Nurodant tik patį kalbamąjį objektą be jokių pašalinių dalykų, vartotinas ne prielinksnis dėl, o apie: Kalbėjo apie darbo planą. Pateikė informaciją apie atliktą darbą (žr. apiẽ). Taip vartojami ir daiktavardiniai junginiai: duomenys apie gyventojų migraciją (gyventojų migracijos duomenys), pažyma apie patikrinimo rezultatus. Net visai analogiškas pasakymas ar sakinys, pavartotas su prielinksniu apie, turi vienokią, o su prielinksniu dėl – kitokią reikšmę, plg.: nuomonė apie darbo planą (koks tas planas yra) ir nuomonė dėl darbo plano (ar jo reikia, koks turi būti, kas ir kada turėtų rengti ir kt.), kalbėjo apie mokyklos statybą (kaip ji statoma) ir kalbėjo dėl mokyklos statybos (kad mokyklą reikia statyti, kodėl reikia, kas ir kada turėtų statyti ir kt.);


su prielinksniu dėl sudaromos tvarkomųjų dokumentų ir raštų antraštės: Dėl žemės ūkio produktų kainų (nutarimas); Dėl premijų skyrimo (įsakymas); Dėl asmenvardžių rašymo (raštas) (žr. añtraštė). Dažnai taip formuluojami ir darbotvarkės punktai (žr. darbótvarkė);


gali reikšti kitų valdžios institucijų padalinį, didesnį už skyrių: Vilniaus apskrities (viršininko administracijos) žemės ūkio departamentas. Savivaldybės departamentai pateisinami tada, jei apima kelis skyrius. Departamentas nevartotinas paprastiems įstaigų ar įmonių skyriams vadinti.


Kaip oficialus terminas žodis deputatas dabar nebevartojamas: Lietuvos Respublikos Seimo deputatai vadinasi Seimo nariai, savivaldybių deputatai - tarybų nariai (žr. narỹs).


Įstaigų siunčiamuosiuose raštuose adresatas su adresu reikiamoje vietoje rašomi pašto siuntų adresavimo tvarka. Šia tvarka adresas rašomas ir įstaigų bei įmonių blankuose.


Daiktavardis dẽrinimas dažniau vartojamas dokumentų priderinimo reikšme; gali būti išorinis dokumentų derinimas – dokumento derinimas su kitomis įstaigomis ir vidinis dokumentų derinimas – dokumento derinimas su tos pačios įstaigos struktūriniais padaliniais ar darbuotojais.


Kiek kita reikšme vartojamas veiksmažodis táikyti: diegti reiškia aktyvų skleidimą, taikyti – skleidžiamo dalyko reikiamą priderinimą prie ko nors: Naujoji instrukcija pradėta diegti (t. y. pradėta skleisti, jos reikalauti) antrajame pusmetyje ir ...instrukcija pradėta taikyti (t. y. jos pradėta laikytis) (žr. táikyti).

Kiek kita reikšme vartojamas veiksmažodis táikyti: diegti reiškia aktyvų skleidimą, taikyti – skleidžiamo dalyko reikiamą priderinimą prie ko nors: Naujoji instrukcija pradėta diegti (t. y. pradėta skleisti, jos reikalauti) antrajame pusmetyje ir...instrukcija pradėta taikyti (t. y. jos pradėta laikytis) (žr. táikyti).


diena gali būti pasakyta vien skaitvardžiu be žodžio diena: Ataskaitą pristatyti iki sausio šeštos. Rinkimai numatyti balandžio penkioliktą;


dienos negalima nusakyti vyriškosios giminės kilmininku, tai didelė kalbos klaida; turi būti moteriškosios giminės reikiamo linksnio formos: Šiandien sausio šešto (=šešta). Atostogos nuo liepos pirmo (=pirmos). Rinkimai balandžio penkiolikto (=penkioliktą);


Diplomais netinka vadinti įvairių kursų baigimą patvirtinančių pažymėjimų: Išklausiusiems audito kursą išduoti diplomai (turėtų būti pažymėjimai) (žr. pažymė́jimas).


darbuotojams ar kokiai jų grupei vadinti vartoti ne žodį dirbantysis, o atitinkamus daiktavardžius: Suteikti gyvenamąsias patalpas įmonių, įstaigų ir organizacijų dirbantiesiems (=darbuotojams). Gamyklos dirbantieji (=darbuotojai, darbininkai) pritarė administracijos siūlymui;


kalbant apibendrintai, vartotina kolektyvas, žmonės, darbo žmonės: Tarybos pirmininką rinko visi dirbantieji (=visas kolektyvas). Dirbantieji (=Darbo žmonės) gina savo teises.


veiksmažodis dirba vartojamas kalbant apie įstaigas: Dirba visos parduotuvės. Ministerija dirba nuo 8 val.;


kalbant apie mechanizmus, veiksmažodis dirba netinka; reikia vartoti kitus žodžius: Variklis dirba (=veikia) sklandžiai. Skyriaus telefonas nedirba (=neveikia, yra sugedęs).

kalbant apie mechanizmus, veiksmažodis dirba netinka; reikia vartoti kitus žodžius: Variklis dirba (=veikia) sklandžiai. Skyriaus telefonas nedirb a (=neveikia, yra sugedęs).


Informaciniuose užrašuose, skelbimuose ir reklamoje be adresato ir pašto kodo nurodoma vieta gali būti rašoma ir ne siuntų adresavimo tvarka – prasidėti nuo platesnės reikšmės žodžių (miesto ar rajono pavadinimo), ypač jei greta dar yra ir kitų duomenų ar vardijami kelių skirtingų būstinių adresai, pvz.: Kreiptis: Vilnius, Verkių g. 37, 2 aukštas, 30 kab., tel. 8 5 277 84 13; Banko skyriai: Kaunas, Gedimino g. 47, 102 kab.; Klaipėda, Stasio Šimkaus g. 2, 54 kab.;


Vietoj diskelio nereikėtų vartoti disketės. Taisymas nebeaktualus, nes tokios laikmenos nebenaudojamos.


Žodis faksas trumpinamas faks., galėtų būti ir fks. (žr. telekomunikãcija). Lietuvių kalba spausdinamuose blankuose nevartotina santrumpa fax; simbolis fax (be taško) gali būti tik ne lietuvių kalba rašytame tekste. Jei telefono ir fakso numeris sutampa, rašoma: tel. / faks. (teksto pradžioje: Tel. / faks., pvz.: Tel. / faks. 575 63 18).


Anksčiau raštvedyboje vartojami dokumentai buvo skirstomi į tris grupes: tvarkomuosius (nutarimai, sprendimai, potvarkiai, įsakymai...), organizacinius (nuostatai, įstatai, taisyklės, instrukcijos...) ir informacinius (aktai, apžvalgos, ataskaitos, pažymėjimai, pažymos, protokolai) dokumentus. Dabar dokumentai skiriami į teisės aktus (nutarimai, sprendimai, įsakymai, potvarkiai) ir jais tvirtinamus kitus teisės aktus, nustatančius įstatymų ir kitų teisės aktų įgyvendinimo normas (nuostatai, taisyklės, reglamentai, tvarkos aprašai ir pan.) ir į kitus įstaigos rengiamus dokumentus, kuriuose fiksuojami su veikla susiję faktai, įvykiai, ryšiai su kitomis įstaigomis (raštai, pažymos, įgaliojimai, aktai, protokolai, išvados, tarnybiniai pavedimai, pranešimai, planai, ataskaitos ir kt.). Pagal apyvartos pobūdį dokumentai yra gaunamieji, siunčiamieji ir vidaus (skirti įstaigos vidaus reikalams).


Svarbiausios  dokumentų dalys (buvo vadinamos rekvizitais) yra: dokumento sudarytojo pavadinimas, dokumento pavadinimas (jį sudaro dokumento rūšies pavadinimas ir antraštė), datos nuoroda (žr. datà) ir indeksas (numeris) (žr. iñdeksas), tekstas (žr. tèkstas) ir dokumentą tvirtinančio asmens parašas (žr. pãrašas).


Galūnės vedinys draudà reiškia draudimo pinigus, bet gali būti vartojamas ir kaip draudimo sinonimas.


junginiuose su veiksmažodiniais daiktavardžiais gali turėti neapibrėžtą reikšmę, padedančią nusakyti kitą veiksmą. Vartojami oficialumo atspalvį turinčiuose junginiuose su apkonkretėjusios reikšmės daiktavardžiais, jei junginio reikšmė skiriasi nuo atitinkamų veiksmažodžių: duoti įsakymą, duoti nurodymą, duoti sutikimą, duoti atsakymą, duoti parodymus, plg. įsakyti, nurodyti, sutikti, atsakyti, patarti, parodyti;


patartina nevartoti su abstrakčios reikšmės daiktavardžiais, jei junginio reikšmė nesiskiria nuo atitinkamo veiksmažodžio: duoti įvertinimą (geriau įvertinti), duoti paaiškinimą (geriau paaiškinti).


netinka kalbant apie šiaip be sistemos pakartotą dalyką: Baigdamas eilinį (=dar) kartą kartoju. Paskelbė eilinį (=dar vieną) pareiškimą;


su laiko reikšmės daiktavardžiais reiškia „šis, dabartinis": einamasis mėnuo (šis mėnuo), einamieji metai (šie metai); dalyvis einamasis yra kanceliariškesnis, tikslesnis ir labiau terminologizuotas, įvardis šis – artimesnis šnekamajai kalbai.


Priesagos -ėjas vediniai netinka prietaisams vadinti: segiklio negalima vadinti susegėju.


Adresai ant laiškų vokų ar kitų siuntų rašomi Pašto taisyklių nustatyta tvarka: pirma – adresatas (žr. adresãtas), t. y. kam siunčiama, po to adresas – kur siunčiama.


Vardui Pavardžiui
Savanorių pr. 17-3
11116 Vilnius


Faksimilinis dokumento egzempliorius vadinasi kópija (žr. kópija). Telefaksu perduotas dokumentas ar tekstas yra faksogramà (sutrumpinta forma faksas) (žr. fãksas).


Galimas ir būdvardis fãktinis, bet nevartotinas prieveiksmis faktinai, plg. faktinės išlaidos, bet faktiškai išleista. Tinka tik prieveiksmis fãktiškai, bet ir jį gali pakeisti pasakymas iš tikrųjų: Faktiškai | Iš tikrųjų užduotis dar nebuvo atlikta.


filialai nusakomi su geografiniu pavadinimu be žodžių miesto, rajono: SEB banko Kauno (ne Kauno miesto) filialas; netinka pasakymai su vietovardžio vietininku: ne SEB banko filialas Šiauliuose, o Šiaulių filialas.


Dažnesnė yra bevardės giminės forma gãlima, vartojama su įvairių veiksmažodžių bendratimi: galima pradėti, galima rašyti; įterptinių žodžių reikšmę turi galima sakyti: Galima sakyti, darbas dar nepradėtas;


galininku (ne prielinksnio apie konstrukcija) nurodome tiesioginį kalbėjimo (pasakojimo), rašymo ar kito veiksmo objektą: pranešė rezultatus (ne apie rezultatus), svarstė įvykius (ne apie įvykius), skelbia reformą (ne apie reformą), reikia priminti būsimą (ne apie būsimą) susitikimą (žr. apiẽ);


galininkas vartojamas laiko momentui nusakyti: Apie sprendimo vykdymą informuoti 2017 metų kovo 1 dieną; ta reikšme nevartoti naudininko (žr. naudininkas);


galininkas netinka objekto daliai ar neapibrėžtam kiekiui reikšti; tam vartojamas dalies kilmininkas: Abejones (=Abejonių) kelia įstatymo aiškinimas. Esame girdėję panašius teiginius (=panašių teiginių).


Prieš gavėjo vardą ir pavardę gali būti mandagumo žodžių ir titulų: Gerb. p. Vardui Pavardaičiui; Doc. Vardonei Pavardonienei. Jei gavėjas yra įstaiga ar jos padalinys, jie taip pat rašomi naudininko linksniu, pvz.: Lietuvių kalbos katedrai; Dusetų Kazimiero Būgos gimnazijai. Po gavėjo nurodoma įstaiga rašoma vardininko linksniu:


Garantija gali reikšti ir laiduojamąjį raštą, bet ta reikšme teiktina garantinis raštas arba laidavimo raštas.


Garantiją teikiantis asmuo ar įstaiga yra garántas.


Panašia reikšme vartojamas veiksmažodis užti̇̀krinti reiškia garantuojamo dalyko įgyvendinimą, plg.: Lietuva garantuoja tarptautinės teisės principų ir normų įgyvendinimą (įsipareigoja tai daryti) ir Lietuva užtikrina... principų ir normų įgyvendinimą (praktiškai tai daro) (žr. užti̇̀krinti). Garantiją prisiimant juridinę ir materialinę atsakomybę aiškiau pasako veiksmažodis laidúoti (žr. laidúoti).


Savo paties įsipareigojimą ir atsakomybę tinka nusakyti veiksmažodžiu atsakýti: Duomenų tikslumą garantuoju, geriau: Už duomenų tikslumą atsakau.


Kai eina su prieveiksmiu didžiai̇̃, vartojamos neįvardžiuotinės formos: Didžiai gerbiamas direktoriau...


didelė klaida gerbūviu vadinti lauko tvarkymo ar įrangos darbus; vartotina aplinkos tvarkymas, miesto tvarkymas, aplinkos įranga: Pirmą pusmetį padidėjo naujųjų miesto rajonų gerbūvio (=aplinkos tvarkymo, aplinkos įrangos) išlaidos. Aplinkos tvarkymo (ar įrangos) darbams vadinti netinka nė gerovės darbai.


nevartoti žmogui apibūdinti pagal gimimo laiką po žodžio metų; tam reikalui turime dalyvį gi̇̀męs: Šaukiami 1985 m. gimę (ne 1985 m. gimimo) vaikinai;


bevardė giminė – be daiktavardžių vartojama būdvardiškųjų žodžių (būdvardžių, skaitvardžių, dalyvių) forma, kitaip dar vadinama – nederinamoji forma. Dalyvių bevardė giminė pasako tik patį veiksmą, bet neįvardija jo atlikėjo. Kanceliarinėje kalboje yra tipiškų jos vartojimo atvejų:


būdvardžių bevardė giminė vartojama beasmeniuose sakiniuose, turinčiuose padalyvinę konstrukciją; greta šių konstrukcijų negalimos asmeninės veiksmažodžių formos: Remiantis patikrinimo medžiaga nutarta (netinka: Remiantis... nutarė). Atsakant į Jūsų laišką pranešta (netinka: Atsakant ... pranešu).

būdvardžių bevardė giminė vartojama beasmeniuose sakiniuose, turinčiuose padalyvinę konstrukciją; greta šių konstrukcijų negalimos asmeninės veiksmažodžių formos: Remiantis patikrinimo medžiaga nutarta (netinka: Remiantis... nutarė). Atsakant į Jūsų laišką pranešta (netinka: Atsakant... pranešu).


