ministerijos reguliavimo sričiai; reguliavimo sritis geriau negu reguliavimo sfera (žr. priklausýti).


Šio būdvardžio vediniu pavaldùmas dažniausiai nusakomas miestų statusas; yra respublikos (ne respublikinio) ir rajono (ne rajoninio) pavaldumo (ne priklausomybės) miestai.


Organizaciniu ar administraciniu atžvilgiu pavaldūs asmenys vadinami pavaldiniai̇̃s, bet tai ne kanceliarinės, o paprastosios kalbos žodis.


Įgaliojimo reikšme patartina nevartoti padalyvinės konstrukcijos kam pavedus: ne pirmininkui pavedus, o pirmininko pavedimu arba pirmininko pavestas;


Atitinkama reikšme vartojamas ir veiksmažodis apžvel̃gti, bet juo galima nusakyti ir tam tikros srities aprėpimą be apibendrinimo: Apžvelgsime svarbiausius dokumentus.


Ne buvimą pavyzdžiu, o šiaip gerumą ir sektinumą nusako būdvardis pavyzdi̇̀ngas: pavyzdingas darbas, elgesys, pavyzdinga tvarka (labai gera, iš kurios galima pasimokyti). Gali būti ir pavyzdingos taisyklės, jei jos tik šiaip geros, bet nėra kaip specialus pavyzdys ar standartas.


Panašią reikšmę turi ir veiksmažodis nusižeñgti (vartojamas su naudininku), tik juo labiau pasakomas mažesnis ar netyčia padaromas pažeidimas. Sąmoningas, tyčinis įstatymų ar kitokių reikalavimų pažeidimas nusakomas veiksmažodžiu apei̇̃ti: Įsteigė bendrovę apeidami įmonių įstatymą (žr. apeit̃i).


Pabrėžtas svarbaus fakto ar statuso patvirtinimas bei juridinis įteisinimas ir atitinkamos reikšmės dokumentas yra liùdijimas: gimimo liudijimas, santuokos liudijimas, nuosavybės turto liudijimas (žr. liùdijimas), pažymimasis informacinio pobūdžio dokumentas – pažymà (žr. pažymà).


veiksmažodžio pažymėti nevartoti paminėjimo reikšme: pažymėjo (=paminėjo, atšventė) jubiliejų;


laiko tarpui ar pasikartojimui nurodyti: Į laišką atsakyti ne vėliau kaip per dvi dienas. Per posėdį pateikė projektą. Posėdžiai vyksta du kartus per mėnesį. Laiko tarpui reikšti nevartoti prielinksnio į: Uždirbo 800 eurų per mėnesį (ne į mėnesį);


tarpininkavimui nusakyti: Perdavė raštą per sekretorę. Pinigai išieškomi per teismą. Prekes platiname per bendrovės agentą;


viršijimui nusakyti; nors šia reikšme įprastesni pasakymai daugiau kaip, daugiau negu: Mieste yra per dešimt | daugiau kaip dešimt | daugiau negu dešimt parduotuvių; prielinksnio virš šiam reikalui patariama nevartoti (žr. vir̃š).


vietos ar kitokiam pakeitimui reikšti:<em> persiųsti dokumentą, perduoti raštą, perkelti į kitą darbą, pervesti pinigus į kitą sąskaitą, perduoti budėjimą, perimti dokumentus;</em>

vietos ar kitokiam pakeitimui reikšti: persiųsti dokumentą, perduoti raštą, perkelti į kitą darbą, pervesti pinigus į kitą sąskaitą, perduoti budėjimą, perimti dokumentus;


Perdavimo reikšme nevartoti veiksmažodžio archyvuoti; jis pateisinamas reikšme „į archyvą perduotus dokumentus tvarkyti pagal archyvų reikalavimus“ (suteikiamas fondo, bylos numeris, nustatomas saugojimo terminas ir pan.).


veiksmo pakartojimui reikšti:<em> persvarstyti siūlymą, perskirstyti lėšas, perregistruoti įmonę, perrinkti pirmininką, perspausdinti raštą.</em>

veiksmo pakartojimui reikšti: persvarstyti siūlymą, perskirstyti lėšas, perregistruoti įmonę, perrinkti pirmininką, perspausdinti raštą.


Su priešdėliniais veiksmažodžiais pakartojimą gali paryškinti prieveiksmis iš naujo: perskirstyti | iš naujo paskirstyti lėšas, perspausdinti | iš naujo išspausdinti raštą; performinti (geriau iš naujo įforminti) sutartį;


priešdėlis per- nededamas prie žodžių, turinčių priešdėlį pa- (išskyrus perpasakoti):


Ir prieveiksmis periódiškai vartojamas kalbant apie kartojimąsi vienodais laiko tarpais: Metų laikai kartojasi periodiškai. Kanceliarijos darbuotojai periodiškai tikrina, kaip tvarkoma raštvedyba (jei tikrinama vienodais laiko tarpais); bet: Nuolat | Dažnai (ne periodiškai, jei nėra vienodų laiko tarpų) bendrauja su rinkėjais.


gali reikšti asmens vietos, pareigų ar statuso pakeitimą (dažniausiai paaukštinimą): Perkėlė į kitą kambarį. Žada perkelti į kitas pareigas. Iš vakarinio skyriaus perkeltas į dieninį. Šia reikšme nevartoti veiksmažodžio pervesti.


nevartoti išankstinio apsisaugojimo, kelio užkirtimo reikšme: Reikia stengtis perspėti nusikaltimą, ligą (=užkirsti kelią, užbėgti už akių nusikaltimui, ligai). Šia reikšme nevartoti ir vedinių perspėjamasis, perspėjimas: ne perspėjamosios, o profilaktinės priemonės; ne nusikaltimų perspėjimas, o prevencija.


Finansinei operacijai pavadinti nevartojamas veiksmažodis perrašyti: ne perrašė, o pervedė pinigus; bet vartojama nurašyti, nurašė pinigus (tam tikrą sumą);


veiksmažodžio pervesti nevartoti, kai turima galvoje šiaip pinigų perkėlimas ar perdavimas: Nepanaudotos lėšos perkeliamos (ne pervedamos) į kitus metus. Iš pirmojo straipsnio pinigai perkeliami (ne pervedami) į trečią straipsnį (žr. pérkelti);


nevartoti pareigų ar statuso pakeitimo, priskyrimo ir kitomis reikšmėmis, kur nėra vedimo: Žada pervesti (=perkelti) į kitą skyrių, kitą darbą, kitas pareigas; galima ir paskirti į kitą darbą, kitas pareigas. Įmonę pervedė (=pertvarkė, reorganizavo) į akcinę bendrovę.


nevartoti bendrąja vežiojimo ir transportavimo reikšme: Kroviniai pervežami (kalbant apibendrintai, reikėtų sakyti vežami, vežiojami, gabenami) specialiomis mašinomis. Vis dar trūksta autobusų keleiviams pervežti (turėtų būti vežti, vežioti).


nevartoti su asmens dokumentų pavadinimais: asmeniniai (=asmens) dokumentai, asmeninė (=asmens) kortelė, darbuotojų asmeninės (=asmens) bylos, asmeninis (=asmens) spaudas;

nevartoti su asmens dokumentų pavadinimais: asmeniniai (= asmens) dokumentai, asmeninė (= asmens) kortelė, darbuotojų asmeninės (= asmens) bylos, asmeninis (=asmens) spaudas;


Bendrąja vežiojimo, transportavimo reikšme nereikėtų vartoti ir daiktavardžių pervežimas, pervežimai; tam geriausiai tinka gabẽnimas arba veži̇̀mas: pašto gabenimas (vežimas), krovinių gabenimo (vežiojimo) skyrius.


nei pildyti, nei išpildyti nevartoti užduočių atlikimo, vykdymo ir ko nors laikymosi reikšmėmis; užduotis ir pareigas reikia ne pildyti, o atlikti: Dirbtuvė nepildo (=neatlieka) užduočių (užsakymų); įstatymus, nutarimus vykdome, arba laikomės įstatymų, nutarimų: Ne visos įmonės pildo Lietuvos Respublikos įstatymus (=laikosi įstatymų);


žodžio pilietis nereikėtų vartoti šiaip kaip asmenvardžių priedėlio, neturinčio ryšio su pilietybe; reikia pasirinkti konkrečiam atvejui tinkantį žodį: Piliečiai (=Gyventojai; Interesantai) priimami nuo 10 val. Į policijos komisariatą kreipėsi pilietis V. B. (=gyventojas V. B. arba tiesiog V. B.; tačiau gali būti kreipėsi Lenkijos Respublikos pilietis).


Kaip pareigūno ar organizacijos priešprieša vietoj piliečio vartotina asmuõ, o kai priešpriešą reikia išryškinti – individualus asmuo, privatus asmuo: Bendrovė paslaugas siūlo įmonėms ir piliečiams (=asmenims). Ministras pranešimą skaitė kaip pilietis (=privatus asmuo).