Sakiniuose su asmeninėmis veiksmažodžių formomis vartojamos pusdalyvinės arba dalyvinės konstrukcijos: Atsakydamas (ne Atsakant) į Jūsų laišką, pranešu. Susipažinęs (ne Susipažinus) su šiuo raštu, siūlau... (žr. padalyvis);


Akad. Vardeniui Pavardėnui
Ekonomikos institutas
	      	 	 	Lietuvių kalbos katedrai
Filologijos fakultetas
Vilniaus universitetas


bevardė giminė su kas vartojama abstraktiems dalykams nusakyti: Pranešdamas, kas išdėstyta, siūlau... Dažniausiai eina šalutiniu dėmeniu po įvardžio tas: Remdamasis tuo, kas išdėstyta, siūlau...


Abstraktiems dalykams nusakyti nevartojamas vienas dalyvis ar būdvardis (be daiktavardžio ir be įvardžio kas); bevardė giminė (Pranešdamas išdėstyta...) teoriškai galima, bet kanceliarinėje kalboje retai tevartojama (laikau būtina, laikau reikalinga);


bevarde gimine reiškiamos protokolų ir jų išrašų dalys: Svarstyta; Nutarta. Po jų rašomas dvitaškis, o punktų pavadinimai ir sprendimai pradedami didžiąja raide iš naujos eilutės (žr. protokólas);


Gali reikšti ir dokumento ar bylos indekso parašymą: Bylos indeksuojamos nustatyta tvarka.


bevarde gimine rašomas tvirtinimo grifas, jei dokumentas tvirtinamas kitu dokumentu (nutarimu, sprendimu ar įsakymu): Patvirtinta / 1990 m. sausio 16 d. įsakymu Nr. 25 (žr. patvi̇̀rtinti), suderinimo grifas: Suderinta (žr. sudẽrinti) ir kai kurios kitos žymos;


bevardės giminės reikšme nevartoti dalyvių vyriškosios giminės formų kilmininko, galininko ir įnagininko: Dėl pasakyto (=to, kas pasakyta) prašymo nepatenkinti. Nereikalingą (=kas nereikalinga) išbraukti. Remdamasis išdėstytu (=tuo, kas išdėstyta) siūlau... (žr. dalyvis).


Įgaliojimą gavęs asmuo yra įgaliotas asmuo arba įgaliótinis: Į komisijos posėdžius kviečiami įgalioti asmenys | įgaliotiniai. Įgaliotas asmuo labiau susijęs su laikinais, įgaliotinis – su nuolatiniais įgaliojimais. Pareigų pavadinimai sudaromi su įvardžiuotine forma įgaliótasis: įgaliotasis atstovas, įgaliotasis agentas, įgaliotasis platintojas.


Kai atliekami iš šalies nurodyti veiksmai ar darbai, geriau vartoti ne žodį įgyvendinti, o výkdyti: įsakymus, nutarimus, užduotis ne įgyvendina, o vykdo (žr. výkdyti).


nevartoti įtraukimui, įrašymui į planą, į komisiją, į sąrašą reikšti: Šių darbų dar neįjungė (=neįtraukė, neįrašė) į planą. Rajono taryba nusprendžia įjungti (=įtraukti) į komisiją šiuos žmones;


nevartoti straipsnio, punkto, skilties įrašymui į didesnį tekstą nusakyti: Į nutarimą įjungti (=įrašyti, įtraukti) pasiūlytą punktą.


Daiktavardis įmokė́jimas reiškia tik veiksmo pavadinimą; nevartoti įmokos reikšme: Sumoka pajaus įmokėjimus (=įmokas).


Akredituojamų įstaigų vertinimas nusakomas vediniu akreditãcija, jų akreditaciją paliudijantis dokumentas yra akreditacijos pažymėjimas (žr. akreditãcija) . Asmenų vertinimas be specialaus įgaliojimo suteikimo yra atestãcija (žr. atestãcija).

Akredituojamų įstaigų vertinimas nusakomas vediniu akreditãcija, jų akreditaciją paliudijantis dokumentas yra akreditacijos pažymėjimas (žr. akreditãcija). Asmenų vertinimas be specialaus įgaliojimo suteikimo yra atestãcija (žr. atestãcija).


Įmonių įstatymai ir kiti teisės aktai įmonės sąvoką pernelyg išplečia – įmonėmis vadinami net teatrai ir pašto įstaigos. Be to, žodis įmonė gožia konkretesnius pavadinimus: gamykla, dirbtuvė, valgykla ir kt.;


Laiko riba ir intervalas gali būti nusakomi ir be šių pabrėžiamųjų žodžių (žr. lai̇̃kas), bet tada riba gali būti nevienodai suprantama.


Paviršiaus plotas paprastai nusakomas ne su prielinksniu ant, o vietininku (žr. vietininkas): Dokumentai spausdinami blankuose (ne ant blankų), standartiniuose popieriaus lapuose (ne ant standartinių lapų), abiejose lapo pusėse (ne ant abiejų pusių).


Kartojamam veiksmui reikšti vartojami ir kanceliarinėje kalboje: Nutarimo nuorašai išsiuntinėjami vykdytojams. Veiksmažodis susirašinė́ti yra įgijęs specialią reikšmę „palaikyti ryšį laiškais" (žr. susirašinė́jimas).


Kanceliarinėje kalboje pasitaiko netinkamų pasakymų su prielinksniu ant, dažniausi iš jų:


Kartojamą veiksmą gali reikšti ir kitokie veiksmažodžiai: kraipo (ne kraipinėja) faktus, varsto (ne varstinėja ar vėrinėja) duris, trauko (ne traukinėja) buvusius ryšius;


priesagos -inėti veiksmažodžiai netinka vienam tęsiamam veiksmui reikšti: Nusikaltėlis atlikinėja (=atlieka) bausmę. Vadovas priiminėja (=priima) darbą. Komisija užbaiginėja (=baigia rengti) įstatymą. Sprendimą, nutarimą ar įstatymą priiminėti galima nebent tada, jei atskirai svarstomi ir priimami jo straipsniai, bet ir tokia žodžio priiminėti vartosena nelabai lietuviška; geriau tiesiog svarsto įstatymą, priima, tvirtina jo straipsnius ir pan.


su priesaga -inis nusakoma rūšis ir priklausymas tam tikrai kategorijai: vertybiniai popieriai, finansiniai dokumentai, tarnybinis patikrinimas, ūkinis teismas.


Tačiau rūšis ir kategorija daug kur nusakoma kilmininku: ne finansinis, o finansų tarpininkas, ne revizinė, o revizijos komisija (žr. komǮsija), ne kreditinė, o kredito kortelė, ne komercinis, o komercijos direktorius (žr. dirèktorius);


tiesioginė priklausomybė nusakoma daiktavardžio kilmininku, netiesioginė sąsaja – priesagos -inis būdvardžiu: bankų operacijos (pačių bankų) – bankinės operacijos (bankų veiklai būdingos), policijos veiksmai (pačios policijos) –policiniai veiksmai (represyvūs);

tiesioginė priklausomybė nusakoma daiktavardžio kilmininku, netiesioginė sąsaja – priesagos -inis būdvardžiu: bankų operacijos (pačių bankų) – bankinės operacijos (bankų veiklai būdingos), policijos veiksmai (pačios policijos) – policiniai veiksmai (represyvūs);


priesaga -inis netinka su būdvardžiais, turinčiais priešdėlį be- (žr. be-): ne bedokumentinė, o bedokumentė apskaita, ne beprocentinė, o neprocentinė paskola; turinčiais dėmenį daug(ia)-: ne daugiamandatinė, o daugiamandatė rinkimų sistema; ne daugiatautinė, o daugiatautė valstybė (žr. daug(ia)-).


Kiti bendros, tik siauresnės reikšmės institucijų pavadinimai yra òrganas (žr. òrganas) ir tarnýba (žr. tarnýba). Įstaiga, tarnyba ar pareigūnas kaip tam tikros institucijų sistemos pakopa yra instáncija: Sprendimu nepatenkintas asmuo gali kreiptis į aukštesnę instanciją.


Pasenęs ir invalido būklės pripažinimą reiškęs terminas invalidùmas, nors ir buvo aiškinama, kad jis  skiriasi nuo nẽgalės, plg. gauna invalidumo (ne negalės) pensiją ir negalė jo nepalaužė. Ši rekomendacija nebeaktuali. Invalidumo sąvoką pakeitė dvi naujos sąvokos – neįgalumo lygis  ir darbingumo lygis.


Veiksmažodis įrašýti, be įrašo darymo, dar gali reikšti įtraukimą į sąrašą ar apskaitą: įrašė į eilę, įrašė į įskaitą. Dar specialesnis įrašymas nusakomas veiksmažodžiu įregistrúoti (žr. įregistruoti).


Šio veiksmažodžio vedinys išáiškinimas gali reikšti paaiškinimą, išdėstymą, kad pasidarytų aišku, arba tokius paaiškinimus teikiantį teisinį aktą: Paskelbė įstatymo išaiškinimą;


Dabar antraeiles pareigas pakeitė darbas ne pagrindinėje darbovietėje, antraeilininką – darbuotojas, dirbantis ne pagrindinėje darbovietėje (žr. pãreigos: antraeilės pareigos).


nereikėtų vartoti faktų konstatavimo, nustatymo, suradimo, atskleidimo (iškėlimo aikštėn) reikšme; tam reikalui vartoti atitinkamus veiksmažodžius: Nustatyti (ne Išaiškinti) konkurso nugalėtojai. Revizoriai rado, nustatė, atskleidė (ne išaiškino), kad švaistomos valstybės lėšos. Reikia nustatyti, surašyti, suregistruoti (ne išaiškinti) beglobius vaikus;


kaip specialus teisėtvarkos srities žodis vartojamas atskleidimo reikšme, kai išaiškinami žinoti, bet buvę neaiškūs dalykai: Pavyko išaiškinti nusikaltimą (t. y. nustatyti nusikaltėlius, nusikaltimo aplinkybes ir detales).


Kai kalbama apie sudėtingas faktų, įvykių ar tiesos sužinojimo procedūras, vartotinas veiksmažodis ti̇̀rti: Katastrofos priežastys tiriamos (ne aiškinamos). Nusikaltimą tiria prokuratūra (veiksmažodžio aiškintis čia nepakanka). Kai turimas galvoje ne tyrimas ir aiškumo ieškojimas, o iškeliamas pats faktas, vartotini veiksmažodžiai atsklei̇̃sti, nustatýti: Atskleista daug nusikaltimų. Pavyko nustatyti nusikaltėlį (jį įvardyti).


Pagal „Dokumentų rengimo taisykles“ įsakymas rašomas blanke, kur vardininku nurodytas įstaigos ar įmonės vadovo pavadinimas, po jo žodis įsakymas ir antraštė. Taigi įsakymas yra ne įstaigos, o jos vadovo: Istorijos instituto direktoriaus (ne Istorijos instituto) įsakymas;


Su vieta nesusijęs davimas reiškiamas nepriešdėline forma: Paėmęs baudą, pareigūnas duoda (ne išduoda) kvitą.


nevartoti, kur ryšio su ėjimu nėra: išeiginis (=pradinis, pagrindinis) limitas, išeiginė (=pagrindinė, paskirstymo) bazė;


Per teismą išreikalauti pinigai yra i̇̀šieška. Daiktavardis išieškojimas reiškia tik veiksmo pavadinimą; jo nevartoti išieškotiems pinigams vadinti.


Kalbant apie teismo nuosprendžių įsigaliojimą, vartojamas artimos reikšmės veiksmažodis įsitéisėti: Kaltinamasis nuosprendis įsiteisėja nuo priėmimo dienos.


veiksmažodis išimti nevartotinas, kur nėra ėmimo iš kokios nors vietos ar visumos: Kratos metu iš įtariamojo išimti (=paimti) vogti daiktai. Juridiškai įteisintą atėmimą nusako veiksmažodis paim̃ti (žr. paim̃ti).


Sangrąžinė forma išsiim̃ti, be paprasto ko nors pasiėmimo – išsiėmė (pasiėmė) pinigus iš kasos, turi ir specialią reikšmę „gauti, įsigyti dokumentą“: išsiėmė pasą, išsiėmė naują socialinio draudimo pažymėjimą, plg. išdavė pažymėjimą (žr. išdúoti).


Tekste dokumento pavadinimas rašomas mažąja raide, o oficiali jo antraštė pradedama didžiąja raide ir rašoma su kabutėmis: Lietuvių kalbos komisijos nutarimas „Dėl valstybių ir jų sostinių rašymo“. Jei minima ne dokumento antraštė, o tik jo turinys, pasakymas rašomas be didžiosios raidės ir be kabučių: Sutartis dėl savitarpio santykių; Komisijos siūlymai dėl pavadinimų rašymo.


nevartoti išskirtinumui (ypatingumui) reikšti: Pasitaiko išimtinų (=išimtinių) atvejų.

nevartoti išskirtinumui (ypatingumui) reikšti: Pasitaiko išimtinų (= išimtinių) atvejų.


Būdvardį išimtinis atitinka prieveiksmis išimtinai̇̃: Tai išimtinai (išimtinė) pirmininko (tik pirmininko) kompetencija. Nevartotina prieveiksmio forma išimtiniai.


nevartoti pašalinimui, išbraukimui iš ko nors sudėties (sąrašo, komisijos, darbotvarkės) reikšti: Šį klausimą išjungė (=išbraukė) iš darbotvarkės;


nevartoti atskyrimo ar išskyrimo reikšme: Reikia išjungti (=išskirti) sutaupytas lėšas iš bendro pajamų kiekio.


Pastato viduje prie oficialių kambarių ir kabinetų durų, iškabose įrašomas arba (pa)dalinio pavadinimas, arba pareigos: Ūkio skyrius; Biblioteka; Posėdžių salė; Tarybos pirmininkas. Paprastos nedidelės vidaus iškabos vadinamos tiesiog ùžrašais (žr. ùžrašas).


gali reikšti įvairių tarnybų kvietimą iškilus kokiam staigiam reikalui: iškviesti taksi, avarinę tarnybą, greitąją pagalbą. Šiaip apie kvietimą (ypač asmenų) sakytina kviesti, pasikviesti, ne išsikviesti: Reikėjo kviesti, pasikviesti gydytoją. Notarą galima pasikviesti į namus.


nevartoti išskaičiavimo reikšme: Išlaikė (=Išskaičiavo) pajamų mokestį. Pradėjo iš atlyginimo išlaikyti (=išskaičiuoti) draudimo įmokas.

nevartoti išskaičiavimo reikšme: Išlaikė (= Išskaičiavo) pajamų mokestį. Pradėjo iš atlyginimo išlaikyti (= išskaičiuoti) draudimo įmokas.