Sutartyse, liudijimuose asmuo gali būti nurodomas be jokio priedėlio arba su apibūdinamaisiais žodžiais privatus, individualus asmuo: Mes, mokyklos direktorius Antanas Jonušas ir Kazys Dainauskas | individualus asmuo Kazys Dainauskas...


nevartoti šiaip baigtinio kiekio reikšme, kai priešingas dalykas nereiškia sutrumpinimo, – tokiais atvejais turi būti ne pilnas, o visas: Sumokėjo visą (ne pilną) kelialapio kainą. Susirinko visa (ne pilnos sudėties) komisija. Taip pat vartotina: visas (ne pilnas) etatas, visas (ne pilnas) darbo krūvis;


nevartoti, kai kalbama ne apie visumą, o šiaip apie išsamumą, tikrumą, tvirtumą ar kitokias ypatybes: Reikia pilnesnių (=išsamesnių) duomenų. Turime pilną (=tvirtą) pagrindą tikėtis sėkmės. Kelia nerimą nepilnas (=nenašus) įrenginių naudojimas;


Tomis reikšmėmis, kur netinka būdvardis pilnas, nevartoti ir pilnutinis: ne pilnutinis, o visiškas žalos atlyginimas; ne pilnutiniai, o išsamūs (arba galutiniai) duomenys.


Pirmininko pareigas einanti (pirmininkaujanti) moteris nusakoma moteriškosios giminės forma pi̇̀rmininkė: Tarybos pirmininke išrinkta Danutė Kupienė. Moteriškosios giminės formomis nusakomos ir kitos moterų einamos pareigos bei moterų titulai: sekretõrė, vadõvė, profèsorė (žr. asménvardis, giminė);


netinka savybinio nurodymo reikšme: Neturi asmeninės (geriau savo) nuomonės. Išeidami nepalikite asmeninių (geriau savo) daiktų.


Kanceliarinei kalbai aktualūs šio veiksmažodžio dalyviai:


Yra netaisyklingų vietos santykių nereiškiančių konstrukcijų su įnagininku:


Lietuvos Respublikos Prezidento leidžiami potvarkiai vadinasi dekrètai (žr. dekrètas);


Potvarkio netinka vadinti patvarkymu; potvarkių formulavimams netinka veiksmažodis patvarkyti: Vadovaudamasis komisijos siūlymu patvarkau (=nustatau, nurodau ir kt.).


Taip vartojami ir moteriškosios giminės žodžiai ponià, panẽlė, taip pat panašios reikšmės mandagumo žodžiai gerbiamàsis, gerbiamóji (žr. gerbiamàsis).


Daiktavardžiai ponas, ponia, panelė gali būti rašomi visu žodžiu arba žymimi mažąja raide rašoma santrumpa p.; teksto ar kreipimosi pradžioje prieš santrumpą p. galima prirašyti santrumpą Gerb.: Gerb. p. J. Juodytei;


nevartoti įėjimo į ką, paėjimo į priekį ar šiaip ėjimo reikšme: Praeikite (=Paeikite, paėjėkite) į priekį. Pašaliniams praeiti (=eiti, vaikščioti, įeiti) draudžiama.


Būdvardį asmeninis atitinka prieveiksmis ãsmeniškai; nevartotinas prieveiksmis asmeniniai, plg. asmeninė atsakomybė, bet asmeniškai atsako, asmeniškai atsakingas. Užrašas „Asmeniškai“ rašomas ant įstaigos adresu siunčiamos asmeninės korespondencijos.


Nevartotini užrašai Praėjimas (galima rašyti Eiti čia) ir Praėjimo nėra (=Neiti; Eiti draudžiama);


nevartoti laimėjimo, patekimo į ką, veiksmo atlikimo reikšme: Jis praėjo (=laimėjo, perėjo) konkursą. Per balsavimą nepraėjo (=pralaimėjo). Būtina praeiti patikrinimą (=pasitikrinti).


Daiktavardis pranešė́jas gali reikšti ir ką pranešantį asmenį (naujienos pranešėjas), ir pranešimo darytoją: Pranešėjas apžvelgė atliktą darbą.

Vartojama ir specialia reikšme: pranešėjas – asmuo, kuris pateikia informaciją apie pažeidimą įstaigoje, su kuria jį sieja ar siejo tarnybos ar darbo santykiai arba sutartiniai santykiai (konsultavimo, rangos, stažuotės, praktikos, savanorystės ir pan.). Kompetentinga institucija, nustačiusi, kad pranešimą pateikęs asmuo ir jo nurodyta informacija apie pažeidimą atitinka nustatytus reikalavimus, turi asmenį pripažinti pranešėju ir apie tai jam pranešti.

Daiktavardis pranešė́jas gali reikšti ir ką pranešantį asmenį (naujienos pranešėjas), ir pranešimo darytoją: Pranešėjas apžvelgė atliktą darbą. Vartojama ir specialia reikšme: p ranešėjas – asmuo, kuris pateikia informaciją apie pažeidimą įstaigoje, su kuria jį sieja ar siejo tarnybos ar darbo santykiai arba sutartiniai santykiai (konsultavimo, rangos, stažuotės, praktikos, savanorystės ir pan.). Kompetentinga institucija, nustačiusi, kad pranešimą pateikęs asmuo ir jo nurodyta informacija apie pažeidimą atitinka nustatytus reikalavimus, turi asmenį pripažinti pranešėju ir apie tai jam pranešti.


Prašymas rašomas, kai tikrai ko nors norima ir prašoma; jeigu svarbiau išdėstyti pageidavimą ir nuomonę, rašomas pareiški̇̀mas (žr. pareiški̇̀mas);


Prašymas susideda iš trijų pagrindinių dalių – prašytojo (kas jį rašo, kas prašo), adresato (kam rašomas prašymas) ir prašymo teksto, be to, nurodoma vieta, data ir pasirašoma.


Prašytojo vardas ir pavardė gali būti rašoma, kaip ir kitų dokumentų sudarytojų pavadinimai, vardininko formos (Jonas Galdikas), nors kalbiškai geriau būtų rašyti kilmininko linksniu (Jono Galdiko). Prie vardo ir pavardės gali būti nurodomos pareigos (jei prašymas rašomas savo įstaigos vadovui) arba gyvenamoji vieta: Mokytojo Jono Galdiko; Jono Galdiko / Žirmūnų g. 16–14, Vilnius.


Adresatas susideda iš įstaigos pavadinimo ir didžiąja raide rašomų vadovo (viršininko) pareigų (jo pavardės nebūtina nurodyti); įstaigos pavadinimas paprastai nurodomas kilmininku ir sintaksiškai susiejamas su pareigomis: Kultūros ir švietimo Ministrui; Darbėnų vidurinės mokyklos Direktoriui.


Prašymo tekstas rašomas laisva forma ir paprastai prasideda žodžiu Prašaũ (Prašýčiau). Po teksto gali būti nurodomi prie prašymo pridedami priedai. Prašytojas pasirašo apačioje, dešinėje pusėje;


Kanceliarinėje kalboje šio veiksmažodžio reikšmė platesnė ir sudėtingesnė:


veiksmažodžiu pravesti nusakomas kokio nors darbo atlikimas ir vadovavimas tam darbui: pravesti posėdį, susirinkimą, pamoką, rinkimus. Bet darbo atlikimą ir jam vadovavimą dažnai geriau nusakyti konkrečios reikšmės veiksmažodžiais: posėdžiui ar susirinkimui galima vadováuti, rinkimus reikia výkdyti, atli̇̀kti ir pan.;


Abėcėlės tvarka sudaromuose sąrašuose (žurnaluose, rinkėjų sąrašuose) patogumo dėlei pavardės dažniausiai rašomos prieš vardą. Trumpesniuose sąrašuose priekyje gali būti vardai, nors pavardės rašomos abėcėlės tvarka: Vladas Buivydas, Jonas Daugėla, Petras Kaupas... Ne abėcėlės tvarka sudaromuose sąrašuose vardai rašomi prieš pavardes.


nevartoti, kai kalbama vien apie renginio suorganizavimą ar sušaukimą be darbo atlikimo: Sesiją nutarė pravesti (=surengti, sušaukti) sausio 25 d. Ministerija pravedė (=suorganizavo, surengė) seminarą. Surengtą seminarą pravesti galima nebent tada, kai turimas galvoje to darbo konkretus atlikimas ir vadovavimas seminarui, tačiau ir čia geriau tinka seminarui vadovavo. Įvykusiam dalykui netinka nepriešdėlinis veiksmažodis organizavo; kas kita yra organizúoti ir suorganizúoti (žr. organizúoti);


nevartoti, kai kalbama apie darbų darymą, atlikimą, vykdymą be vadovavimo: Pravedė (=Atliko) patikrinimą, reviziją, ekspertizę, inventorizaciją. Budėjimai pravedami (=Budima) kas savaitę;


nevartoti nutiesimo, įvedimo reikšme: ne pravedė, o nutiesė kelią; ne pravedė, o įvedė telefoną;


nevartoti lėšų pervedimo reikšme: ne pravesti, o pervesti pinigus į einamąją sąskaitą (žr. pérvesti).


Pridavimas yra tam tikras su pastangomis susijęs darbas; kai tokios reikšmės nėra, veiksmažodis priduoti nevartotinas: Pridaviau (=pateikiau, padaviau) dokumentus važiuoti į Lenkiją (žr. pateĩkti).


prielinksnio<em> prie</em> konstrukcijos nevartotinos veiksmo sąlygoms ir aplinkybėms reikšti:

prielinksnio prie konstrukcijos nevartotinos veiksmo sąlygoms ir aplinkybėms reikšti:


kanceliarinėje kalboje priedas vartojamas reikšme „prie dokumento pridedamas kitas dokumentas“. Raštvedyboje yra dviejų rūšių priedų.


Pirmoji jų grupė – su pagrindinio dokumento tekstu susiję ir šiais dokumentais tvirtinami priedai. Tokie priedai yra prie sprendimų ar potvarkių pridedami nuostatai, instrukcijos, taisyklės ir kt., kurie dažniausiai turi savo antraštę. Su dokumentu artimai susiję, jo neatskiriamą dalį sudarantys priedai dar vadinami ir pri̇́edėliais (žr. pri̇́edėlis).


Kartu su asmenvardžiais gali būti mandagumo žodžiai arba pareigų pavadinimai: ponas Antanas Survila, ponas Survila, ministras Jonas Antanaitis. Tačiau nereikėtų vartoti kartu mandagumo žodžio, pareigų pavadinimo ir pavardės – užtenka dviejų iš jų: ponas Antanas Survila arba ministras Antanas Survila (ne ponas ministras Antanas Survila).


Antroji priedų grupė – prie kito dokumento pridedami savarankiški dokumentai, pavyzdžiui, prie prašymo pridedami mokslo baigimo pažymėjimas, gimimo liudijimas, sveikatos pažymėjimas ir kt. Pridedant tokius priedus, po pagrindinio dokumento teksto rašomas žodis pridedama (jei priedas vienas, dedamas taškas, jei keli – dvitaškis) ir priedai išvardijami. Kai priedai sudėtingesni, nurodomas jų lapų ir egzempliorių skaičius;


nevartoti renginio reikšme: Reikia organizuoti kuo daugiau priemonių (=renginių) (žr. renginỹs);


Oficialaus pabendravimo reikšme paplitęs priėmi̇̀mas, tokio bendravimo kambarys – priimamàsis;


kanceliarinėje kalboje paplitusi speciali reikšmė „pritarti kokiam nors veiksmui ar dokumentui, jį patvirtinti“: Nusprendė priimti valdybos bei jos pirmininko atsistatydinimą. Susirinkimas priėmė siūlomą projektą. Seimas priėmė mokesčių įstatymą.


nevartoti pridėjimo reikšme: Dokumentus prijungėme (=pridėjome) prie bylos. Daiktiniai įrodymai apžiūrėti ir prijungti (=pridėti) prie baudžiamosios bylos;


Įstatymų ir kitų dokumentų priėmimas apima jų parengimą ir patvirtinimą. Kai šiaip kas nutariama ar nusprendžiama be atskiro tos reikšmės dokumento, vartojamas veiksmažodis: Suvažiavimas priėmė nutarimą (=nutarė) patvirtinti darbotvarkę;


nevartoti prielaidai reikšti: Priimkim (=Sakykim; Tarkime), kad reforma vyks sėkmingai;


Forma su neiginiu nepriklausomýbė turi specialią laisvės, suvereniteto reikšmę: Lietuva atgavo nepriklausomybę;


nevartoti padarymo, prielaidų ar sąlygų sudarymo ir tariamojo sakymo reikšme; prielaidų darymo reikšme vartoti tarti, sakyti: Prileiskim (=Tarkim; Sakykim), kad sutartis bus pasirašyta. Ir, žinoma, klaida yra daleisti, daleiskim;


Gedimino pr. 17-3
01111 Vilnius

Laisvės g. 1A / Jūros g. 25
LT-00000 Tauragė


Moterų einamosios pareigos ir garbės vardai nurodomi moteriškosios giminės formomis: profesorė, pranešėja, vedėja, ministrė, sekretorė, direktorė, merė, viršaitė (taip pat narė, viršilė). Tik kalbant apibendrintai vartojamos vyriškosios giminės formos: blankas su užrašu mero potvarkis, bet jame prie moters parašo – merė;


Panašiai vartojamas ir veiksmažodis prilýginti, kurio reikšmė „laikyti lygiaverčiu“: Dokumento kopija prilyginama originalui. Pateikiamas pasas ar jam prilygintas dokumentas. Esamam lygiavertiškumui nusakyti labiau tinka dalyvis prilýgstantis: Pateikiamas pasas ar jam prilygstantis dokumentas.


Kai nėra lyginimo veiksmo, geriau tinka būdvardis lýgus arba tolýgus: Atskirai laikomi riboto naudojimo leidiniai ir jiems prilyginti (geriau tolygūs) dokumentai.


Primokama pinigų suma vadinasi <em>príemoka. </em>

Primokama pinigų suma vadinasi príemoka.


Kalbant apie nuoseklų ar pabrėžtą principų laikymąsi, vartotinas būdvardis principi̇̀ngas: principingas žmogus, požiūris, poelgis. Tarp principinio ir principingo yra panašus skirtumas kaip tarp pavyzdi̇̀nio ir pavyzdi̇̀ngo (žr. pavyzdi̇̀nis).


Nevartoti iš būdvardžio principinis sudaryto prieveiksmio principiniai: Klausimas su valdyba principiniai (=iš emės, iš principo) suderintas.


nevartoti kalbant apie tikrą, tvirtą laikymąsi, rėmimąsi kuo nors: Reikia prisilaikyti (=laikytis) raštvedybos taisyklių (taisyklių reikia ne šiek tiek prisilaikyti). Tikrina standartų prisilaikymą (=ar laikomasi standartų, kaip laikomasi standartų) (žr. laikýtis).


nevartoti kalbant apie visišką, kad ir laikiną, sustabdymą: Derybų laikotarpiu pristabdė (=sustabdė, jei tuo metu jie nutraukti) darbus;


Turint lietuvišką žodį pristatymas, supažindinimo procedūrai vadinti nereikalingas tarptautinis žodis prezentacija: Įvyko žurnalo pirmojo numerio prezentacija (=pristatymas);


būdinga kanceliarinės kalbos reikšmė „supažindinti ir apibūdinti“; šia reikšme pristatomi asmenys ir platesnės apimties dokumentai: Pristatė naują darbuotoją. Nutarimo projektą pristatė komisijos pirmininkas. Jei svarbu ne supažindinimas, o apibūdinamojo dalyko siūlymas, vartojamas veiksmažodis patei̇̃kti: Pateiktas svarstyti įstatymo projektas (žr. patei̇̃kti);


Į asociaciją įeinantis narys yra asociacijos narys, su ja laisvai susijęs – asocijuotas narys.


nevartoti priskyrimo ar paskyrimo reikšme: Dalį pajamų pritvirtino (=priskyrė) savivaldybių biudžetams. Pritvirtino (=Paskyrė) grupei vadovą.


Terminus reiškiančiuose pasakymuose vartojama įvardžiuotinė forma: privalomasis draudimas (žr. įvardžiuotinis);


Asmuo, kuris protokoluoja, gali būti <em>protokolúotojas </em>arba<em> sekretõrius.. </em>

Asmuo, kuris protokoluoja, gali būti protokolúotojas arba sekretõrius..


netinka, jei veikėjas du veiksmus atlieka ne tuo pačiu metu; tada abu veiksmai nusakomi veiksmažodžiais: Įstojo į technikos mokyklą, įgydama (=ir įgijo) audėjos specialybę.


paprastojoje kalboje gali reikšti priešinamą šalį ar grupę: Vestuvininkai išvyko į jaunosios pusę. Antroji pusė tartis nenori. Kanceliarinėje kalboje šios reikšmės pusė nevartojama, ją atstoja šali̇̀s: sutarties, ginčo šalys; arba šalį galima nusakyti be papildomo žodžio: Lietuvos pusei (=Lietuvai) atstovavo ministras;


Raštai rašomi vadinamuosiuose raštų blankuose ir turi keletą kitiems dokumentams nebūdingų dalykų: nerašomas jų pavadinimas (raštas); lapo kairėje pusėje rašomas adresatas: Panevėžio miesto savivaldybės / Civilinės metrikacijos skyriui; Sveikatos apsaugos ministerijos / Farmacijos skyriaus viršininkui / J. Jonaičiui; Lietuvių kalbos instituto Direktoriui (gali būti nurodomas ir adresas, rašomas tokia pat tvarka kaip ant vokų, žr. ãdresas); lapo dešinėje pusėje po data ir numeriu rašoma nuoroda, į kurios dienos ir kokio numerio raštą atsakoma (jei raštas atsakomasis).


Prieš tekstą gali būti antraštė, trumpai nusakanti rašto turinį (problemą): Dėl parduotuvės darbo; Dėl pavadinimų rašymo (žr. añtraštė);


nevartoti nustatymo, konstatavimo reikšme: Teismas rado (=nustatė, konstatavo), kad asmuo nekaltas. Rado (=Pamatė; Įsitikino), kad darbuotojai juo nepasitiki;


nevartoti buvimo ir būvio reikšme – tai didelė klaida: Atsakovas randasi (=yra, gyvena) kitame mieste. Direktorius randasi (=yra) savo kabinete;


Šio priešdėlio tarptautiniai žodžiai nereikalingi, kai turime tos pačios reikšmės savų vedinių: namų atnaujinimas (ne renovacija), banko (struktūros) pertvarkymas (ne restruktūrizacija), darbuotojų perkvalifikavimas (ne rekvalifikacija).