Vartojamas ir priešingos reikšmės veiksmažodis išslãptinti – padaryti nebeslaptą. Slaptumą be slėpimo veiksmo atspalvio reiškia būdvardis slãptas (žr. slãptas).


Išmokamos pinigų sumos (išmokos) reikšme nevartoti vedinio išmokėjimas. Jis gali reikšti tik veiksmą: ne išmokėjimai už nedarbingumo pažymėjimus, o išmokos pagal nedarbingumo pažymėjimus; ne vienkartiniai išmokėjimai, o vienkartinės išmokos.


Tam tikrų dokumentų antraštės susilieja su pavadinimais, jų turinys nusakomas ne prielinksnio dėl konstrukcija, o kilmininku: Lietuvos Respublikos pilietybės įstatymas; Vilniaus universiteto statutas; Namų bendrijos įstatai. Taip dažniausiai sudaromi statutų, įstatų, nuostatų, taisyklių, instrukcijų, žiniaraščių ir pan. dokumentų pavadinimai. Su pavadinimais susiliejusios dokumentų antraštės tekste pradedamos didžiąja raide ir rašomos be kabučių: Spauda aptaria Komercinių bankų įstatymą.


Šiaip išrašyta (juridiškai neįforminta) dokumento ar teksto dalis yra i̇̀štrauka.


kanceliarinėje kalboje vartojama reikiamo dokumento parašymo ir išdavimo reikšme:<em> išrašyti sąskaitą, orderį, kvitą. </em>

kanceliarinėje kalboje vartojama reikiamo dokumento parašymo ir išdavimo reikšme: išrašyti sąskaitą, orderį, kvitą.


nevartoti ko nors sukėlimo, priežasties sudarymo reikšme: Kainų reforma iššaukė (=sukėlė) nepasitenkinimą. Administracijos aplaidumas iššaukia skundus (=sudaro sąlygas skųstis, priverčia skųstis).


Atsiųsto daikto išsiuntimą kitam adresatui rodo veiksmažodis pérsiųsti; siunčiamo dalyko patekimą į skirtą vietą reiškia veiksmažodis nusių̃sti. Kalbant apie žmonių siuntimą, liepimą kur nuvykti, įprasta vartoti pasių̃sti (žr. pasių̃sti).


nevartoti apskaičiavimui reikšti: Reikia išskaičiuoti (=apskaičiuoti) sklypo plotą.


Išskaičiuojamajai sumai vadinti nevartoti formos išskaitymas: Įstatymas nustatė minimalų išskaitymų (=išskaitų) dydį. Padaryti išskaitymai (=Atliktos išskaitos, Išskaičiuota) iš atlyginimo.


nevartoti lėšų ar ko kito paskyrimo reikšme: Išskyrė (=Paskyrė) papildomų lėšų. Nutarta išskirti (=skirti, paskirti) sklypą.


nevartoti pateikimo reikšme: Valdyba nepatenkino mūsų išstatyto (=pateikto) mokėjimo reikalavimo.


nevartoti kalbėjimo, kalbos sakymo reikšme: Prieš mane išstojęs (=kalbėjęs) delegatas jau nurodė mūsų tikslus. Kas nori išstoti (=kalbėti, tarti žodį)?


Sakomos kalbos reikšme nevartoti daiktavardžio išstojimas: Po pirmininko išstojimo (=kalbos) daug kas paaiškėjo.


Būdvardis antrinis tinka ir antrą kartą daromam veiksmui apibūdinti: antrinis kvietimas, prašymas, šaukimas; ta reikšme tinka ir kartotinis, pakartotinis (tik ne pakartotinas) kvietimas, prašymas, šaukimas;


gali reikšti įgytą mokslą, mokslo cenzą: vidurinis išsilavinimas, profesinis išsilavinimas. Vengiant išsilavinimo dviprasmybės, antrąja reikšme vartojamas išsimókslinimas (žr. išsimókslinimas).


Sinonimiškos reikšmės veiksmažodis pataisýti labiau reiškia neapibrėžtą taisymą, pagerinimą: Pateiktas pataisytas projektas;


Aukštesnio rango institucijų atitinkami dokumentai paprastai vadinami statutù (žr. statùtas), tam tikros srities veiklos tvarką nustato núostatai (žr. núostatai).


Vartojamos abiejų veiksmažodžių sangrąžinės formos: įsisteigė | įsikūrė nauja draugija.


nevartoti pašalinimo, atleidimo iš kur reikšme; turi būti pašalina, atleidžia, išbraukia: Buvo išvestas (=pašalintas, atleistas) iš komiteto. Būklės ar statuso pakeitimo reikšme nevartotini ir įvesti (žr. įvèsti), pervesti (žr. pérvesti).


nevartoti svarstymo, nagrinėjimo reikšme; pareiškimai, prašymai, skundai, bylos, siūlymai, projektai ne išžiūrimi (ir ne žiūrimi), o svarstomi, nagrinėjami, tiriami: Komisija, išžiūrėjusi (=išnagrinėjusi, apsvarsčiusi) prašymą, nusprendė... Projektai turi būti išžiūrėti (=apsvarstyti) komiteto posėdžiuose. Byla bus išžiūrėta (=išnagrinėta, persvarstyta) iš naujo.


Svarstymo, nagrinėjimo reikšme netinka ir išžiūrėjimas: Skundo išžiūrėjimas (=svarstymas) atidėtas.


Savaiminį teisėtumo ir galios atsiradimą reiškia veiksmažodžiai įsigalióti ir įsitéisėti (žr. įsigalióti).


gali reikšti ne tik pavadinimą kokiu nors vardu, o ir šiaip konkretų ko nors pasakymą ar išskaičiavimą: Įvardyti nusikaltėliai ir jų bendrininkai;


nevartoti subjektyvaus ko nors laikymo, manymo reikšme: Svarbiausiu uždaviniu įvardyčiau (=laikyčiau) teisėtvarkos stiprinimą.


Adresas pradedamas nuo siauriausios reikšmės žodžių – gatvės ar kaimo pavadinimo; toliau eina miestas ar saviavaldybės pavadinimas su priekyje rašomu kodu; pabaigoje, jei reikia, rašoma valstybė.


Antspaudų yra kelių rūšių: herbinis (su valstybės herbu), jį atstojantis neherbinis institucijos antspaudas, struktūrinių padalinių antspaudai su padalinio pavadinimu, pvz.: „Kanceliarija“, „Buhalterija“ (antspauduose nerašytini paskirtį rodantys žodžiai „Komandiruotėms“, „Personalui“). Informacinė spaudžiama žyma yra spaũdas (žr. spaũdas);


Rūšiai nusakyti ir terminams sudaryti netinka paprastosios formos, jomis pasakoma tik paprasta ypatybė: bendras kambarys, bendras raštas, aukštesnė ir žemesnė instancija, baudžiamas poelgis (už kurį baudžiama). Tik retais atvejais ypatybės nusakymas kartu reiškia ir rūšį: ariama žemė, registruotas laiškas;


asmenų ir veikėjų pavadinimams dalyvių paprastosios formos netinka net tais atvejais, kai tam reikalui neturime reikiamo daiktavardžio arba kai pasakomas tuo metu veikiantis asmuo: Tikintieji (ne Tikintys) renkasi į pamaldas. Kalbėtojas (gali būti Kalbantysis, bet netinka Kalbantis) susimąstė (žr. dalyvis: veikiamieji dalyviai).


veiksmažodis įvesti vartojamas kalbant apie reiškinį ar kokią sistemą, bet netinka įvesti kokį konkretų dokumentą; dokumentą galima patvirtinti, jis gali įsigalioti, galima nustatyti jo įsigaliojimo datą: Statutas įvestas (=patvirtintas) generalinio direktoriaus 1997 m. gruodžio 15 d. įsakymu arba: Statutas įsigalioja nuo 1997 m. gruodžio 15 d.;


veiksmažodis įvesti vartojamas komunikacijų nutiesimui ir apibendrintai nusakytam prijungimui reikšti: įvesti elektrą, dujas, telefoną. Konkretus įrengimo veiksmas nusakomas atitinkamais veiksmažodžiais: prijungti elektrą (ne tas pats, kas įvesti), įrengti telefoną (ne tas, kas įvesti);


nevartoti įtraukimo į ką nors reikšme: ne įvesti, o įtraukti į komisiją (netinka nė įjungti į komisiją);


nevartoti kieno nors pakeitimams nusakyti: ne įvesti, o padaryti pataisą, pakeitimą, papildymą. Kai kalbama apie konkrečių dalykų ar teksto vienetų pakeitimą, vartotini atitinkami veiksmažodžiai: pataisė projektą, pakeitė antrą punktą, papildė pranešimą;


nevartoti eksploatacijos pradžiai nusakyti: ne<em> įvedė eksploatacijon,</em> o<em> atidavė eksploatuoti pastatytą namą. </em>

nevartoti eksploatacijos pradžiai nusakyti: ne įvedė eksploatacijon, o atidavė eksploatuoti pastatytą namą.


Neiginį turinti forma neįvỹko gali reikšti paprastą veiksmo ar įvykio nebuvimą – susirinkimas, posėdis neįvyko (jų nebuvo) arba įvykusio veiksmo juridinį negaliojimą: susirinkimas, rinkimai, referendumas neįvyko – iš tikrųjų vyko ir įvyko, tik dėl mažo dalyvių skaičiaus neturi juridinės galios.


priešdėlinės formos įjungti, išjungti nevartotinos traukimo į veiklą ar dokumentą reikšme: įjungti (=įtraukti) į nutarimą naują punktą; prisijungti – nevartotina prisidėjimo, pritarimo reikšme: prisijungė (=prisidėjo) prie veiklos. Iš viso nevartotinas žodis apjungti.


Lygiagrečiai su būdvardžiu juridinis vartojamas prieveiksmis juri̇̀diškai; netinka prieveiksmio forma juridiniai: juridinė atsakomybė, bet juridiškai (ne juridiniai) atsakingas (žr. -iniai).


eidamas su aukštesniojo laipsnio prieveiksmiais rodo kiekio viršijimą: Moka daugiau kaip 500 eurų. Grįžta ne vėliau kaip spalio 15 d.;


gali reikšti priežastį: Atleido iš pareigų kaip nesusidorojantį (kadangi nesusidoroja) su darbu.


Kanceliarija pradėta vartoti ir nauja reikšme: taip pavadintos Seimo ir Vyriausybės reikalus tvarkančios tarnybos (žr. aparãtas). Šios reikšmės kanceliarija rašytina mažąja raide: Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija; Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarijos Juridinis skyrius, – paprasčiau Lietuvos Respublikos Seimo Juridinis skyrius.


Dažnai mintį galima pasakyti iš viso be jokių samplaikų ir jungiamųjų žodžių: Kas liečia priežiūrą, tai ji nepakankama (=Priežiūra yra nepakankama). Kas link atlyginimo, jį reikia didinti (=Atlyginimą reikia didinti).

Dažnai mintį galima pasakyti iš viso be jokių samplaikų ir jungiamųjų žodžių: Kas liečia priežiūrą, tai ji nepakankama (= Priežiūra yra nepakankama). Kas link atlyginimo, jį reikia didinti (= Atlyginimą reikia didinti).


Kalbant apskritai apie visumą ir neimant atskirai jos narių, vartojamas įvardis visi̇̀, plg.: Visi gavo premijas ir Premiją kiekvienas pasiima pats. Kalbant apie dvejetą, vartotinas žodis abù: Sutartis sudaryta dviem egzemplioriais, kurių kiekvienas (=abu) turi vienodą galią.


Kodų yra skaitmeninių ir raidinių, pvz.: pagal tarptautinį standartą Lietuvos Respublikos skaitmeninis kodas yra 440, dviraidis kodas – LT, triraidis kodas – LTU.


Be kodo, yra ir kitokių sutartinių ženklų: sutartinis slaptas ženklas (ar ženklų sistema) yra ši̇̀fras (žr. ši̇̀fras); tarpinis ženklas tarp kodo ir numerio – iñdeksas (žr. iñdeksas);


geriau nevartoti, kai kalbama apie paprastą siuntimą be komandiruotės dokumento arba kai toks dokumentas neturimas galvoje; tam turime veiksmažodį sių̃sti (žr. sių̃sti): Reikėtų ką nors pasiųsti (ne komandiruoti, jei pasitarimas tame pačiame mieste). Prašo atsiųsti (ne komandiruoti) bent vieną atstovą. Specialų siuntimą reiškia veiksmažodis delegúoti (žr. delegúoti).


Pasakymų daryti įtaką, turėti įtakos netinka keisti veiksmažodžiu įtakoti; tai netikęs vertinys: Veiklą įtakojo (=Veiklai įtakos turėjo) kelios priežastys. Tai juos įtakojo (=jiems darė įtaką, juos veikė);


Daugiskaitos forma įgaliójimai reiškia tam tikras suteiktas teises ir pareigas: Taryba pripažino deputatų įgaliojimus. Ministerijos pagal įgaliojimus vykdo Vyriausybės politiką:


dažnai įnagininko nemokama vartoti vardinei tarinio daliai, kitaip sakant - būsenai reikšti:


daiktavardžių (ir daiktavardiškųjų įvardžių) įnagininkas vartotinas tada, kai kalbama apie laikiną ar šiaip kintamą būseną: Kurį laiką buvo (dirbo) pirmininku. Darbuotojai tapo akcininkais. Pavaduotoją paskyrė direktoriumi;


jei kalbama apie nuolatinę (nekintamą, realią) būseną, vartojamas daiktavardžių vardininkas: Geras pavyzdys (ne Geru pavyzdžiu) yra parduotuvė. Diplomai yra griežtos apskaitos dokumentai (ne dokumentais).


Pagal tai, kokią būseną (nuolatinę ar laikiną) norima pasakyti, su veiksmažodžiu būti vartojamas ir daiktavardžio vardininkas, ir įnagininkas, plg.: Jis bus partijos pirmininkas ir Pabūk susirinkimo pirmininku;


būdvardžių ir būdvardiškųjų žodžių įnagininkas būsenai reikšti netinka: vartotinas vardininkas ar su papildiniu suderinta forma: Klausimas buvo (pasidarė) sudėtingas (ne sudėtingu). Bankas tapo nemokus (ne nemokiu). Darbininkai tapo reiklūs (ne reikliais, plg.: Darbininkai tapo akcininkais). Pirmas (ne Pirmuoju) kalbėjo ministras. Pokalbis žmones padarė nuolaidesnius (ne nuolaidesniais). Jam reikėjo būti apdairesniam (ne apdairesniu);


būsenai reikšti būdvardiškųjų žodžių įnagininkas vartojamas su veiksmažodžiais vadinti, laikyti, pripažinti, (pa)skelbti: Jo elgesį pavadinčiau netikusiu. Išrinktu laikomas daugiausia balsų gavęs kandidatas. Iškeldinimas pripažintas neteisėtu. Nutarimą pripažinti netekusiu galios (žr. pripaži̇̀nti);


įnagininkas vartojamas pagrindui ir rėmimuisi reikšti; rėmimąsi reiškia veiksmažodžių vadovautis, remtis formos su įnagininku: Vadovaudamasi įstatymu, Vyriausybė nutarė... Vadovaujantis įstatymu, nutarta... Visos įmonės, įstaigos ir organizacijos privalo vadovautis įstatymu. Remdamasis komisijos išvadomis, įsakau...