Suredagavimo reikšme nevartoti formos atredaguoti: Nutarimą reikės atredaguoti (=suredaguoti). Atredaguoti gali reikšti tik tai, kad atkuriamas toks tekstas, koks buvo prieš redaguojant.


Patarimus teikiantis darbuotojas yra patarė́jas (žr. patarȇjas).


Turėdami registrą, galime verstis be tos pačios reikšmės žodžio rejestras;


Dažnai vartojamos priešdėlinės formos įregistruoti, užregistruoti turi specialias reikšmes: įregistrúoti – įtraukti į specialią įskaitą ar apskaitą, suteikiančią tam tikrą statusą (žr. įregistrúoti); užregistrúoti – užrašyti ar pažymėti sąraše ar dokumentų sankaupoje (žr. užregistrúoti);


Numerio simbolis Nr. rašomas prieš skaitmenį: Nr. 561, ne 561 Nr.; po skaitmens gali būti rašomas mažąja raide: 561 nr., bet tai neoficialus būdas.


Reglamentas taip pat gali reikšti  įstaigos ar organizacijos veiklos nuostatus: Seimo reglamentas, Seimo kontrolierių darbo reglamentas. Komisija vadovaujasi Departamento direktoriaus įsakymu patvirtintu Projektų vertinimo komisijų darbo reglamentu. Statybos srityje svarbus statybos techninis reglamentas.


Tvarkos skyrimą be jos taikymo reiškia veiksmažodis nustatýti (žr. nustatýti). Bendras rūpinimasis tam tikra sritimi nusakomas veiksmažodžiu tvarkýti (žr. tvarkýti).


nevartoti, kai kalbama apie daiktus (ne asmenis), su kuriais ką reikia daryti: Dokumentai reikalauja perdirbimo (=Dokumentus reikia perdirbti). Namas reikalauja remonto (=Namą reikia remontuoti; Namui reikia remonto; Reikalingas namo remontas) (plg. reikali̇̀ngas).


Asmens neoficialus siūlomasis raštas vadinamas rekomendaciniu laišku (žr. láiškas). Rekomendacija gali reikšti žodinį siūlymą ar patarimą: Komitetai rengia ir teikia Seimui išvadas bei rekomendacijas. Asmenys persiregistruoja pagal vietos mokesčių administratoriaus rekomendacijas;


daiktavardžio remontas nereikėtų vartoti taisykloms vadinti; pirma, taisyklose daiktai taisomi, ne remontuojami; antra, vietai vadinti nelabai tinka veiksmo pavadinimas: laikrodžių remontas (geriau laikrodžių taisykla), baldų remontas (geriau baldų taisykla). Reklamą galima rašyti dar paprasčiau: Taisome laikrodžius; Taisome baldus;


Juridiniam rėmimuisi nevartojama prielinksnio į konstrukcija: remtis į patirtį (=patirtimi), remtis į kompetenciją (=kompetencija);


Neapibrėžtam rėmimuisi ir pagrindui nusakyti vartojamas veiksmažodis vadováutis ir jo pusdalyvis bei padalyvis (žr. vadováutis), plg.: Remdamasis akcininkų susirinkimo protokolu ir vadovaudamasis Bankroto įstatymu, teismas skelbia įmonės bankrotą. Panašia reikšme dar vartojama prielinksnio pagal̃ konstrukcija (žr. pagal̃), daiktavardžio pãgrindas įnagininkas (žr. pãgrindas); šia reikšme neteiktina prielinksnio sulig konstrukcija (žr. suli̇̀g) ir pasakymas sutinkamai su kuo (žr. sutinkamai).


Tikrinimas su veiklos perspektyvų įvertinimu nusakomas žodžiu audi̇̀tas (žr. audi̇̀tas);


plotui nusakyti teiktinesnis vietos reikšmės žodžio vietininkas be žodžio ribose: Rajono ribose (geriau Rajone; Rajono teritorijoje) yra keletas ežerų.


Apskritai už paslaugas ar šiaip mokami pinigai gali būti vadinami ir bendros reikšmės žodžiu mókestis: rinkliava | mokestis už patento išdavimą. Specialių ženklų pirkimo būdu mokamos rinkliavos vadinasi žyminis mokestis (žr. mókestis).


Be to, veiksmažodis rinkti dar vartojamas reikšmėmis „daryti iš skaitmenų numerį“ ir „daryti iš ženklų tekstą“: Surinkite telefono numerį. Įslaptinti dokumentai spausdinami rašomąja mašinėle arba renkami kompiuteriu.


nevartoti abstrakčių dalykų sąsajoms nusakyti; jos reiškiamos veiksmažodžiu si̇́eti (žr. sǯeti): Šiuos klausimus riša (geriau sieja) bendra mintis. Niekas jų neriša (geriau nesieja, jei kalbama apie bendrų dalykų neturėjimą) (dar žr. suri̇̀šti);


netinka su daiktavardžiais būsenai reikšti, kai kalbama ne apie rodymą ar pasirodymą, o apie tikrus veiksmus; tam reikalui vartotini atitinkami veiksmažodžiai – sténgtis, ne rodyti pastangas: labai stengėsi (ne rodė dideles pastangas); rū́pintis, ne rodyti susirūpinimą: kaip reikiant nesirūpina (netinka nerodo reikiamo susirūpinimo). Pasakymai rodyti pastangas, rodyti susirūpinimą reiškia, kad tie dalykai tik vaizduojami, bet iš tikrųjų nieko nedaroma.


gali būti vartojama reikšme „pradėti“, kalbant apie finansines ar kitas ilgesnes operacijas: atidaryti sąskaitą. Kalbant apie biuletenį, tinka veiksmažodis pradė́ti: atidarė (teikiama pradėjo) biuletenį (nedarbingumo pažymėjimą, ligonlapį). Analogiškai vartojama ir forma uždarýti: uždarė sąskaitą, bet uždarė (teikiama baigė) biuletenį;


patartina nevartoti platesne darymo (rengimo) reikšme: Komisija ruošia (geriau rengia) nutarimo projektą (žr. reñgti).


Panašiai kaip šalis vartojama: dvišaliai, daugiašaliai santykiai;


Santykiniams dalykams nusakyti netinka ir prieveiksmis sąlyginai, tam reikalui vartoti prieveiksmį santykinai̇̃ (ar sántykiškai): santykinai, santykiškai (ne sąlyginai) didelės pajamos; santykinai (ne sąlyginai) savarankiškas. Galimas ir pasakymas su i̇̀šlyga: Juos savarankiškais galima vadinti tik su išlyga (ne sąlyginai).


Asmenų sąrašai dažniausiai rašomi abėcėlės tvarka pagal pavardžių pirmąsias raides. Tokiuose sąrašuose vardai arba jų pirmosios raidės gali būti po pavardės arba prieš pavardę; antruoju būdu jie rašomi neilguose sąrašuose (žr. abėcė̃linis);


Vartojami ir pasakymai į sąrašą įtrauktas, įrašytas; sąraše esantis; netinka priesagos -inis būdvardis sąrašinis: Premijos skiriamos tik sąrašiniams (=sąraše esantiems) darbuotojams.

Vartojami ir pasakymai į sąrašą įtrauktas, įrašytas; sąraše esantis; netinka priesagos - inis būdvardis sąrašinis: Premijos skiriamos tik sąrašiniams (= sąraše esantiems) darbuotojams.


žodžio sąskaita formų nereikėtų vartoti priskyrimo, įskaitymo kur nors reikšme: Dirbame kitų metų sąskaiton, kitų metų sąskaita (geriau: Dirbame kitų metų darbus, už kitus metus).


nevartoti su veiksmažodiniais daiktavardžiais, kai kalbama apie veiksmų ir darbų atlikimą; šiais atvejais vartotini arba kanceliarizmas su výkdyti, atli̇̀kti (žr. výkdyti, atli̇̀kti), arba atitinkamą veiksmą reiškiantys veiksmažodžiai: ne veda, o (kanceliariškai sakant) vykdo kontrolę, patikrinimą, – jei norime, kad kalba būtų paprasta, sakytina tiesiog kontroliuoja, tikrina; ne veda, o tvarko susirašinėjimą (kai kalbama apie susirašinėjimo raštus), patį veiksmą nusako veiksmažodis susirašinėja; ne veda, o dirba darbą arba tiesiog dirba;


Sutartyse ir kituose dokumentuose pareigūno atstovavimas institucijai nusakomas dviem būdais: Direktorius, atstovaudamas įmonei, įsipareigoja arba: Įmonė, atstovaujama direktoriaus, įsipareigoja.


ne klaida veiksmažodį vesti vartoti reiškinio ar būsenos skatinimo, įtraukimo į ją reikšme: veda į nelaimę, į konfliktą, į bankrotą, į derybas, į santarvę, į tikslą (arba prie tikslo), veda prie susitarimo.


Yra nemažai įvairių priešdėlinių veiksmažodžio vesti vedinių, turinčių specialią, terminologizuotą, net nuo pamatinės formos nutolusią reikšmę; jie neretai vartojami netinkamai (žr. išvèsti, įvèsti, pavèsti, pérvesti, pravèsti, užvèsti);


beveik kaip pagalbinis (konkrečios reikšmės neturintis) veiksmažodis yra įsigalėjęs tam tikruose pasakymuose: vesti bylą (bylinėtis teisme), vesti derybas (derėtis), vesti konsultacijas (konsultuotis).


Neteiktinas ir prieveiksmis vienasmeniškai: Klausimo negalima spręsti vienasmeniškai (=vienvaldiškai, vien savo nuožiūra) (žr. vienval˜diškas).


Sinonimiškas gyvosios kalbos pasakymas vienu balsu kanceliarinei kalbai neparankus, nes gali būti dvejopai suprantamas (arba „visais balsais“, arba „vieno balso persvara“). Galima vartoti vieni̇̀ngai, sutartinai̇̃, bet šie prieveiksmiai neturi kanceliarinei (ir juridinei) kalbai būtino tikslumo – reiškia tik kokybę, bet nepasako balsavimo atveju svarbaus visuotinumo.


nevartoti šiaip bendrumo, visuotinumo ar vienodumo reikšme: Nustatyti vieningi (=bendri, vienodi) tarifai. Galima priimti vieningą (=bendrą, vieną) sprendimą ar atskirus sprendimus dėl kiekvienos komisijos. Visi skyriai bus sujungti į vieningą (=vieną, bendrą) kompiuterių sistemą.


Įvardžiuotinės formos vartojamos, kai svarbu ne viešumo ypatybė, o rūšis: viešieji darbai, viešoji biblioteka;


kanceliarinėje kalboje vieta dar gali reikšti tam tikrą dokumento plotą ar dalį: adreso vieta, žymos vieta, antspaudo vieta (sutrumpintai žymima A. V.); svarbiausia nutarimo vieta (dalis);


kanceliarinei kalbai būdingi administracinių vienetų ir geografinių vietų pavadinimų vietininkai: Lietuvoje lankosi daug užsienio svečių. Seminaras vyks Šiauliuose. Esu gimęs Kretingos rajone, Barzdžių kaime. Šiais vietininkais reiškiama tik vietos aplinkybė; apibūdinamąja ir priklausymo reikšme vartotinas ne vietininkas, o kilmininkas: Kauno dramos teatras, ne Dramos teatras Kaune, Telšių policijos komisaras, ne policijos komisaras Telšiuose; bet dirbo mokytoju Telšiuose (pasakoma vieta). Vietininkas vartojamas tada, kai apibūdinamąją reikšmę nustelbia vietos reikšmė: Lenkijos ambasadorius Lietuvoje; Lietuvos atstovas Jungtinių Tautų Organizacijoje (žr. atstõvas);


dažnai vartojamas įstaigas ir jų turimas patalpas reiškiantis vietininkas: Informacija teikiama Finansų ministerijoje. Laikykite pinigus banke. Mokyklose prasidėjo egzaminai.Stažavosi Europos Parlamento Socialistų frakcijoje.

dažnai vartojamas įstaigas ir jų turimas patalpas reiškiantis vietininkas: Informacija teikiama Finansų ministerijoje. Laikykite pinigus banke. Mokyklose prasidėjo egzaminai. S tažavosi Europos Parlamento Socialistų frakcijoje.


vartojama ir reikšme „neribojamas, galimas“, tačiau šiuos atvejus geriau kitaip nusakyti: Ši konvencija atvira pasirašyti visoms valstybėms (geriau Šią konvenciją gali pasirašyti visos valstybės).


Įstaigų pavadinimų vietininkas ne klaida ir tada, kai kalbama apie ten dirbančių neįvardytų asmenų veiksmus: Taisyklės patvirtintos ministerijoje (ministerijos pareigūno); gali būti ir kilmininkas – patvirtintos ministerijos, bet tai turi kitą reikšmės atspalvį – reiškia oficialų patvirtinimą ministerijos vardu;


vietininkas nusako dokumento, veikalo, leidinio vidų ar tam tikrą jų dalį: Dokumentų pavyzdžių pateikta Dokumentų rengimo taisyklėse. Nutarime apie tai nekalbama. Taisyklėse yra neaiškių vietų. Pasakymai be vietininko turi kitą reikšmės atspalvį: Nutarimas apie tai nekalba. Taisyklės turi neaiškių vietų.


Su vietininku galima nusakyti dalinį dokumentų pakeitimą: Padaryta pakeitimų baudžiamajame kodekse. Tą patį galima pasakyti be vietininko: Padaryta baudžiamojo kodekso pakeitimų, bet kitką reiškia pakeitė kodeksą;


vietininkas reiškia įvairių daiktų paviršiaus plotą: Blankuose rekvizitai išdėstomi nustatyta tvarka. Tvirtinimo žyma rašoma viršutiniame dešiniajame kampe. Dokumentai spausdinami vienoje lapo pusėje.


Plotui reikšti netinka prielinksnio ant konstrukcija, ji vartotina tik tada, kai nurodomas ne plotas, o šiaip paviršius: Ant sienos kabo skelbimas. Ant svarbių dokumentų dedamas antspaudas. Kartais galimos to paties žodžio abi konstrukcijos: rašo lentoje (rašomosios lentos plote) ir rašo ant lentos (šiaip paviršiuje);


Dėl viso pasakymo reikšmės nevartoti: priimti dėmesin (žr. priim̃ti), paimti kontrolėn (žr. kontrólė).


laiko, kartais ir kitokios reikšmės daiktavardžių vietininkas gali reikšti laiką: Posėdis baigėsi vėlai vakare. Ateityje reikės prie to klausimo grįžti. Įstatymas išleistas praeitame dešimtmetyje. Tačiau laikui reikšti vietininkas retai tevartojamas, dažniau pasitaiko galininkas ir įnagininkas: Rinkimai vyko rudenį, spalio mėnesį. Sesija prasideda pirmadienį (ne pirmadienyje). Darbą pradėjome praeitais metais (ne praeituose metuose).


Laiko vietininkas galimas su veiksmo kiekį reiškiančiais žodžiais kartą, du, tris kartus, nors teiktinesnė vis dėlto prielinksnio per konstrukcija: Susirinkimai vyksta du kartus metuose (bet geriau du kartus per metus);


laiko reikšme lygiagrečiai vartojami renginių pavadinimų vietininkai ir prielinksnio per konstrukcijos: Sesijoje | Per sesiją svarstyta privatizacijos eiga. Pasitarime | Per pasitarimą kalbėta apie rinkimus, bet tik: Pasitarime dalyvavo...;


laiko tarpui (trukmei) reikšti nevartoti vietininkų bėgyje, eigoje, laike, laikotarpyje su laiko reikšmės daiktavardžiais; su jais laiko tarpas nusakomas prielinksnio per konstrukcija: Savaitės bėgyje (=Per savaitę) viskas paaiškės. Patikrinimą baigti mėnesio eigoje (=per mėnesį). Sprendimus galima apskųsti laike trijų dienų (=per tris dienas);


vietininku kartais nusakoma veiklos sritis, bet šiam reikalui dažniausiai geriau tinka kitokie pasakymai. Toks vietininkas paprastai eina su veiksmą, veiklą ar darbą reiškiančiu veiksmažodžiu (dalyvauja, dirba...), bet gali būti ir be jo: Dalyvauja visuomeninėje ir politinėje veikloje. Visą laiką dirbo gyvulininkystėje, nors geriau: ...dirbo gyvulininkystės darbus arba guvulininkystės srityje. Raštvedyboje yra nemažai naujovių, nors geriau: Yra nemaža raštvedybos naujovių. Visiškai netinka: nusimano ekonomikoje, raštvedyboje (=išmano ekonomiką, raštvedybą); gabus darbo organizavime (=sugeba organizuoti darbą, yra gabus darbo organizatorius);

vietininku kartais nusakoma veiklos sritis, bet šiam reikalui dažniausiai geriau tinka kitokie pasakymai. Toks vietininkas paprastai eina su veiksmą, veiklą ar darbą reiškiančiu veiksmažodžiu (dalyvauja, dirba...), bet gali būti ir be jo: Dalyvauja visuomeninėje ir politinėje veikloje. Visą laiką dirbo gyvulininkystėje, nors geriau:...dirbo gyvulininkystės darbus arba guvulininkystės srityje. Raštvedyboje yra nemažai naujovių, nors geriau: Yra nemaža raštvedybos naujovių. Visiškai netinka: nusimano ekonomikoje, raštvedyboje (=išmano ekonomiką, raštvedybą); gabus darbo organizavime (=sugeba organizuoti darbą, yra gabus darbo organizatorius);


reikšme „padaryti įrašą ar ženklą“ vartoti pažymė́ti (žr. pažymė́ti): Raštinė apie dokumento perdavimą atžymi (=dokumento perdavimą pažymi) registracijos kortelėje. Komandiruotės atžymimos (=pažymimos, pasižymimos) raštinėje. Prašom atžymėti (=pažymėti, paženklinti) bilietą;

reikšme „padaryti įrašą ar ženklą“ vartoti pažymė́ti (žr. pažymė́ti): Raštinė apie dokumento perdavimą atžymi (=dokumento perdavimą pažymi) registracijos kortelėje. Komandiruotės atžymimos (= pažymimos, pasižymimos) raštinėje. Prašom atžymėti (= pažymėti, paženklinti) bilietą;


nevartoti apskritai vietos (negeografinės) reikšme: Reikia nurodyti gyvenamąją vietovę (=vietą, jei turimas galvoje ne vien vietovardis, o visas adresas);