Rėmimosi negalima nusakyti dalyvio įnagininku be daiktavardžio: Remdamasis išdėstytu (=tuo, kas išdėstyta; išdėstytais dalykais) prašau...;


vienas įnagininkas (be veiksmažodžių vadovautis, remtis) pagrindui nusakyti dabartinėje kalboje nevartojamas. Įnagininkas rodo specialiai tam reikalui skirtą dalyką, pvz.: Direktoriaus įsakymas panaikintas valdybos nutarimu, o rėmimąsi kitu dalyku galima nusakyti prielinksniu pagal: Pagal nutarimo 7 punktą  (ne Nutarimo 7 punktu) įsakymas yra neteisėtas. Pensija paskirta pagal įstatymą (ne įstatymu);


pagrindui reikšti vartojamas veiksmažodinių daiktavardžių įnagininkas su kilmininku: Svečias lankosi prezidento kvietimu. Taryba pirmininko teikimu tvirtina komisijos narius. Atleistas iš darbo paties prašymu.


Atskirais atvejais šia reikšme vartojamas įnagininkas su prielinksniu su ir neveikiamasis dalyvis: Byla išduodama su vadovo leidimu (ne vadovo leidimu). Jūsų leidžiamas (leistas) (ne leidimu) norėčiau pasiūlyti... Kanceliarinėje kalboje tam tikrais atvejais ne klaida ir padalyvis: Jums leidus, norėčiau pasiūlyti (žr. padalyvis);


Prieš pašto kodą gali būti rašomas valstybės kodas LT: LT-01001 Vilnius; LT-44001 Kaunas. Jis būtinas, kai siunta siunčiama į užsienį.


įnagininkas netinka turiniui reikšti su gausos ir pilnio reikšmės būdvardžiais (gausus, pilnas, turtingas) ir veiksmažodžiais (gausėti, pildyti ir pan.); tam reikalui vartojamas kilmininkas: Dienos buvo gausios (pilnos) įvykių (ne įvykiais). Lietuva turtinga miškų (ne miškais; dar geriau turi daug miškų). Raštas perkrautas smulkmenų (ne smulkmenomis);


įnagininkas netinka veikėjui (veiksmo atlikėjui) reikšti su neveikiamaisiais dalyviais; tam reikalui vartotinas kilmininkas: Nusikaltimas nustatytas tardymo organais (=organų). Dokumentas gali būti suvokimas ir kaip veikėjas, ir kaip veiksmo atlikimo priemonė , todėl gali būti nusakomas ir kilmininku, ir įnagininku, o jei jis suprantamas kaip šaltinis – vietininku: Taikomos įstatymų, įstatymais, įstatymuose numatytos poveikio priemonės. (žr. nustatýti).

įnagininkas netinka veikėjui (veiksmo atlikėjui) reikšti su neveikiamaisiais dalyviais; tam reikalui vartotinas kilmininkas: Nusikaltimas nustatytas tardymo organais (=organų). Dokumentas gali būti suvokimas ir kaip veikėjas, ir kaip veiksmo atlikimo priemonė, todėl gali būti nusakomas ir kilmininku, ir įnagininku, o jei jis suprantamas kaip šaltinis – vietininku: Taikomos įstatymų, įstatymais, įstatymuose numatytos poveikio priemonės. (žr. nustatýti).


Įnagininkas vartojamas tik priemonei reikšti: Nuorašas rašomas mašinėle. Šiuo nutarimu patvirtinti veiklos nuostatai (tvirtina institucija, priimanti nutarimą). Tam tikra priemone laikytini ir antspaudas su parašu, todėl: Raštas patvirtintas antspaudu ir parašu, bet: Raštas patvirtintas direktoriaus (ne direktoriumi);


su įnagininku yra sudaryta kanceliarizmų, nusakančių reiškinių pavidalą ir veiksmų būdą:


iš netinkamų įnagininko konstrukcijų įsidėmėtinos:


Dažnai galima verstis ir be žodžio kompetencija, gali pakakti įgaliójimų ar téisių: Duoda nurodymus neviršydamas įgaliojimų (teisių). Kiek leidžia įgaliojimai, klausimus sprendžia savarankiškai;


Priesagos -inis būdvardis vartojamas reiškiant netiesioginę sąsają su kompiuteriu: kompiuterinis duomenų bankas. Galimas ir pasakymas kompiuterinis paštas, bet kaip terminas įsigalėjo elektroninis paštas.


Kompiuterių taikymas kokiai nors sričiai ar ko nors tvarkymas su kompiuteriais nusakomas veiksmažodžiu kompiuterizúoti ir jo vediniais: Pradėta kompiuterizuoti raštvedybą.


nevartoti, kai nėra komplektavimo, kai nekalbama apie visumą:<em> Reikia aprūpinti </em>(ne<em> komplektuoti) objektus medžiagomis ir darbo jėga. </em>

nevartoti, kai nėra komplektavimo, kai nekalbama apie visumą: Reikia aprūpinti (ne komplektuoti) objektus medžiagomis ir darbo jėga.


Ką nors tikrinantis ar kontroliuojantis asmuo yra kontroliúotojas; asmuo, kurio pareigos tikrinti kitų asmenų, pareigūnų ar įstaigų veiklą – kontroliẽrius: valstybės kontrolierius, autobuso kontrolierius.


Susirašinėjamajam būdui nusakyti vartojamas būdvardis korespondeñtinis (ne korespondencinis): korespondentinė sąskaita.


gali būti pavartota pavidalo suteikimo reikšme, tačiau ir tam reikalui labiau tinka apipavi̇̀dalinti: gražiai apiformintos (geriau apipavidalintos) prekės.


Anksčiau kopijomis buvo vadinamas ir antrasis tikslus tam tikro dokumento egzempliorius: Sąskaitų originalai lieka pirkėjui, o kopijos duodamos ūkininkams. Rašytiniu būdu pakartotas dokumentas vadinamas núorašu (žr. núorašas);


nevartoti sakinių dėmenims jungti, jei antrasis dėmuo neaiškina pirmojo dėmens, tik pasako kitą veiksmą. Tokios reikšmės dėmenys siejami sujungimo būdu ir pradedami įvardžiais ji̇̀s, ši̇̀s: Šiai dokumentų grupei nepriskiriami pareiškimai personalo klausimais, kurie (=jie) turi būti registruojami atskirai, plg.: Atskirai registruojami dokumentai, kurie priskiriami prie pareiškimų personalo klausimais. Surašomas adresatų sąrašas, kuris (=ir jis) pridedamas prie įstaigoje liekančio egzemplioriaus (ne tas surašomas, kuris pridedamas, o pridedamas tas, kuris yra surašytas). Apie pažeidimus informuoja įstaigų bei struktūrinių padalinių vadovus, kurie (=o šie) turi imtis priemonių trūkumams pašalinti (apie pažeidimus informuoja visi, ne tam tikra dalis; ir trūkumus šalina visi, kurie informuojami);


Lietuviški žodžiai globóti, prižiūrė́ti veiksmažodžio kuruoti neatstoja. Vietoj kuruoti netinka ir junginys yra kieno kompetencijoje.


Asmuo, kuriam pavesta kuo nors rūpintis, ką kuruoti, vadinasi kurãtorius (ne kuruotojas).


Tam tikra kvietimo rūšis yra kviečiamasis pranešimas – oficialus raštas, pranešantis apie būsimą posėdį, kuriame informuojamam asmeniui reikia dalyvauti. Toks raštas rašomas be pavadinimo, paprastame lape, tekstas dažniausiai prasideda laiko ir vietos nuoroda: Š. m. rugpjūčio 28 d. (ketvirtadienį) 15 val. Mokslų akademijos patalpose (Gedimino pr. 3, 54 kab.) vyks Ekspertų komisijos posėdis...


Iš kvito sudarytas veiksmažodis kvituoti, galima sakyti, nevartojamas, žinomesnė priešdėlinė forma pakvitúoti (žr. pakvitãvimas).


Talonas, kuriame nurodyta už prekes gautų pinigų suma yra čèkis (žr. čèkis).


Laidavimą patvirtinantis dokumentas yra laidavimo raštas arba garantinis raštas (žr. garántija);


veiksmažodis laiduoti vartojamas ir vien juridinės garantijos reikšme kaip veiksmažodžio užti̇̀krinti pakaitas: Valstybinėse aukštosiose mokyklose laiduojamas nemokamas mokslas. Policija privalo laiduoti (užtikrinti) viešąją tvarką (žr. užti̇̀krinti).


gali tiksliai apibrėžti terminą kam nors atlikti ar momentą: paskelbimo laiką, gavimo laiką, kokio nors veiksmo pradžios ir pabaigos laiką: Statytojas turi registruoti asmenų buvimo statybvietėje pradžios ir pabaigos laiką bei priežastis.  Pareiškėjui išsiunčiamas paraiškos gavimo ir registravimo patvirtinimas, kuriame nurodomas paraiškos kodas ir paraiškos gavimo data bei tikslus laikas – paraiškos gavimo diena, valanda ir minutė;


Minėtini laiko nusakymo būdai ir žodžio laikas vartojimas:

laiko trukmei (pasikartojimui per tam tikrą laiką) nusakyti vartojamas galininkas su prielinksniu per (žr. per̃), nevartotinas su prielinksniu į: Per metus daug kas pasikeitė. Susirinkimai šaukiami kartą per mėnesį (ne kartą į mėnesį). Kanceliarinėje kalboje neįprastas ir vietininkas: Registruotis ne rečiau kaip du kartus metuose (geriau per metus);


laiko ribai reikšti vartojamas kilmininkas su prielinksniu iki: Iki šios dienos gauta 10 paraiškų; ribai reikšti netinka naudininkas: Sėją baigsime spalio penkioliktai (=iki spalio penkioliktos);


laiko paskirčiai, t. y. laikui ar laiko tarpui, kuriam kas skiriama, reikšti vartojamas naudininkas: Sutartys sudaromos penkeriems metams. Skirta pinigų vienam mėnesiui.


Kai paskirtis nepabrėžiama, tik šiaip pasakomas veiksmas ar dokumentas pagal laiką, reikia vartoti kilmininką: Pasirašyta bendradarbiavimo sutartis 2017–2018 metams (geriau 2017–2018 metų bendradarbiavimo sutartis). Sudarytas planas IV ketvirčiui (geriau IV ketvirčio planas);


laiko tarpas (intervalas) nusakomas su prielinksniais nuo... iki arba vien nurodant jo ribas: Atostogavo nuo birželio 15 iki liepos 12 d. Konferencija vyks rugsėjo 14–17 dienomis.


laiko momentą (ne ribą) galima įvairiai nusakyti: Metų pabaigai (=Metų pabaigoje) mokykloje mokėsi 268 mokiniai. Pirmai dienai (=Pirmą dieną) turėjome du posėdžius;


Aiškiai laikinoms pareigoms nusakyti vartojami oficialūs pasakymai su prieveiksmiu laikinaĩ: laikinai einantis direktoriaus, pirmininko, prezidento pareigas (žr. pãreigos). Ne dokumentuose ir čia gali būti laikinasis: laikinasis direktorius, laikinasis valdytojas.


nevartoti, kai svarbu paneigti priklausomybės ryšius; juos reiškia dalyvis nepriklausomas: nepriklausomas (ne laisvas) ekspertas, nepriklausomas (ne laisvas) auditas, nepriklausomas (ne laisvas) dienraštis;


Nedidelis vieno lapo spaudinys ar blankas vadinamas mažybine forma lapẽlis. Buvęs nedarbingumo lapelis dabar oficialiai vadinamas nedarbingumo pažymėjimu: Pašalpa išmokėta pagal nedarbingumo pažymėjimą (ne lapelį). Užrašoma diagnozė pagal nedarbingumo pažymėjimą (ne lapelį) (žr. pažymė́jimas).


Nereikėtų vartoti dvižodžio pavadinimo leidimas-licencija, užtenka arba vieno, arba kito: Veislinius gyvulius gali eksportuoti asmenys, turintys Žemės ūkio ministerijos išduotą leidimą arba išduotą licenciją. Liceñcija yra už leidimą platesnės reikšmės arba pagal sutartį suteikta teisė.


Kitos šio veiksmažodžio reikšmės retesnės:


Lentelės viršuj esančiai skilčių skirstomajai daliai su antraštėmis vadinti netinka žodis antgalvis, nevartotina ir galvelė; gali būti antraštinė dalis, lentelės viršus, añtskiltis arba lentelės kepurėlė.


Sumuojamajai eilutei vartojamas pasakymas iš viso (ne viso). Jei visas kiekis (pažymėtas pasakymu iš viso) skirstomas dalimis, jos nurodomos žodžiais iš jų, iš to kiekio, iš to skaičiaus (ne tame tarpe, tame skaičiuje): išlaidų iš viso: / iš jų: / atlyginimams / ūkinių išlaidų.


įvairius konkrečius ryšius ir sąsajas aiškiau ir geriau nusako atitinkamos reikšmės veiksmažodžiai: Dokumentai, kurie neliečia sprendžiamo klausimo (geriau neturi ryšio, nesusiję su sprendžiamu klausimu), gali būti neregistruojami. Kviestieji pareigūnai dalyvauja posėdžiuose svarstant juos liečiančius (geriau su jų veikla susijusius) klausimus (jų pačių tie klausimai gali neliesti). Pranešime liečiami (geriau nagrinėjami) svarbūs klausimai (liesti klausimą reiškia vos apie jį užsiminti);


Tam tikrus atskirus duomenis ar reikšmingą faktą pateikiantis ir paliudijantis dokumentas yra pažymėjimas (žr. pažymė́jimas). Tačiau pažymėjimas gali nereikšti juridinio įteisinimo; pažymėjimas – konstatuoja, liudijimas – liudija (patvirtina), plg.: Aukciono dalyvio pažymėjimas ir laimėjus aukcioną – Nuosavybės teisės liudijimas.


Liudijimu   negalima vadinti vienkartiniam reikalui išduoto, kam nors pateikti skirto informacinio pobūdžio dokumento: Tikrinimo rezultatų liudijimas (=pažyma). Valiutos keitimo liudijimas (=pažyma, kvitas, čekis). Gaunamo atlyginimo liudijimas (=pažymėjimas, pažyma).