Ženklų žymėjimą galima nusakyti junginiais rašyti, piešti, spausti ženklus arba veiksmažodžiu žénklinti: Vokai ženklinami arba ant jų klijuojami pašto ženklai. Žénklinimas gali reikšti visos ženklų sistemos žymėjimą: Pateikiami prekių ženklinimo duomenys.


apibūdinimui ar apibendrinimui reikšti visiškai netinka vietininkai esmėje, pagrinde, daugumoje, pilnumoje, tikrumoje, visumoje; tam reikalui turime gražių lietuviškų pasakymų: Esmėje (=Iš esmės) nieko naujo nepasakė. Pagrinde (=Daugiausia) kalbėjo deputatai. Darbas pagrinde (=iš esmės) atliktas. Raštus daugumoje (=dažniausiai, daugiausia) pasirašo vadovas arba: Daugelį raštų pasirašo vadovas. Darbai pilnumoje (=visai, visiškai) užbaigti. Tikrumoje (=Iš tikrųjų) viskas buvo kitaip. Visumoje (=Apskritai) jis tiesą pasakė;


didelė klaida vietininką vartoti būklei, būsenai, pateikimo formai ir daikto požymiui nusakyti: Namas yra geroje būklėje (=Namas yra geras; Namo būklė gera). Atėjo į darbą geroje nuotaikoje (=geros nuotaikos, dar geriau gerai nusiteikęs). Sutartis sudaryta dviejuose egzemplioriuose (=dviem egzemplioriais arba: Sudaryti du sutarties egzemplioriai). Visi dokumentai tvarkoje (=sutvarkyti, tvarkingi). Prieveiksmio reikšme vartojamą vietininką tvarkoje dažniausiai pakeičia prieveiksmis gerai: Viskas tvarkoje (=Viskas gerai; arba gali būti tiesiog: Tvarka). Bet galima vartoti vietininką būviui su kokybės atspalviu reikšti: Sulaikytos prekės buvo muitinės priežiūroje. Šios tarnybos įskaitoje buvo du mėnesius;


vietininkas netinka kiekiui reikšti: Išlaidos numatytos 5000 eurų apimtyje (=Išlaidų numatyta 5000 eurų). Išmokėta premijų 5000 eurų sumoje (=5000 eurų premijų; premijų iš viso 5000 eurų). Sumavimui reikšti vartojamas pasakymas iš viso (žr. i̇̀š);


priežastį netinka reikšti pasakymais su vietininkais įtakoje, rezultate, pasekmėje, pasėkoje, poveikyje: Palaiko ryšį, ko pasekmėje (=todėl) žino visas naujienas. Teismas tinkamai vertino faktines bylos aplinkybes, ko pasėkoje (=todėl) priėmė teisėtą ir pagrįstą sprendimą. Apsileidimo rezultate (=Dėl apsileidimo) sužlugo pradėtas darbas;


vietininkas vartojamas požymiui reikšti, nurodant konkrečią vietą, kai kilmininku reiškiamas požymis sudarytų kitos reikšmės junginį: plg. Europos Parlamento Socialistų frakcijos stažuotojas (priklauso frakcijai) ir stažuotojas Europos Parlamento Socialistų frakcijoje (laikinas, tik atvyko pasistažuoti). Frakcijos bendradarbiavimas parlamente ir Parlamento frakcijos bendradarbiavimas;


einamasis vidaus vietininkas – archajiška, bendrinėje kalboje retai bevartojama forma; įteisinta tam tikruose kanceliariniuose pasakymuose: kelti viešumon, traukti atsakomybėn, pirkti skolon (kreditan), perimti globon.


Šio vietininko formos gali būti vartojamos sinonimiškai su prielinksnio į konstrukcijomis: kelti viešumon | į viešumą, perimti savo žinion | į savo žinią, įrašyti įskaiton | į įskaitą, pereiti (kieno) jurisdikcijon | į jurisdikciją, pervesti (kieno) sąskaiton | į sąskaitą; bet netinka traukti į atsakomybę, pirkti į skolą.


vartojama kiekio, svorio, atstumo, laiko trukmės ar skaičiaus viršijimo reikšme, tokia vartosena anksčiau buvo laikoma vengtina, buvo siūlyta vartoti pasakymus daugiau kaip, daugiau negu: Komandiruotėje išbuvau virš mėnesio (plg. daugiau kaip mėnesį). Šeimos įgūdžių ugdymo paslaugomis naudojosi virš dviejų šimtų (plg. daugiau nei du šimtai) rajono gyventojų. Surinkta virš tūkstančio (plg. daugiau kaip tūkstantis) parašų; gali būti ir per tūkstantį parašų, nors kanceliarinei kalbai prielinksnio per konstrukcija nelabai įprasta;


pavartotas kitomis reikšmėmis, taisomas įvairiai: Atžymėjo (=Pažymėjo; Nurodė) darbo trūkumus. Daugelį darbuotojų atžymėjo (=apdovanojo) vertingomis dovanomis. Iškilmingai atžymėjo (=paminėjo, atšventė) jubiliejų.

pavartotas kitomis reikšmėmis, taisomas įvairiai: Atžymėjo (= Pažymėjo; Nurodė) darbo trūkumus. Daugelį darbuotojų atžymėjo (= apdovanojo) vertingomis dovanomis. Iškilmingai atžymėjo (= paminėjo, atšventė) jubiliejų.


nevartoti anksčiau buvusiam dalykui nusakyti: Virš išdėstyti (=Pirmiau išdėstyti; Išdėstytieji) faktai verčia susirūpinti.


dėmuo visa- sudurtinius žodžius gali sudaryti tik su paprastu veiksmažodiniu dėmeniu: visagalis viršininkas, netinka visagalintis viršininkas, bet gali būti visa galintis arba viską galintis viršininkas; visažinis veikėjas, netinka visažinantis veikėjas, bet gali būti visa žinantis arba viską žinantis veikėjas.


Tik būdvardis visas tevartojamas baigtinio kiekio reikšme, kai priešingas dalykas nereiškia sutrumpinimo; tam netinka pilnas: Sumokėjo visą (ne pilną) kelialapio kainą. Susirinko visa (ne pilnos sudėties) komisija;


Artimą, bet netapačią reikšmę turi vi̇̀siškas; juo pasakoma ne kiekybinė, o kokybinė visatis, plg.: visuotinis (visų) pritarimas ir visiškas (be išlygų) pritarimas (visiškas gali būti daugelio ir vieno asmens pritarimas).


Tą patį, ką ir visuotinis, reiškia visuotinas, bet tai jau archajiška, dabar nebenorminė forma;


Derinamosios ar pritariamosios vizos rašymas nusakomas veiksmažodžiu vizúoti: Darbuotojas, vizuodamas dokumentą, įskaitomai pasirašo ir užrašo vizavimo datą. Raštą vizuoja skyriaus vadovas. Nevartotinas veiksmažodis užvizuoti.


Pareigūno lankymasis pavaldžioje įstaigoje tikrinimo ar apžiūros tikslu vadinasi vizitacija.


Iš vizito pasidarytas būdvardis vizitinis; su juo sudarytas junginys vizitinė kortelė nusako specialų asmens lapelį, kur nurodomas asmens vardas, pavardė, adresas ir kiti ryšiams palaikyti reikalingi duomenys (žr. kortẽlė).


Atitinkama reikšme vartojama ir priešdėlinė forma įvýkdyti. Ir priešdėlinę, ir nepriešdėlinę formą atitinka veiksmažodis įgyvéndinti: vykdo | įgyvendina nutarimą, įvykdė | įgyvendino nutarimą;


kai kalbama ne apie numatytų dalykų įgyvendinimą, o šiaip apie atliekamą darbą, veiksmažodis vykdyti netinka; vartotini pasakymai su veiksmažodžiu atli̇̀kti (žr. atli̇̀kti): atlieka darbus (ne vykdo), atlieka remontą (ne vykdo), atlieka priežiūrą (ne vykdo), atlieka patikrinimą (ne vykdo). Dar konkrečiau ir paprasčiau dirbami darbai nusakomi veiksmažodžiais: atlieka darbus – dirba, atlieka remontą – remontuoja, atlieka priežiūrą – prižiūri, atlieka patikrinimą – tikrina;


kai kalbama ne apie tiesiogiai dirbamą darbą, o apie tam tikrą jo atlikimo sistemą, vartojami specialią kanceliarinę reikšmę turintys pasakymai su veiksmažodžiu vykdyti: Statybos darbus vykdo statybos organizacija (t. y. rūpinasi visais statybos reikalais; konkrečiai stato tam tikri žmonės). Miestų ir rajonų valdybos privalo vykdyti butų apskaitos kontrolę (ne visai tas pats, kas kontroliuoti);


veiksmažodis vykdyti nevartotinas su daiktavardžiais, kurie nereiškia planuojamo darbo ar veiksmo: negalima vykdyti dokumentų, reikia vykdyti jų užduotis; negalima vykdyti pastabų, reikia vykdyti pastabų nurodymus arba atsižvelgti į pastabas ir pasiūlymus; negalima vykdyti tvarkos, ją reikia daryti ar palaikyti;


kanceliarinėje kalboje veiksmažodis vykti vartojamas veiksmo eigai nusakyti: vyksta rinkimai, posėdis, derybos. Pasakymai su apkonkretėjusiais daiktavardžiais gali būti vartojami greta veiksmažodžių: Įvyko Lietuvos Respublikos Vyriausybės posėdis | Posėdžiavo Lietuvos Respublikos Vyriausybė. Veiksmažodiniai pasakymai gyvesni ir paprastesni, daiktavardiniai – kanceliariškesni. Priešdėlinis veiksmažodis neįvỹko gali turėti specialią juridinės galios neturėjimo reikšmę (žr. įvỹkti);


netinka su veiksmo pavadinimą reiškiančiais abstraktais; šiais atvejais vartotini atitinkamų veiksmažodžių dalyviai: Bilietai parduodami (ne Bilietų pardavimas vyksta) iki 20 valandos. Rinkimų būstinėje skaičiuojami balsai (ne vyksta balsų skaičiavimas). Analizuojami prekybos klausimai (ne Vyksta prekybos klausimų analizavimas); bet tinka, jei daiktavardis reiškia nebe veiksmą, o renginį: vyksta pasitarimas, vyksta susirinkimas.


Lietuvos Respublikos ministrų taryba oficialiai vadinasi Lietuvos Respublikos Vyriausybė; žodis vyriausybė čia yra aukščiausios valdžios institucijos tikrinio pavadinimo dalis ir rašomas didžiąja raide: Įvyko Lietuvos Respublikos Vyriausybės posėdis; taip rašomas ir jos sutrumpintas pavadinimas: Specialistai aptarė Vyriausybės išvadas (jei turima galvoje Lietuvos Respublikos Vyriausybė).


Panašiai ir už daiktavardžius výstymas, výstymasis tinkamesni plėtójimas, plėti̇̀mas, plėtrà, raidà, ùgdymas.


nevartoti mažumui su menkumo, prastumo atspalviu:<em> žemas (=mažas, menkas, prastas) atlyginimas, žemas (=prastas) derlius, žemiausi (=prasčiausi) rodikliai;</em>

nevartoti mažumui su menkumo, prastumo atspalviu: žemas (=mažas, menkas, prastas) atlyginimas, žemas (=prastas) derlius, žemiausi (=prasčiausi) rodikliai;


Ženklų konkrečioji rūšis nusakoma kilmininku: pašto, firmos, knygos, skyrybos ženklas; jų bendrasis pobūdis – neveikiamaisiais dalyviais: skiriamieji, draudžiamieji ženklai; vienas kitas priesagos -inis būdvardžiu: sutartiniai, skaitmeniniai ženklai;


netinka apskritai dalykui ir santykiui su kuo nors įvardyti: Ar nėra pastabų nutarimo teksto atžvilgiu (=dėl nutarimo teksto)? Komisija turi teisę pakviesti į savo posėdį asmenį, kurio atžvilgiu (=dėl kurio) gauta skundų. Kitos valstybės įstatymas negalioja Lietuvos Respublikos piliečių atžvilgiu (=piliečiams).

netinka apskritai dalykui ir santykiui su kuo nors įvardyti: Ar nėra pastabų nutarimo teksto atžvilgiu (= dėl nutarimo teksto)? Komisija turi teisę pakviesti į savo posėdį asmenį, kurio atžvilgiu (= dėl kurio) gauta skundų. Kitos valstybės įstatymas negalioja Lietuvos Respublikos piliečių atžvilgiu (= piliečiams).


žodžio žinios nevartoti pateikiamiems duomenims vadinti: Į anketą įrašomos pasikeitusios žinios apie asmenį (=pasikeitę duomenys apie asmenį, asmens duomenys). Suvestinės žinios perduodamos (=Suvestiniai duomenys perduodami) į statsistikos tanybą. Tačiau dokumentas, kuriame surašyti duomenys, yra žiniaraštis ( žr. žiniãraštis);

žodžio žinios nevartoti pateikiamiems duomenims vadinti: Į anketą įrašomos pasikeitusios žinios apie asmenį (=pasikeitę duomenys apie asmenį, asmens duomenys). Suvestinės žinios perduodamos (=Suvestiniai duomenys perduodami) į statsistikos tanybą. Tačiau dokumentas, kuriame surašyti duomenys, yra žiniaraštis (žr. žiniãraštis);


Šio daiktavardžio vartosena paprasta ir aiški. Abejonių nekelia ir iš jo sudarytas priesagos -inis būdvardis žinybinis, reiškiantis įvairius santykius, dažniausiai priklausymą žinybai: Dokumentai saugomi žinybiniuose archyvuose.


Priklausymo sričiai ar pavaldumui reikšti galima verstis be dirbtinio būdvardžio žinybingas: Ginčai dėl bendrovės akcijų žinybingi teismui (=sprendžiami teismo; Ginčus... Sprendžia teismas).


nevartoti mokėjimo ir išmanymo reikšmėmis, t.y. tais atvejais, kai kalbama apie reiškinio esmę, sugebėjimą juo naudotis: Komisija gerai įvertino taisyklių žinojimą (=mokėjimą). Gerai žino (=moka, išmano) savo darbą. Žino (=Moka) anglų kalbą. Tuose sakiniuose veiksmažodis žinoti reikštų tik paties fakto žinojimą: galima žinoti taisykles, bet jų nemokėti; žinoti savo darbą (ką reikia dirbti), bet nemokėti dirbti; žinoti, kad yra anglų kalba, bet jos nemokėti.


Bylą žiūrės (=svarstys) teismas. Komisija pradėjo žiūrėti (=nagrinėti, svarstyti) gautą skundą. Bylą ar skundą nagrinėti reiškia daugiau negu žiūrėti. Svarstymo reikšme visai netinka priešdėlinė forma išžiūrėti (žr. išžiūréti).


Dokumento žymos: specialioji žyma, priedo žyma, derinimo žyma, supažindinimo žyma,  tvirtinimo žyma, tikrumo žyma. Anksčiau dar buvo kontrolės žyma, dokumento gavimo žyma. Žodžiu žyma pakeistas kadaise paplitęs netinkamas terminas atžyma.


Vartojama ir daugiau tos šaknies žodžių: žymė̃ – bet koks matomas ženklas ar pėdsakas: Matomos taisymų žymės; žymuõ – pasižymėjimo ženklas arba ženklas, kuriuo kas pažymima: prekės žymuo.


nusakant tik šiaip didumą be garsumo, labiau tinka kiti didumą reiškiantys žodžiai: žymus (geriau didelis, nemažas) nuostolis, žymios (geriau didelės) pajamos;


nereikėtų vartoti svarbumui ir reikšmingumui nusakyti: Žymių (geriau Svarbių) poslinkių bus žemės ūkyje. Atliko žymų (geriau reikšmingą) darbą;


Siuntos į paštą (nenurodant namų ar darbovietės adreso) adresuojamos dviem būdais: „Iki pareikalavimo“ (turi būti paryškinta) arba užrašoma „Pašto dėžutė“ ir jos numeris (gali būti trumpinama P. d.):

Siuntos į paštą (nenurodant namų ar darbovietės adreso) adresuojamos dviem būdais: „ Iki pareikalavimo “ (turi būti paryškinta) arba užrašoma „Pašto dėžutė“ ir jos numeris (gali būti trumpinama P. d.):


Galimas ir pasakymas kieno póžiūriu, bet jis labiau tinka pažiūrai ir nusistatymui reikšti: Sutartį reikia įvertinti darbdavio ir darbuotojo požiūriu.


Ir prieveiksmis žymiai keistinas prieveiksmiais daug, labai, gerokai: Viskas pasidarė žymiai (geriau daug, gerokai) aiškiau. Dokumentų kalba žymiai (geriau labai) pagerėjo.


Svetimi, iš šalies ką nors veikiantys dalykai nusakomi būdvardžiu pašali̇̀nis: Trukdo pašaliniai reikalai. Pašaliniams vaikščioti draudžiama.


Neoficialus į anketą panašus dokumentas vadinamas apklausos lapu (vartojamas sociologų), o specialiai neįformintas klausimų sąrašas – klausimýnu.
Dar žr. anketúoti, anketãvimas.


Kalbant neapibendrintai, vietoj kadrų vartotini konkretesni siauresnės reikšmės žodžiai, pvz.: darbúotojai, speciali̇̀stai: Mūsų skyriui trūksta kadrų (geriau darbuotojų). Reikia kelti technologijos kadrų (geriau specialistų) kvalifikaciją.


Jei vartojama bendratis, prieš ją turi eiti ne kad, o pastangas reiškiančių veiksmažodžių norėti, siekti ir pan. pusdalyvis, o beasmeniame sakinyje – esamojo laiko padalyvis: Norėdami baigti darbą, turime paskubėti. Norint baigti darbą, reikia paskubėti;


Auditą atliekančių asmenų specialus pavadinimas<em> audi̇̀toriai.</em>

Auditą atliekančių asmenų specialus pavadinimas audi̇̀toriai.