Lydraštyje paprastai minimas siunčiamasis dokumentas (dokumentai); raštvedybos taisyklės reikalauja nurodyti jo lapų ir egzempliorių skaičių; lydimasis raštas kaip terminas nebevartojamas. Prie vežamų daiktų, prekių, bagažo pridėtas raštas, kuriame nurodyti visi reikalingi duomenys, vadinamas važtãraščiu;


Taip pat nevartotini šios šaknies žodžiai markutė (=pašto ženklas) ir markeris; vartotini tokie jo pakaitai: žymẽklis, ženklintùvas – įrankis, kuriuo daroma tam tikra žymė: pašto žymeklis, gaminio kainos žymeklis; žymi̇̀klis – rašiklis su vandeniui atspariu tušu, kuriuo galima rašyti ant bet kokio paviršiaus; spalvi̇̀klis, gali būti ir (tèksto) spalvi̇̀klis – rašiklis, kuriuo įvairiomis spalvomis paryškinama reikalinga teksto vieta.


nevartoti įterptiniu žodžiu nuomonei reikšti; manymas su abejonės atspalviu nusakomas bendraties forma matýt arba prieveiksmiais tikriáusiai, greičiáusiai: Matomai (=Matyt), reikės pasitarti. Matomai (=Matyt; Tikriausiai), visko nespėsime aptarti.


nevartoti parengtam dokumentui, straipsniui, darbui vadinti: Laikraštyje spausdinamos įvairios medžiagos (medžiaga nespausdinama, spausdinami straipsniai, pranešimai, nutarimai ir kt.).


Mero vadovaujama valdžios institucija, t. y. savivaldybė, kartais pavadinama mèrija; tai neoficialus šnekamosios kalbos žodis: Su verslininkais susitiko merijos atstovai. Raštvedyboje ir dokumentuose tas žodis nevartotinas: Pasitarimas vyks merijos (=savivaldybės) salėje.


Iš būdvardžio minimalus sudaromas prieveiksmis minimaliai̇̃, bet netinka veiksmažodis minimalizuoti: minimalizuoti (=mažinti) remonto išlaidas, elektros energijos sąnaudas.


Dalykas, už kurį reikia mokėti, nusakomas dalyviu be priešdėlio ap-: mokami kursai (ne apmokami); taip pat ir nemokamos (ne neapmokamos) atostogos.


Daiktavardis mokė́jimas reiškia veiksmą; nevartoti mokamos pinigų sumos reikšme: terminuoti mokėjimai – turi būti terminuotos įmokos (ar išmokos) (žr. į̇́moka, i̇̀šmoka).


Buvimas organizacijos ar sąjungos nariu nusakomas žodžiu narỹstė: Sustabdo savo narystę frakcijoje (žr. sustabdýti).


Naudininkas vartojamas, kai paskirtis atskirai keliama ir pabrėžiama; daiktų pavadinimui ir rūšiai nusakyti paprastai vartojamas kilmininkas: įsakymų byla, vaiko priežiūros atostogos, įmonių buhalterių seminaras, raštų blankai, knygų spinta, antspaudo vieta.


Kai kilmininkas gali būti dviprasmiškas ar susiduria daug kilmininko formų, ir rūšiniai pavadinimai sudaromi su naudininku: žemės sklypas namo statybai, valstybinės kalbos mokėjimo normos vadovaujantiems darbuotojams;


su naudininku nusakomi pareigų pavadinimai, jei jie sudaryti su žodžių junginiu, reiškiančiu pavaldumo santykį, t. y. kieno nors pavaduotojų, padėjėjų ir atstovų pareigos: vyriausybės atstovas spaudai (gali būti ir vyriausybės spaudos atstovas), vyriausiojo gydytojo pavaduotojas pediatrijai | pediatrijos reikalams (ne pediatrijos ir ne pediatrijos reikalų pavaduotojas).


Jei pavaldumas žodžių junginiu neišreikštas, pareigos nusakomos kilmininku: mokslo reikalų prorektorius ( ne prorektorius mokslo reikalams). Pavaldumo nereiškiančių pareigų pavadinimai taip pat nusakomi kilmininku: instituto direktorius, komercijos direktorius, kokybės inspektorius, skyriaus vedėjas;

Jei pavaldumas žodžių junginiu neišreikštas, pareigos nusakomos kilmininku: mokslo reikalų prorektorius (ne prorektorius mokslo reikalams). Pavaldumo nereiškiančių pareigų pavadinimai taip pat nusakomi kilmininku: instituto direktorius, komercijos direktorius, kokybės inspektorius, skyriaus vedėjas;


naudininku nusakomas laikas, kuriam kas skiriama: Pirmininkas renkamas trejiems metams. Komandiruotas į Vilnių dviem savaitėms. Posėdį atidėjo pirmadieniui. Sudarė darbo planą kitiems metams. Patvirtino biudžetą 2022 metams.


Nusakant ne laiko paskirtį, o pavadinimą pagal laiką, vartojamas kilmininkas: 2021 m. biudžetas, pirmo pusmečio darbo planas; dokumentų pavadinimai turi būti su kilmininku;


naudininkas netinka laiko ribai ar tam tikram momentui reikšti; laiko riba pasakoma kilmininku su prielinksniu iki, laiko momentas – galininku arba vietininku ar dar kitaip: Spalio 20 dienai (=Iki spalio 20 dienos) patikrintos 26 pagrindinės mokyklos. Kovo pirmai dienai (=pirmą dieną) mieste buvo 800 tūkstančių gyventojų. Metų pabaigai (=pabaigoje) padėtis pagerėjo. Bendrovė turi užtikrinti, kad jos skleidžiama reklama atitiktų šiai dienai (=šiandien, šiuo metu) galiojančiuose teisės aktuose įtvirtintus reikalavimus;


naudininko nevartoti po slinkties veiksmažodžių tikslui reikšti; po jų tikslas nusakomas kitais būdais: Susirinko posėdžiui (=į posėdį, posėdžiauti) skyrių vadovai. Direktorius išvyko atostogoms (=atostogauti, atostogų, į atostogas). Pasitarimui (=Į pasitarimą, Pasitarti) kviečiami mokyklų direktoriai;


tikslui ir paskirčiai reikšti neteiktinas abstrakčios reikšmės veiksmažodinių daiktavardžių naudininkas; tam reikalui tinka bendratis: Namas atiduotas naudoti (ne naudojimui ir ne eksploatacijai). Pateikė nutarimą balsuoti (ne balsavimui). Projektą pateikė svarstyti (ne svarstymui). Projektą grąžino papildyti (ne papildymui). Darbuotoją pristatė premijuoti (ne premijavimui). Tačiau naudininkas pateisinamas, kai veiksmą reikia tikslinti, nes prie bendraties tikslinamąjį žodį sunkiau pridėti, plg.: Pateikė projektą svarstyti ir Pateikė projektą antram svarstymui. Nežinoma, kokia lėšų dalis bus skirta ilgalaikiam kovos su klimato kaita finansavimui. Stacionarieji įrenginiai įrengiami nuolatiniam naudojimui  iš anksto nustatytoje vietoje;


su priemonių pavadinimais paskirčiai reikšti vartojamas naudininkas su bendratimi: spinta dokumentų byloms laikyti, lėšos baldams įsigyti. Naudininkas su bendratimi vartojamas ir su abstrakčios reikšmės žodžiais, kuriuos galima suprasti kaip priemonių pavadinimus: priemonės rinkai stabilizuoti, komisija projektui rengti. Ėmėsi priemonių įstatymui taisyti. Siūloma didžiulė gausa priemonių sveikatai gerinti.


Tam tikromis priemonėmis galima laikyti dokumentus, kurie padeda pasiekti tikslą, tačiau jų pavadinimams anksčiau buvo teikiama ne naudininko konstrukcija su bendratimi, o galininkas su bendratimi, dabar naudininkas su bendratimi vertintinas kaip šalutinis normos variantas: leidimas statybos darbams atlikti (geriau atlikti statybos darbus); paraiška parodai rengti (geriau rengti parodą); prašymas pasui išduoti (geriau išduoti pasą). Priėmė nutarimą mokesčiams didinti (geriau didinti mokesčius). Su kitais dokumentų pavadinimais geriausiai tinka kilmininkas: Pieno pardavimo sutartis;

Tam tikromis p riemonėmis galima laikyti dokumentus, kurie padeda pasiekti tikslą, tačiau jų pavadinimams anksčiau buvo teikiama ne naudininko konstrukcija su bendratimi, o galininkas su bendratimi, dabar naudininkas su bendratimi vertintinas kaip šalutinis normos variantas: leidimas statybos darbams atlikti (geriau atlikti statybos darbus); paraiška parodai rengti (geriau rengti parodą); prašymas pasui išduoti (geriau išduoti pasą). Priėmė nutarimą mokesčiams didinti (geriau didinti mokesčius). Su k itais dokumentų pavadinimais geriausiai tinka kilmininkas: Pieno pardavimo sutartis;


naudininkas su bendratimi netinka su priemones reiškiančiais žodžiais, kuriais nusakoma ne paskirtis, o šių žodžių turinys: Nevykdo nurodymo pertvarkyti etatus (ne etatams pertvarkyti). Priėmė nutarimą didinti mokesčius (ne mokesčiams didinti). Pateikė pasiūlymą gerinti darbą (ne darbui gerinti; gali būti ir pasiūlymą, kaip gerinti darbą);


su priemonių pavadinimais nevartotinas abstrakčios reikšmės veiksmažodinių daiktavardžių naudininkas su kito daiktavardžio kilmininku; tam reikalui vartojamas neveiksmažodinių daiktavardžių naudininkas su bendratimi: Inventorizacijos pravedimui (čia netinka nė pravedimas, turi būti Inventorizacijai atlikti) sudaryta komisija. Skirti transportą prekių atvežimui (=prekėms atvežti). Skirti paskolą baldų įsigijimui (=baldams įsigyti). Įmonės registravimui (=Įmonei registruoti) pateikiami šie dokumentai.


Tačiau vartojamas sukonkretėjusių reikšmių veiksmažodinių daiktavardžių naudininkas: Skyrė lėšų mokyklos statybai | mokyklai statyti. Pritrūko lėšų darbo užmokesčiui. Vartojama, kai daiktavardis yra sukonkretėjęs, tapęs terminu, pvz.: Tam tikra pareigūno darbo laiko dalis skiriama atstovavimo veiklai, atstovavimui gali būti skiriamas ir visas darbo laikas. Dalis pajamų bus skirta sveikatos draudimui. Administravimui išleista maždaug 2,4 proc. veiklos biudžeto. Paskyrimų tarnyba neprivalėjo skirti trūkstamų balų pareigūnams, kurių turimas balų skaičius beveik siekia paaukštinimui reikalingų balų ribą;


naudininkas vartojamas su tam tikrais žodžiais, iš kurių įsidėmėtini veiksmažodžiai atstováuti, keñkti, nusikal̃sti, prilýgti, būdvardžiai naudi̇̀ngas, palankùs, reikali̇̀ngas.


Su naudininku nevartoti veiksmažodžių atitikti, linkti, pasakymo kreipti dėmesį: atitinka skelbtiems duomenims (=skelbtus duomenis arba sutinka su skelbtais duomenimis), linksta mokslams, komercijai (=į mokslus, į komerciją), nekreipia dėmesio pastaboms (=į pastabas).


nevartoti kalbant apie paprastą maisto, vaistų ir kitų dalykų suvartojimą: Vaisius naudojame (=vartojame) maistui. Naudoti (=Vartoti) (vaistus) du kartus per dieną prieš valgį. Žodžius, pasakymus, kitus kalbos elementus ne naudojame, o vartojame. Ir daug kur kitur labiau tinka veiksmažodis vartóti, bet visur griežtos ribos tarp žodžių naudoti ir vartoti nėra, pvz.: maistui vandenį vartojame, o gamybos reikalams naudojame;


kalbant apie ko pritaikymą ir rėmimąsi kuo nors, geriau tinka ne naudoti, o atitinkamos reikšmės žodžiai: Naudojama (geriau Taikoma) centralizuota sistema. Kartotekai panaudojama bylų nomenklatūra (geriau Kartoteka sudaroma pagal bylų nomenklatūrą).


Prieveiksmis naujai̇̃ galimas, kai naujas ne pats dalykas, o jo atsiradimo veiksmas, bet ir tada geresnis pasakymas iš naujo: Naujai (geriau Iš naujo) suredaguotas nutarimas buvo priimtas. Kalbant apie laiką, vartojamas prieveiksmis neseniai̇̃: Pradėjo darbą neseniai (ne naujai) sudaryta komisija.


vengtina ypatybės turėjimui reikšti: specialistas su aukštuoju mokslu (geriau aukštąjį mokslą baigęs), žmogus su negale (geriau neįgalusis, invalidas);


Kalbant apie asmenis, institucijas ir dokumentus, naujumui nusakyti netinka būdvardis šviežias ir prieveiksmis šviežiai: Sudaryta šviežia (=nauja) komisija. Šviežiai (=Neseniai; Iš naujo) išleistas nutarimas.


priesagos -inis būdvardžiai, reiškiantys buvimą be ko nors, turi ne priešdėlį be-, o ne-: neprocentinė (ne beprocentinė) paskola, nepiniginis (ne bepiniginis) atsiskaitymas; priešdėlis be- tinka su žodžiais, neturinčiais priesagos -inis (žr. be-);

priesagos -inis būdvardžiai, reiškiantys buvimą be ko nors, turi ne priešdėlį be-, o ne-: neprocentinė (ne beprocentinė) paskola, nepiniginis (ne bepiniginis) atsiskaitymas; priešdėlis be- tinka su žodžiais, neturinčiais priesagos -inis (žr. be -);


atskirai rašomi neiginiai, susiję su skiriamosios reikšmės žodžių junginiu: ne pelno įmonė (plg. pelno įmonė), ne ginčo, ne konkurso tvarka, ne darbo metu.


Vartojamas ir pasakymas apdėti mokesčiu, bet jis turi šnekamosios kalbos atspalvį: Apdedamos mokesčiu visos pajamos.


Reikia skirti neatlygintinus („už kuriuos nereikia atsilyginti“) ir negrąžintinus („kurių nereikia grąžinti“) dalykus; antruoju atveju vartojami prieveiksmiai negrąži̇̀ntinai, negrąži̇̀namai: Darbininkai gauna negrąžintinai specialius drabužius. Statyba negrąžinamai finansuojama valstybės.


Iš daiktavardžio normatyvas sudaromas būdvardis normatỹvinis, reiškiantis sąsają su normatyvu: normatyviniai aktai, normatyviniai dokumentai (žr. ãktas). Sąsają su norma reiškia būdvardis nórminis (žr. nórminis).


Kai tiesioginės sąsajos su notaru nėra, tinka būdvardis notãrinis: Notarinius veiksmus atlieka seniūnas. Komercinio banko steigimo sutartis sudaroma notarine forma;


veiksmažodžio<em> nukreipti</em> nevartoti siuntimo, skyrimo, perdavimo reikšmėmis:

veiksmažodžio nukreipti nevartoti siuntimo, skyrimo, perdavimo reikšmėmis:


Kai kalbama ne šiaip apie numatymą, o apie reglamentaciją, įformintą tvarką, vartotinas veiksmažodis nustatýti: Reikia nustatyti (vien numatymo nepakanka, reikia suplanuoti ir tai atitinkamai įforminti) premijų skyrimo tvarką (žr. nustatýti).


nusakant laiko ar kitokį intervalą, prielinksnis nuo vartojamas kartu su iki (žr. iki̇̀): Pietų pertrauka nuo 13 iki 14 val., arba gali būti: 13–14 val., bet netinka nuo 13–14 val. Intervalas nuo... iki paprastai apima ir nurodomas ribas; jei tai reikia pabrėžti, pridedamas prieveiksmis imtinaĩ arba įskaitýtinai (žr. imtinaĩ);


atstovavimui reikšti prielinksnį nuo tinka vartoti nusakant atstovavimo proporciją (atstovų ir atstovaujamųjų narių santykį): Renkamas vienas atstovas (delegatas) nuo penkių šimtų narių;


nevartoti reikšme „atidengti“ lentą: Į lentos atidarymą (=atidengimą, dar geriau Atidengti lentos) susirinko daug žmonių. Atidarymu galima vadinti oficialų patalpos egzistavimo įteisinimą.


prielinksnis nuo nevartotinas reiškiant šiaip atstovavimą šaliai ar kolektyvui; įgaliotas atstovavimas reiškiamas pasakymu kieno vardu; šiaip sąsaja su tam tikru kolektyvu ar vienetu nusakoma su prielinksniu iš ar kitaip: Deklaraciją nuo Lietuvos (=Lietuvos vardu) pasirašė Seimo pirmininkas. Nuo projekto rengėjų (=Projekto rengėjų vardu; Iš projekto rengėjų) kalbėjo darbo grupės vadovas. Tačiau su žodžiu delegãtas gali būti ir prielinksnio nuo konstrukcija: Nuo rajono konferencijoje dalyvavo keturi delegatai (žr. delegãtas).


Nuolatiniams, nepaliaujamiems dalykams nusakyti netinka nekintamumą reiškiantis būdvardis pastovus: Turi pastovų (=nuolatinį) darbą. Įgriso pastovūs (=nuolatiniai) skundai. Pastovùs – tai visada toks pats, pvz.: pastovi temperatūra (žr. pastovùs);


nevartoti reikšme „(su)mokėti, atlyginti“, jei pasakyta už ką mokama: Jis jau apmokėjo (=sumokėjo) už butą. Keleivis dar neapmokėjo (=neužmokėjo, nesumokėjo) už važiavimą.

nevartoti reikšme „(su)mokėti, atlyginti“, jei pasakyta už ką mokama: Jis jau apmokėjo (= sumokėjo) už butą. Keleivis dar neapmokėjo (= neužmokėjo, nesumokėjo) už važiavimą.


Nuorašai rašomi kompiuteriu arba ranka, juos tvirtina notaras arba įstaigos darbuotojas nuorašo tvirtinimo žyma, kuri susideda iš žodžio „Nuorašas tikras“, pareigų pavadinimo, parašo, pasirašančio asmens vardo ir pavardės, datos. Nuorašais vadinami ir siunčiamųjų raštų antrieji (įstaigoje liekantys) egzemplioriai.


Nurašyta tam tikro dokumento dalis vadinasi i̇̀šrašas (žr. i̇̀šrašas). Dauginimo ir kopijavimo priemonėmis daromi nuorašai gali būti vadinami kópijomis (žr. kòpija). Pakartotinis dokumentas, išduodamas vietoj prarasto, yra dublikãtas;


Atskiras dokumentas ar žodinis nurodomasis patarimas yra nuródymas (žr. nuródymas); šia reikšme nuoroda netinka.


Tačiau kanceliarinėje kalboje vartojama prielinksninė konstrukcija su daiktavardžiu núoroda: Duodama nuoroda į kitą dokumentą, kurio pagrindu parengtas šis tekstas (žr. núoroda).


Visišką pašalinimą iš darbo ar pareigų, darbo sutarties nutraukimą reiškia veiksmažodis atléisti, vartojamas su prielinksniu iš: Kontrolierius prasižengusį darbuotoją nušalina nuo pareigų, o administracija turi teisę jį atleisti iš darbo (žr. atléisti). Veiksmažodis atleisti yra neutralus, o pašãlinti (žr. pašãlinti) turi prievartos reikšmės atspalvį.


Kiti nutarimo vartosenos dalykai panašūs į žodžio sprendi̇̀mas vartojimą (žr. sprendi̇̀mas).


vartojama pavyzdžio ėmimo reikšme; dalykas, iš kurio imamas pavyzdys, kuriuo vadovaujamasi, nusakomas įnagininku: Darbuotojai seka vadovu (kas kita – seka vadovą, t. y. jį stebi). Reikia sekti gerais pavyzdžiais;


Su operacijomis netiesiogiai susiję dalykai gali būti nusakomi šio daiktavardžio priesagos -inis vediniu: operacinis skaičiavimas. Būdvardis operatyvùs reiškia ne sąsają su operacijomis, o šiaip veiksmingumą, greitą veikimą: operatyvūs duomenys, operatyvi kontrolė. Abu šiuos dalykus – tam tikras operacijas ir veiksmingumą – apima būdvardis operatỹvinis: operatyvinė grupė (policijos), operatyvinė apskaita. Kalbant apie paprastą greitumą, vartotini lietuviški žodžiai skubus, greitas.


žodžio organas nevartoti periodiniams leidiniams vadinti.


Panašiai kaip veiksmažodis apmokėti vartojamas ir daiktavardis apmokė́jimas: sąskaitos apmokėjimas, išlaidų apmokėjimas. Bet darbo apmokėjimas keistinas darbo užmokesčiu, buto apmokėjimas – mokėjimu už butą arba buto mokesčiu. Apmokėjimas (ir veiksmažodis apmokėti) yra vertinys, pateisinamas tik tais atvejais, kai nepriešdėlinės ar kitus priešdėlius turinčios formos iškreipia sąvokos reikšmę.


žodžio organizacija nevartoti organizavimo veiksmui ir procesui vadinti; tam turime žodį organizãvimas: Darbo organizavimu (ne organizacija) rūpinasi grupės vadovas (žr. -ãvimas).


Tiesioginė sąsaja su organizacija reiškiama daiktavardžio kilmininku: organizacijos lėšos, organizacijos vadovas, organizacijos turtas. Netiesioginė sąsaja su organizacija ar organizavimu nusakoma būdvardžiu organizãcinis: organizaciniai gabumai, organizacinis darbas (netinka organizatorinis darbas). Taip pat nevartotinas būdvardis organizacijinis, -ė.


Dokumentų sudarymo, dauginimo, laikymo, gabenimo priemonių visuma vadinasi organizacinė technika, netinka orgtechnika.


be priešdėlio nevartoti baigtam organizavimo veiksmui nusakyti, tuo atveju būtinos priešdėlinės formos: Organizavo (=Suorganizavo; Surengė) pasitarimą. Įmonės pagrindu organizavo (=įsteigė) akcinę bendrovę. Žodis organizavo gali reikšti, kad darbą pradėjo, bet nebaigė.


Tai pagrindinis dokumento egzempliorius (žr. egzempliõrius), pagal jį daroma kòpija, núorašas, i̇̀šrašas: Asmenys apie priimtus sprendimus informuojami raštu arba elektroninių ryšių priemonėmis per 3 darbo dienas nuo sprendimų priėmimo dienos, pateikiant sprendimo originalą arba jo nuorašą. Pareiškėjas privalo pateikti su projekto įgyvendinimu susijusių dokumentų originalus ir (ar) tinkamai patvirtintas jų kopijas.  Interesantui įteikiamas originalas, nuorašas segamas į bylą. Sąskaitų originalai atiduodami pirkėjui.

Tai pagrindinis dokumento egzempliorius (žr. egzempli õ rius), pagal jį daroma k ò pija, n ú orašas, i̇̀ šrašas: Asmenys apie priimtus sprendimus informuojami raštu arba elektroninių ryšių priemonėmis per 3 darbo dienas nuo sprendimų priėmimo dienos, pateikiant sprendimo originalą arba jo nuorašą. Pareiškėjas privalo pateikti su projekto įgyvendinimu susijusių dokumentų originalus ir (ar) tinkamai patvirtintas jų kopijas. Interesantui įteikiamas originalas, nuorašas segamas į bylą. Sąskaitų originalai atiduodami pirkėjui.


žemesnės pakopos vienetams pavadinti: antraštė – paantraštė, punktas – papunktis, komitetas – pakomitetis, dalinys – padalinys;


veiksmo pabaigai ir rezultatinei būsenai reikšti: duoti – paduoti, keisti – pakeisti, klausti – paklausti, rašyti – parašyti, skelbti – paskelbti;


gali reikšti veiksmo trumpumą ar nestiprumą: būti – pabūti, dalyvauti – padalyvauti, galvoti – pagalvoti, svarstyti – pasvarstyti. Vartojami tokios reikšmės daiktavardžiai panaudà „laikinas nemokamas naudojimasis“, pasaugà „laikinas turto ar pinigų saugojimas be atlyginimo“: pasaugos sutartis (žr. sutarti̇̀s).


Įmonių, įstaigų, organizacijų struktūrinių padalinių oficialių pavadinimų pirmasis žodis ir kiti tikriniai sudaromieji žodžiai rašomi iš didžiosios raidės: Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerijos Bendrojo ugdymo departamentas, Lietuvos kariuomenės Sausumos pajėgų Juozo Lukšos mokymo centras, Vytauto Didžiojo universiteto Gamtos mokslų fakultetas, Vilniaus universiteto Tarptautinių santykių ir politikos mokslų institutas, Europos Parlamento Konstitucinių reikalų komitetas, Jungtinių Tautų Statistikos komisija.


nevartoti neapibrėžto laiko dalyvavimui nusakyti: Reikės padalyvauti (=dalyvauti) susirinkime (eiti į susirinkimą). Iš viso nevartotinas veiksmažodis sudalyvauti.


Konkretų kokio dokumento ar kito dalyko patvirtinimą ir juridinį įteisinimą nusako veiksmažodis patvi̇̀rtinti (žr. patvi̇̀rtinti).


padalyvis vartojamas, kai pagrindinį sakinio veiksmą atlieka vienas veikėjas, o šalutinį padalyviu pasakomą veiksmą – kitas veikėjas; pastarasis dažniausiai pasakomas naudininku: Valdybai svarstant nutarimo projektą, komisija parengė jo naują variantą. Naujoji tvarka įsigalioja, (direktoriui) paskelbus įsakymą;


padalyvis netinka, kai ir pagrindinį, ir šalutinį sakinio veiksmą atlieka tas pats veikėjas; tada vartojamas pusdalyvis ar dalyvis: Remiantis (=Remdamasis) valdybos nutarimu, direktorius rašo įsakymą (direktorius ir įsakymą rašo, ir remiasi valdybos nutarimu). Papildant (=Papildydami) ankstesnį raštą, pranešame... Siekiant (=Siekdama; dar geriau Norėdama) padėti ūkininkams, savivaldybė padidino jų rėmimo fondą. Išanalizavus (=Išanalizavusi) dokumentus, mandatų komisija nustatė...;


padalyvis galimas, kai šalutinį veiksmą atlieka žmonių grupė, o į ją įeina ir pagrindinio veiksmo atlikėjas, taigi pagrindinio ir šalutinio veiksmo atlikėjas iš dalies sutampa; pagrindinis veiksmas reiškiamas dalyvavimo reikšmės veiksmažodžiais dirbti, dalyvauti, prisidėti: Dirbo rengiant nuostatus. Dalyvavo sudarant planą.


Tokių konstrukcijų vis dėlto nereikėtų labai skleisti; tą patį paprasčiau ir aiškiau galima nusakyti pasakymais prisidėti prie ko, dirbti kartu su kuo, padėti daryti ką: Prisidėjo prie darbo plano sudarymo. Kartu su kitais rengė nuostatus;


žodis štampas vartojamas standartiniams pasakymams pavadinti: Kanceliarinė kalba turi nemažai štampų. Taisyklingi, reikiamose vietose vartojami štampai kanceliarinei kalbai yra reikalingi (žr. tèkstas); kitų sričių kalbą jie gadina.


padalyvis vartojamas, kai pagrindinis sakinio veiksmas yra apibendrintas (neturi konkretaus veikėjo) ir reiškiamas beasmenėmis formomis – beasmeniais veiksmažodžiais su bendratimi, sudurtinėmis formomis su neveikiamaisiais dalyviais: Priimant bylas į archyvą, reikia patikrinti, ar jos tinkamai sutvarkytos. Adresuojant laišką, pradžioje rašomas adresatas. Nustatant namo susidėvėjimą, turi būti atsižvelgta į tai, ar jis remontuotas. Patikrinus skundą, rasta daug trūkumų.


Kai pagrindinį veiksmą reiškianti forma pasidaro asmeninė ir atsiranda veiksmo atlikėjas, vietoj padalyvio vartojamas pusdalyvis ar dalyvis, plg.: Atsakant į raštą, pranešta... ir Atsakydamas į raštą, pranešu... Gavus raštą, reikia rašyti atsakymą ir Gavęs raštą, inspektorius rašo atsakymą. Esamojo laiko padalyvį atitinka pusdalyvis (abu veiksmai vyksta kartu), būtojo laiko padalyvį – būtojo laiko veikiamasis dalyvis (šalutinis veiksmas ankstesnis už pagrindinį), plg.: Remiantis patikrinimo medžiaga, nuspręsta... ir Remdamasi patikrinimo medžiaga, komisija nusprendė... Pasirėmus patikrinimo medžiaga, nuspręsta... ir Pasirėmusi patikrinimo medžiaga, komisija nusprendė...;


nevartoti padalyvinių konstrukcijų su žodžiais, kurie pakartoja veiksniu pasakytą dalyką; jos dažniausiai pakeičiamos dalyviu: Dokumentai juos pasirašius (=Pasirašyti dokumentai) registruojami. Nutarimas įsigalioja, jį paskelbus spaudoje (=paskelbtas spaudoje; kai paskelbiamas spaudoje). Kartais jas galima taisyti įnagininko junginiu arba vartoti padalyvinę konstrukciją be žodžio, kartojančio sakinio veiksnį: Jonaitis jam pačiam prašant (=savo paties, savo prašymu) perkeltas į kitą darbą. Dokumentai, įvykdžius jų užduotis (=įvykdžius užduotis), segami į bylas;


paprastojoje norminėje kalboje prie padalyvio nekartojamas papildiniu pasakytas dalykas; netinka: Vaikui augant, jį reikia prižiūrėti, sakoma: Augantį vaiką reikia prižiūrėti. Tokios padalyvinės konstrukcijos keičiamos panašiai kaip tos, kurios kartoja veiksniu pasakytą dalyką, arba praleidžiamas prie turinio kartojamąjį dalyką reiškiantis papildinys: Žmogui suklydus, jam (=Suklydusiam žmogui) reikia padėti. Gavus raštą, į jį (=Į gautą raštą) reikia atsakyti arba: Gavus raštą reikia atsakyti.


nevartoti ne statymo būdu sudarytai sudėčiai: Skelbiamas naujojo teismo sąstatas (=Skelbiama... sudėtis; Skelbiami... nariai). Sudaryta tokio sąstato (=tokios sudėties) komisija. Dviguba klaida pasakymas tokiame sąstate.


geriau nevartoti, kai reiškiamas paprastas laikymas ir vietos nurodymas: Laikraščiai saugomi (geriau laikomi) paprastose spintose. Raktas saugomas (geriau laikomas) sutartoje vietoje (žr. laikýti).


nevartoti buvimui po ko nors nusakyti: Toliau seka (=eina, yra) parašai; neteiktinas ir tokios reikšmės dalyvis sekantis (žr. sẽkantis);


Jei laikymas susijęs su saugojimu, galimi veiksmažodžiai laikýti ir saugoti: Bylos laikomos | saugomos spintose. Taip pat ir antspaudą seife galima ir saugoti, ir laikyti: už antspaudą atsakantis žmogus jį saugo, bet gali ir laikyti kur padėjęs. Kai vyrauja priežiūros ir saugojimo reikšmė, vartojamos veiksmažodžio saugoti formos: Kad dokumentai būtų išsaugoti, atsako įstaigos vadovas. Nuolatinio ir ilgo saugojimo bylos segamos į kietus viršelius.