Dalyvis sekretoriáujantis vartotinas tik su daiktavardžiu: Sekretoriaujanti moteris sėdėjo prie atskiro stalo. Nevartoti sekretoriaus reikšme (daiktavardiškai): Sekretoriaujantis (=Sekretorius) pradėjo rašyti protokolą.


Sinonimiškos reikšmės atlýginimas, be užmokesčio už darbą apskritai, gali reikšti ir konkretų užmokestį: Atlyginimas 800 eurų per mėnesį (žr. atlýginimas);


netinka, kai norima nurodyti tiesioginį kalbėjimo (pasakojimo), rašymo ar kito veiksmo objektą; tam reikalui vartojamas galininkas be prielinksnio: kalbėjo tikrą tiesą (ne apie tiesą), pasakojo įspūdžius (ne apie įspūdžius), pasakė naujieną (ne apie naujieną), pranešė rezultatus (ne apie rezultatus), svarstė įvykius (ne apie įvykius).


Su tuo pačiu veiksmažodžiu gali būti ir prielinksnio apie konstrukcija, ir galininkas, plg. kalbėjo tiesą ir kalbėjo apie planus, pasakojo biografiją ir pasakojo apie jaunystę, rašė nutarimą (raštą, laišką), t. y. rašė jų tekstą, ir rašė apie nutarimą (raštą, laišką), t. y. informavo apie juos;


nevartoti su siauros (konkrečios) reikšmės veiksmažodžiais, kai pasakoma ne informacija apie skelbtus dalykus, o patys tie dalykai:


prielinksnis apie gali būti su informacinio pobūdžio dokumentų pavadinimais (žr. pavadinimas): Informacija apie (plg. Informuoja apie…) derybų eigą; Pranešimas apie (plg. Pranešė apie…) siuntinio įteikimą; Pažyma apie dokumentų apyvartą (bet pažymėti ką, ne apie ką); Pažymėjimas apie sveikatą, nors pažymėjimų pavadinimus (žr. pažymė́jimas) geriau nusakyti su kilmininku: Sveikatos pažymėjimas; retais atvejais gali būti ataskaita apie (žr. atãskaita);

prielinksnis apie gali būti su informacinio pobūdžio dokumentų pavadinimais (žr. pavadinimas): Informacija apie (plg. Informuoja apie …) derybų eigą; Pranešimas apie (plg. Pranešė apie …) siuntinio įteikimą; Pažyma apie dokumentų apyvartą (bet pažymėti ką, ne apie ką); Pažymėjimas apie sveikatą, nors pažymėjimų pavadinimus (žr. pažymė́jimas) geriau nusakyti su kilmininku: Sveikatos pažymėjimas; retais atvejais gali būti ataskaita apie (žr. at ã skaita);


Auditą ir auditorius reikia skirti nuo revizijos ir revizorių ar paprasto tikrinimo ir tikrintojų.


nevartoti tvarkomųjų dokumentų antraštėse; jos sudaromos su prielinksniu dėl (žr. dė̃l, añtraštė);


nevartoti mąstomam ar kalbamam objektui nusakyti, jei reiškiamas ne tik jo turinys, bet ir priežastis ar kiti šalutiniai dalykai. Šiam reikalui vartojamas prielinksnis dėl (žr. dė̃l): Kilo diskusija (ir Diskutuota) dėl pranešimo (kalbėta ne apie patį pranešimą, o tai, kas pranešime kelta). Susitarė (ir Sutartis) dėl tarpusavio santykių pagrindų (ne apie pagrindus). Skundžiasi (ir Skundas) dėl netinkamo elgesio (ne apie elgesį).


Gali būti vartojama lygiagrečių pasakymų su prielinksniais apie ir dėl, bet pirmieji rodo tik kalbamąjį objektą, antrieji – ir kitus su juo susijusius dalykus, plg.: Pasakė nuomonę (Kalbėjo) apie projektą (įvertino, aptarė patį projektą) ir Pasakė nuomonę (Kalbėjo) dėl projekto (be paties projekto, kalbėta ir apie jo reikalingumą, įgyvendinimą, viską, kas su juo susiję). Kalbėjo apie mokyklos statybą (kaip ji statoma) ir Kalbėjo dėl mokyklos statybos (kad mokyklos reikia ar nereikia, kaip ir kada ją statyti). Informacija apie padėtį mieste (kokia yra padėtis) ir Informacija dėl padėties mieste (kokia padėtis ir kaip ją gerinti, ką reikia daryti).


veiksmažodis įspėti (ir jo vedinys įspėjimas) nevartotini kalbant apie apsaugojimą nuo ko, kelio kam užkirtimą: Stengiamės įspėti nusikaltimus (=užkirsti kelią nusikaltimams). Šiam reikalui netinka nė perspėti, perspėjimas.


Kai dokumentai rengiami blankuose, jų numeris rašomas po datos be jokio ženklo tarp jų: 2006-03-16 Nr. 112; taip nurodomas ir dokumentas, į kurį atsakoma: Į 2006-03-16 Nr. 112. Tekste po datos prieš numerį nurodomas ir dokumento pavadinimas: Vykdydamas 2006 m. kovo 16 d. nutarimą Nr. 112... (toliau rašoma jo antraštė);

Kai dokumentai rengiami blankuose, jų numeris rašomas po datos be jokio ženklo tarp jų: 2006-03-16 Nr. 112; taip nurodomas ir dokumentas, į kurį atsakoma: Į 2006 -03-16 Nr. 112. Tekste po datos prieš numerį nurodomas ir dokumento pavadinimas: Vykdydamas 2006 m. kovo 16 d. nutarimą Nr. 112... (toliau rašoma jo antraštė);


nevartoti konkrečių pareigų reikšme: Ministerijoje panaikinta referento tarnyba (=pareigybė). Šnekamojoje kalboje pavartojama bendra pareiginio darbo reikšme: Jis gavo gerą tarnybą savivaldybėje, bet kanceliarinei kalbai tokia vartosena nebūdinga;


Pardavimas, kai turto kaina keliama viešų varžybų būdu, yra varžýtynės, bet gali būti ir aukcionas; praskolinto ar konfiskuoto turto pardavimas – tik varžytynės (žr. varžýtynės);


Blankuose ir spauduose patogumo dėlei po mėnesiui įrašyti paliktos vietos rašytina santrumpa mėn.: 202... m. ...................... mėn. .... d.;

Blankuose ir spauduose patogumo dėlei po mėnesiui įrašyti paliktos vietos rašytina santrumpa mėn.: 202... m....................... mėn..... d.;


šnekamojoje kalboje metų ir dienos santrumpos ištariamos visais žodžiais metai, diena; kartais taip gali būti parašomos ir rašytiniame tekste: 2020 metų kovo 1 diena;

šnekamojoje kalboje metų ir dienos santrumpos ištariamos visais žodžiais metai, diena; kartais taip gali būti parašomos ir rašytiniame tekste: 202 0 metų kovo 1 diena;


dokumento datos negalima nurodyti su prielinksniu iš: netinka raštas iš 2020 m. balandžio 25 d., turi būti 2020 m. balandžio 25 d. raštas;


laiko tarpui nusakyti netinka dienos naudininkas – riba nusakoma kilmininku su prielinksniu iki; jei reikia pasakyti laiko momentą, vartojamas galininkas: Apie sprendimo vykdymą informuoti 2020 metų kovo 1 dienai (=iki 2020 metų kovo 1 dienos arba 2020 metų kovo 1 dieną) (žr. lai̇̃kas);


dienos negalima nusakyti vyriškosios giminės kilmininko forma: Dirbti pradėjo 2020 metų rugsėjo pirmo (=pirmą dieną, pirmą) (žr. dienà);


Bendrajam aukciono vyksmui (vietai ir laikui) reikšti vartojamas vietininkas:<em> dalyvavo aukcione, aukcione pasiūlyta kaina</em>.

Bendrajam aukciono vyksmui (vietai ir laikui) reikšti vartojamas vietininkas: dalyvavo aukcione, aukcione pasiūlyta kaina.


grafinės žodžių santrumpos (sutrumpinimai) – tam tikra dalimi žymimi žodžiai ar pasakymai; jie paprastai skaitomi kaip nesutrumpinti. Grafinės santrumpos daromos trimis būdais:


1) imamas pirmasis, kartais du pirmieji žodžio skiemenys ir toliau einančio skiemens visos priebalsės iki balsės; santrumpa baigiasi tašku: pirm. (pirmininkas), tel. (telefonas), telegr. (telegrama);


2) imama pirmoji ar kelios žodžio pradžios raidės arba pirmosios pasakymo žodžių raidės; po žodžio ar atskirų žodžių santrumpų dedamas taškas: a. (aikštė), k. (kaimas), bt. (butas), str. (straipsnis), š. m. (šių metų), ir t. t. (ir taip toliau);


3) gali būti santrumpų, kurias sudaro pirmoji raidė ir po brūkšnelio paskutinis skiemuo; taip sutrumpinami įstaigų ir organizacijų pavadinimai: b-vė (bendrovė), m-kla (mokykla), d-ja (draugija).