Vieta, kur kas nors laikoma ir saugoma, yra saugyklà.


netinka reikšme „atplėšti“ (laišką, korespondenciją): Tarnybinė korespondencija atidaroma (=atplėšiama) raštinėje;


Artimos reikšmės veiksmažodis kviẽsti turi prašymo reikšmės atspalvį (žr. kviẽsti). Šaukimo ir kvietimo reikšmių skirtumas ypač ryškus iš daiktavardžių šauki̇̀mas (reiškia liepimą) ir kvieti̇̀mas (reiškia mandagų prašymą) (žr. kvieti̇̀mas): Gavo šaukimą į teismą. Gavau kvietimą į konferenciją.


Dokumentą turintį asmenį galima vadinti ir turė́toju: Į banką gali kreiptis mokėjimo kortelės savininkas | turėtojas.


Atitinkamai vartojami ir prieveiksmiai: Įmonės tvarkosi savarankiškai (gali būti ir nepriklausomai, tik ne savistoviai). Pradėsime dirbti savarankiškai (ne savistoviai).


Būdvardis šeimyninis netinka santykiui su šeima nusakyti:


nevartoti šiaip po ko nors esančiam ar iš eilės einančiam dalykui nusakyti: Numatyta sekančio (sakytina kito, ateinačio, artimiausio) susirinkimo data. Sekančiais (turėtų būti Kitais; Ateinančiais) metais pradėsime mokyklos statybą;


su daiktavardžiu nevartoti nurodomąja reikšme prieš išvardijimą, tai didelė klaida; išvardijimas nurodomas įvardžių šis, šitoks, toks formomis: Sudaryti sekančios (=šios, tokios) sudėties komisiją. Į posėdį pakviesti sekantys (=šie) asmenys;


vieno dalyvio sekantis nevartoti pabrėžiamąja reikšme prieš aiškinimą, tai didelė klaida; tam turime samplaiką štai kas: Noriu pasakyti sekantį (=štai ką).


Prieš aiškinimą ir išvardijimą nevartotinas ir prieveiksmis sekančiai; tam turime prieveiksmius taip, šitaip: Naujasis komitetas pareigas pasiskirstė sekančiai (=taip, šitaip). Lėšos sunaudotos sekančiai (=taip, šiems reikalams).


Po įvardžio šis einantis dokumento sutrumpintas pavadinimas rašomas mažąja raide: Šios taisyklės..., ne Šios Taisyklės...;


Iš kanceliarinės kalbos ir veiksmažodį štampuoti išstūmė lietuviškas atitikmuo spaudúoti;


nevartoti priežasties ir padarinio santykiams reikšti; jie nusakomi veiksmažodžiais kyla, išeina: Iš to seka (=kyla, išeina, padaroma) tokia išvada. Iš rašto seka (=matyti, išeina), kad turimi duomenys netikslūs.


Savivaldybės skiriamas seniūnijos administratorius yra seniūnas: Seniūnus skiria ir iš pareigų atleidžia meras. Seniūnai nusakomi panašiai kaip seniūnijos, bet be žodžio seniūnija: Vilniaus miesto Žirmūnų seniūnas; Salantų miesto seniūnas.


prekių ir gaminių sertifikatai – pažymi, kad gaminys atitinka standartų ir normų reikalavimus: Produkcija atitinka sertifikatuose nurodytus techninius rodiklius. Gaminti, tiekti ir naudoti sertifikatų neatitinkančią produkciją draudžiama.Šifruojant naudojami skaitmeniniai sertifikatai privalo būti išduoti patikimų sertifikavimo tarnybų;


Prekės kokybę patvirtinančiam dokumentui vadinti vietoj žodžio sertifikatas tinka kokybės pažymėjimas: sviesto sertifikatas (kokybės pažymėjimas), sėklos sertifikatas (kokybės pažymėjimas).


Sertifikatai gali patvirtinti įmonių ar įstaigų teisę ir tikimą teikti tam tikras paslaugas: Stomatologinės priežiūros paslaugų, kurioms būtinas sertifikatas, sąrašą tvirtina Sveikatos apsaugos ministerija;


sertifikatu netinka vadinti tokį pažymėjimą, kuriuo patvirtinama paprasta būsena ar statusas: Norinčius kelti kvalifikaciją ir gauti atitinkamą sertifikatą (=pažymėjimą) prašome kreiptis į kursų vadovą. Išduodamas užsienio kalbos kursų baigimo sertifikatas (=pažymėjimas).


Panašiai, kokybės, rodiklių ar tikimo nustatymo bei patvirtinimo reikšme, vartojamas ir veiksmažodis sertifikúoti bei jo vediniai: Pradėtas kasos aparatų sertifikavimas.


kiekio ribai reikšti veiksmažodis siekti vartojamas su galininku: Pajamos siekė tūkstantį (ne tūkstančio) eurų;


Fizinėms sąsajoms reikšti vartojamas veiksmažodis ri̇̀šti (žr. iṙ̀šti).


Per susirinkimus ir posėdžius vartojama apibendrintos reikšmės (neveikiamoji) forma: Siūloma tokia darbų tvarka. Siūloma nustatyti tokį reglamentą. Siūloma diskusijas baigti.


Vartojama įvairių priešdėlinių žodžio skaičiuoti vedinių (žr. apskaičiúoti, išskaičiúoti, paskaičiúoti, pérskaičiuoti).


nevartoti manymui, nuomonės turėjimui nusakyti: Skaitau (=Manau; Esu įsitikinęs; Esu tos nuomonės), kad svarbiausia – padaryti tvarką. Skaitau (=Manau), kad taip elgtis nederėjo;


nevartoti statusui ar būklei nusakyti; ką nors kuo laikome, ne skaitome: Sprendimą skaityti (=laikyti) netekusiu galios. Susirinkimą skaitau atidarytu (netinka ir laikau atidarytu, sakytina: Susirinkimą skelbiu pradėtą; Susirinkimą pradedame) (žr. laikýti).


nevartoti kuo nors laikymo, priskyrimo reikšmėmis: Jis skaitėsi (=buvo laikomas) geru darbuotoju. Pastatas skaitosi (=yra) savivaldybės žinioje (priklauso savivaldybei).


Viešo pranešimo reikšme galima skelbti rezultatus, varžytynes, pertrauką, posėdžio pradžią. Gali būti skelbiu posėdį pradėtą, arba galima nekanceliariškai sakyti: posėdį pradėsime; netinka posėdį skelbiu pradėtu.


reikšme „kurio reikia“ geriau vartoti rei̇̃kiamas, reikali̇̀ngas: Stojant į mokyklą, būtina turėti atitinkamus (geriau reikiamus, reikalingus) dokumentus.


Raštu pateiktam skundui vadinti netinka nusiskundimas: Gyventojų nusiskundimai (=skundai) registruojami;


Slaptumo padarymo ypatybė nusakoma dalyviu įslãptintas: įslaptinti dokumentai, įslaptinta informacija (žr. įslãptinti).


Nedideliems spaudams vadinti tinka mažybinė forma spaudùkas: Skirdamos pensiją, socialinės apsaugos įstaigos deda spauduką: „Pensija paskirta“;


Spausdinimo prietaisas yra spausdintùvas: Kasos aparatas blokuojamas, jeigu išsijungia spausdintuvas. Spausdintuvu vadinamas ir kompiuterio informacijos spausdinimo įrenginys; turėdami patogų savą žodį galime verstis be printerio.


Sprendimams taikomi bendrieji tvarkomųjų dokumentų formos ir kalbos reikalavimai: jie turi įvadinę ir dėstomąją ar vien dėstomąją dalį, punktai paprastai pradedami bendratimi ir kt.; skiriasi tik pavadinimas (nutarimas – sprendimas) ir tvarkomosios reikšmės žodis (nutaria – nusprendžia).Sprendimaspavartojamas ir kaip apibendrintas tvarkomųjų dokumentų (nutarimų, sprendimų ir potvarkių) pavadinimas;

Sprendimams taikomi bendrieji tvarkomųjų dokumentų formos ir kalbos reikalavimai: jie turi įvadinę ir dėstomąją ar vien dėstomąją dalį, punktai paprastai pradedami bendratimi ir kt.; skiriasi tik pavadinimas (nutarimas – sprendimas) ir tvarkomosios reikšmės žodis (nutaria – nusprendžia). Sprendimas pavartojamas ir kaip apibendrintas tvarkomųjų dokumentų (nutarimų, sprendimų ir potvarkių) pavadinimas;


Išvadų darymą ir baigtinį veiksmą aiškiau pasako priešdėlinės formos išsprę́sti – išnagrinėti, baigti spręsti: Klausimas išspręstas; nusprę́sti – nutarti: Susirinkimas nusprendė (nutarė) kreiptis į savivaldybę (žr. nusprę́sti);


Sąsaja su struktūra nusakoma būdvardžiu struktūrinis: struktūriniai pakeitimai, struktūriniai padaliniai(žr. padalinỹs).


veiksmo būdui reikšti: su liūdesiu pranešame;


tikslui reikšti: išvyko su reikalais, su vizitu (gali būti ir išvyko vizito);


Raštvedybos reikalavimus reglamentavo 1992 m. patvirtintas raštvedybos standartas: „Raštvedyba. Organizacinių tvarkomųjų dokumentų įforminimo reikalavimai (LST 6.1-92)“ , pagal jį buvo parengtos Raštvedybos taisyklės, dabar šie dokumentai nebegalioja, juos pakeitė Dokumentų tvarkymo ir apskaitos taisyklės. Valstybės ir savivaldybių institucijų, įstaigų ir įmonių oficialių dokumentų įforminimo ir rengimo bendruosius reikalavimus nustato Dokumentų rengimo taisyklės. Teisės aktų projektai rengiami laikantis Lietuvos Respublikos teisėkūros pagrindų įstatyme ir Teisės aktų projektų rengimo rekomendacijose, patvirtintose Lietuvos Respublikos teisingumo ministro įsakymu, nustatytų reikalavimų. Dokumentų valdymą (žr. raštvedyba) ir naudojimą reglamentuoja Lietuvos Respublikos dokumentų ir archyvų įstatymas.

Raštvedybos reikalavimus reglamentavo 1992 m. patvirtintas raštvedybos standartas: „Raštvedyba. Organizacinių tvarkomųjų dokumentų įforminimo reikalavimai (LST 6.1-92)“, pagal jį buvo parengtos Raštvedybos taisyklės, dabar šie dokumentai nebegalioja, juos pakeitė Dokumentų tvarkymo ir apskaitos taisyklės. Valstybės ir savivaldybių institucijų, įstaigų ir įmonių oficialių dokumentų įforminimo ir rengimo bendruosius reikalavimus nustato Dokumentų rengimo taisyklės. Teisės aktų projektai rengiami laikantis Lietuvos Respublikos teisėkūros pagrindų įstatyme ir Teisės aktų projektų rengimo rekomendacijose, patvirtintose Lietuvos Respublikos teisingumo ministro įsakymu, nustatytų reikalavimų. Dokumentų valdymą (žr. raštvedyba) ir naudojimą reglamentuoja Lietuvos Respublikos dokumentų ir archyvų įstatymas.


nevartoti siūlymo, klausimo ar reikalavimo kėlimo reikšme: Prašom statyti (=kelti) kandidatus. Darbininkai statė reikalavimą (=kėlė reikalavimą, dar geriau reikalavo) padidinti darbo užmokestį;


nevartoti sudarymo, rašymo ar parašymo reikšmėmis: Sustatė (=Surašė) nusižengimo protokolą. Sustatė (=Sudarė; Parengė) planą, tvarkaraštį, grafiką. Statyk (=Rašyk) šios dienos datą;


nevartoti nematerialaus ko nors darymo, kūrimo reikšme: Statome (=Kuriame) savo valstybę, savo ateitį. Paplitusi nepageidautina šios reikšmės priešdėlinė forma atstatyti: Atstatėme (daug lietuviškiau Atkūrėme) nepriklausomą valstybę (žr. atstatýti);


Kai nusakomas nekonkretus, neapibrėžtas dalykas, panašia reikšme tinka tám ti̇̀kras: Stojant į mokyklą, reikia tam tikrų dokumentų. Tam tikrais atvejais data rašoma ilguoju būdu (žr. tám: tam tikras).


Statuso sąsaja su jo turėtoju nusakoma kilmininku: asmens, įmonės statusas; statuso rūšys – priesagos -inis būdvardžiais: diplomatinis, juridinis, teisinis statusas.


Statutus turi aukštosios mokyklos ir šiaip aukštesnio rango įstaigos ir organizacijos. Panašus žemesnio rango ar savo svarbos nekeliančių institucijų dokumentas vadinasi į̇́statai (žr. į̇́statai).


Iš veiksmažodžio steigti pasidarytas daiktavardis steigė́jas gali reikšti asmenį, įstaigą ar organizaciją: Likvidavus fondą, jo lėšas perima steigėjas.


nevartoti pasakymuose su vietininku buvimo konstatavimui reikšti: Šiandien darbotvarkėje stovi (=yra) trys klausimai, dar geriau: Šios dienos darbotvarkė turi tris klausimus. Nepilnamečių komisijos įskaitoje stovi (=yra) penkiolika paauglių;


daugiskaitos formos struktūros nevartoti patiems objektams ar jų dalims apibūdinti: Pagrindiniai mūsų klientai yra bankai ir valstybinės struktūros (=valstybės įstaigos, organizacijos).


vartojama aplinkybių ir sąlygų sukūrimo reikšme: Sudaryti tinkamas darbo sąlygas. Susidarė (Susiklostė) nenumatyta padėtis;


Į kaimą rašoma taip: adreso pirmoje eilutėje – kaimas (galima nurodyti ir gatvės pavadinimą bei namo numerį, nors pašto taisyklėse to nereikalaujama), antroje – paštas, trečioje – pašto kodas ir savivaldybė; į vietovę, turinčią paštą: 1 eil. – gatvė ir namo (jei yra, ir buto) numeris, 2 eil. – vietovės pavadinimas, 3 eil. – pašto kodas ir savivaldybė:


nevartoti reikšmėmis „parduoti, tiekti, aptarnauti“: Per valandą atleidžia (=aptarnauja) iki 20 klientų. Valgykla pietus atleidžia (=duoda, tiekia) į namus.

nevartoti reikšmėmis „parduoti, tiekti, aptarnauti“: Per valandą atleidžia (= aptarnauja) iki 20 klientų. Valgykla pietus atleidžia (= duoda, tiekia) į namus.


kanceliarinėje kalboje dažnai vartojama dokumentų sukūrimo ir rašytinio (ar kitokio grafinio) išdėstymo reikšme; sudaromos sutartys, planai, tvarkaraščiai, grafikai, sąrašai: Sudarė bendradarbiavimo sutartį. Sudaromi rinkėjų sąrašai.


Kalbant apie rašymo veiksmą be planavimo ir kūrimo, vartotinas veiksmažodis surašýti (žr. surašýti): surašyti aktą, pažymą (ne sudaryti). Surašymas ir sudarymas gali reikšti skirtingus dalykus, plg. sudarė sutartį (susitarė ir susitarimą įformino) ir surašė sutartį (parašė sutarties tekstą);


vartojama kolektyvinio darinio suformavimo ir jo sudėties parinkimo reikšme; tinka sakyti sudaromos komisijos, delegacijos, skyriai: Sudaryta keturių asmenų delegacija. Sudaromos nuolatinės ir laikinos komisijos;


Kai svarbiau ne dalys, o pats darinys, žodis sudėtis nebūtinas: Pradėjo darbą naujos sudėties (naujoji) taryba. Papildyti balsų skaičiavimo komisijos sudėtį (paprasčiau komisiją);


netinka, kai kalbama apie apibrėžto vieneto nesudarančias dalis ir apie neapibrėžtą sandarą: Tipinė bylų nomenklatūra nustato bylų sudėtį (=sąrašą). Reikia peržiūrėti nutarimo sudėtį (=sandarą ir turinį);


vartojama oficialiai nesankcionuoto suėmimo reikšme: sulaikyti du įtariamieji. Veiksmažodis sulaikyti tinka, kai laisvės suvaržymas yra laikinas: Sulaikė, patikrino dokumentus ir paleido. Oficialiai sankcionuotą sulaikymą reiškia veiksmažodžiai suim̃ti ir areštúoti;


veiksmažodis sulaikyti netinka kalbant apie dokumentų ar teisių galiojimo laikiną sustabdymą: Sulaikė (=Sustabdė) tarybos įgaliojimus.


prielinksnio sulig konstrukcijos nevartotinos šiaip pagrindui nusakyti: Raštvedyba tvarkoma sulig instrukcija (=pagal instrukciją, vadovaujantis instrukcija). Sulig gautais duomenimis (=Pagal gautus duomenis; Gautais duomenimis) įregistruotos šešios naujos bendrovės.


Gryną rašymo veiksmą reiškia veiksmažodis parašýti, o dokumento kūrimą veiksmažodis sudarýti (žr. sudarýti).


nevartoti juridinės, administracinės ar šiaip abstrakčios sąsajos reikšme: Šių klausimų negalima surišti (=susieti). Skyrė bausmę, nesurištą (=nesusijusią) su laisvės atėmimu (dar žr.&nbspri̇̀šti).

nevartoti juridinės, administracinės ar šiaip abstrakčios sąsajos reikšme: Šių klausimų negalima surišti (=susieti). Skyrė bausmę, nesurištą (=nesusijusią) su laisvės atėmimu (dar žr.&nbsp ri̇̀šti).


veiksmažodžio atlikti junginiai vartotini su daromą dalyką rodančiais daiktavardžiais; atlikti galima pareigas, užduotis, užsakymą, apskaitą, ekspertizę, operacijas: Gerai atlieka savo pareigas. Bylų formavimo operacijos atliekamos kanceliarijoje. Atlieka dokumentų kiekio apskaitą;


Administracinės sąsajos ar ryšių užmezgimo reikšme nevartotina nė sangrąžinė forma susirišti: Susirišo (=Susisiekė; Susižinojo) su direktoriumi. Pavyko susirišti (=užmegzti ryšius) su užsienio firmomis.


Atitinkamą savaiminį veiksmą reiškia veiksmažodis susipaži̇̀nti (žr. susipaži̇̀nti).


Dalyvis susipaži̇̀nęs (kaip ir veiksmažodis susipažinti) reiškia šiokį tokį žinojimą; kalbant apie tikrą išmanymą, vartoti išmãno, móka, plg.: Yra susipažinęs su raštvedyba (turi supratimą apie ją) ir Išmano raštvedybą (yra ją gerai išstudijavęs, moka tvarkyti).


Organizacijos ar tam tikros žmonių grupės atstovų susirinkimas iš įvairių vietų yra suvažiãvimas: partijos suvažiavimas, mokytojų suvažiavimas; tam tikros vietovės gyventojų susirinkimas – sùeiga: Į sueigą renkasi kaimo gyventojai. Didelės politinio pobūdžio sueigos paprastai vadinamos tarptautiniu žodžiu mi̇̀tingas.


Darbų sutarčių tarimosi veiksmui nusakyti sinonimiškai vartojami veiksmažodžiai susitarti ir sulýgti: Šalys privalo susitarti | sulygti dėl darbo sąlygų ir atlyginimo. Tarimosi veiksmą, kuriam reikia šalių pastangų ir nuomonių derinimo, reiškia veiksmažodis derė́tis (susiderė́ti).


Laikiną sustabdymą reiškiantis tarptautinis žodis suspenduoti kanceliarinei kalbai nereikalingas: Lietuvos bankas turi teisę suspenduoti (=sustabdyti) akcijų paketo savininko balsavimo teisę. Sustabdymui nusakyti netinka veiksmažodis sulaikyti;


Sutarties pavadinimą sudaro žodis sutartis ir jos sritį (pobūdį) nusakantis daiktavardžio kilmininkas: prekybos sutartis, darbo sutartis, nuomos sutartis, draudimo sutartis; dar gali būti sutarties objektą konkrečiai įvardijančių žodžių: buto nuomos sutartis, produkcijos tiekimo sutartis.


Sutarčių pavadinimai nedaromi su priesagos -inis būdvardžiais, taip gali būti nusakomos tik apibendrintos jų rūšys: politinė sutartis, finansinė sutartis, ūkinė sutartis (geriau verslo sutartis). Paprastų sutarčių nedera vadinti kontraktais. Kontraktas pateisinamas tik tada, kai kalbama apie specialias prekybines ar finansines sutartis;


sutarties šalys – sutarties partneriai, jos dalyviai, vadinasi sutarties šalys; jų negalima vadinti pusėmis. Atskiros sutarčių rūšys turi savus šalių pavadinimus: darbo sutarties šalys yra darbdavys ir darbuotojas, užsakovas ir atlikėjas, nuomos sutarties – nuomotojas ir nuomininkas ir pan. Sutartyje šalys iš pradžių įvardijamos jų tikraisiais vardais (prieš įvardijimą gali būti apibendrinamasis įvardis Mes) ir jungiamos jungtuku ir; netinka pasakymai iš vienos pusės... iš kitos pusės.


Jei sutarties šalis yra įmonė ar įstaiga, rašomas jos pavadinimas, vadovo ar įgaliotojo asmens pareigos, vardas ir pavardė, pvz.: Akcinė bendrovė „Gija“, atstovaujama informatikos direktoriaus Jono Malinausko... Gali būti nurodomas ir sutarties darymo juridinis pagrindas, pvz.: pagal 1996 m. vasario 7 d. įgaliojimą Nr. 21. Kaip sutarties šalis gali būti įvardijama ne pati įmonė ar įstaiga, o jai atstovaujantis vadovas ar atstovas. Atstovavimui reikšti netinka pasakymas su žodžiu asmenyje: ne direktoriaus asmenyje, o atstovaujamas direktoriaus.


vietoj pasakymų su atlikti ir veiksmažodiniais daiktavardžiais dažnai geriau vartoti junginius su atitinkamos reikšmės veiksmažodžiais arba vieną veiksmažodį: atlieka profilaktinį darbą (geriau dirba darbą), atlieka patikrinimą (geriau tikrina, patikrina), atlieka remontą (geriau remontuoja), atlieka korespondencijos apdorojimą (geriau apdoroja korespondenciją), atlieka sandėlio patikrinimą (geriau tikrina sandėlį), bet: atlieka gaunamosios korespondencijos pirminį apdorojimą, atlieka numatytą sandėlio patikrinimą. Veiksmažodžiais čia sunku verstis, nes veiksmo pavadinimą reikia sukonkretinti, o konkretinamosios reikšmės žodis tinka tik prie daiktavardžio, plg. tikrina sandėlį – atlieka sandėlio patikrinimą – atlieka numatytą sandėlio patikrinimą;


Jei sutarties šalis yra individualus asmuo, rašomas jo vardas ir pavardė, gyvenamoji vieta ir paso (ar jį atstojančio dokumento) duomenys – numeris ir išdavimo data arba gali būti asmens kodas. Prieš asmens vardą ir pavardę nerašomi titulai, pagarbos žodžiai ar jų santrumpos; netinka priedėlis pilietis ar santrumpa pil.


Sutarties įvadinė dalis baigiama žodžiais sudaro šią sutartį; jei yra apibendrinamasis įvardis Mes, rašoma sudarome šią sutartį. Sutarties pabaigoje egzempliorių skaičiaus negalima nusakyti vietininku dviejuose egzemplioriuose, tinka: Sutartis sudaryta dviem egzemplioriais;


nevartoti pasitaikymo, radimo, aptikimo reikšme: Tokią nuomonę sutinkame (=girdime, matome; Taip kalbama) gana dažnai. Dokumentuose sutinkami įvairūs trūkumai (=pasitaiko įvairių trūkumų).


Oficialiam sutarimui, neprieštaravimui apibūdinti vartojamas daiktavardis sutiki̇̀mas: Kiekvienas asmuo turi teisę pateikti raštišką sutikimą.


Teisėtumui ir pagrįstumui nusakyti geriau vartoti teisė́tas, pàgrįstas: Keliami teisingi (geriau pagrįsti, teisėti) reikalavimai (žinoma, jie turi būti ir teisingi), plg.: teisėti (juridiškai pagrįsti) ir teisingi (nešališki) sprendimai;


raidiniai pavadinimų sutrumpinimai – pavadinimų trumpiniai, sudaryti iš savarankiškų žodžių pirmųjų raidžių (nesavarankiški žodžiai praleidžiami): VPU (Vilniaus pedagoginis universitetas), VRM (Vidaus reikalų ministerija). Taip trumpinami ne vien tikriniai pavadinimai: UAB (uždaroji akcinė bendrovė), PVM (pridėtinės vertės mokestis). Didžiosiomis raidėmis gali būti žymimos tarptautinių sudurtinių žodžių abiejų dėmenų pradžios: HAE (hidroakumuliacinė elektrinė), LAL (Lietuvos avialinijos); kartais žodžio pradžia žymima dviem raidėmis: LST (Lietuvos standartas), VšĮ (viešoji įstaiga).


Tiek lietuviški, tiek iš kitų kalbų išversti ar paimti raidiniai sutrumpinimai rašomi be taškų; su taškais po raidžių rašomi tik tradiciniai raidiniai pasakymų sutrumpinimai, pvz.: A. V. (antspaudo vieta). Oficialiuose raštuose ir dokumentuose sutrumpinimai vengtini, o kai vartojami, turėtų būti aptarti;


simbolinės santrumpos – ilgio, ploto, tūrio, svorio ir kitų matų sutrumpinti tarptautiniai pavadinimai; jie suprantami kaip tam tikri simboliai, skaitomi kaip visas žodis ir rašomi be taško. Dažniausios simbolinės santrumpos yra: m, km, cm, mm; g, kg, t; h (valanda), s, min (atitinkamos lietuviškos santrumpos su taškais – val., sek., min.).


Ploto matai žymimi ilgio matų simboliais su viršuje nurodytu laipsniu 2, tūrio matų – su laipsniu 3; tekste juos įprasta rašyti su priekyje einančiomis santrumpomis kv. Ir kub.: kv. m (kvadratinis metras), kub. m (kubinis metras).


Simbolinėmis santrumpomis laikomi pinigų vienetų pavadinimai Lt, ct.


Paragrafai ir procentai žymimi neraidiniais simboliais m̃, %, kurie rašomi prie skaitmenų: m̃ 8, 5%; dokumentų tekste net su skaitmenimis vartojamas ne simbolis %, o žodis procentas arba santrumpa proc.;


Ta reikšme vartojamas ir kitas žodis – atmenà, bet įprastesnė atmintinė.


Kanceliarinėje kalboje dažniausiai vartojamos šios grafinės santrumpos (sutrumpinimai):


Dvižodžių santrumpų negalima rašyti su pasviru brūkšniu tarp raidžių: š/m – turi būti š. m.; a/s (atsiskaitomoji sąskaita) – turi būti a. s. (arba atsisk. sąsk.); p/d – turi būti p. d. Pasviru brūkšniu žymimos tik dimensijos ir paralelių dalykų santrumpos: km/val. (kilometrų per valandą), tel./faks. (telefonas ir telefaksas) (žr. brūkšnys).


Prie skaitmens santrumpa Nr. rašoma didžiąja raide, po skaitmenų – mažąja: Nutarimas Nr. 47, bet: Nešioja 43 nr. batus;


Telefono numeris rašomas arabiškų skaitmenų grupėmis, paliekant tarp jų vieno ženklo dydžio tarpus: 525 27; 212 09 44. Tarpmiestinių pasikalbėjimų telefonų numeriai rašomi su skliausteliuose pridėtu kodu: (8 5) 212 10 44; (8 451) 5 25 27;


individualūs sutrumpinimai – plačiai nepaplitę pasakymų ir pavadinimų sutrumpinimai, patogumo sumetimais vartojami tam tikrame tekste. Individualūs sutrumpinimai daromi dviem būdais – imama ilgesnio pavadinimo visų žodžių pirmosios raidės arba pavadinimo pagrindiniai žodžiai.<em> </em>Gali būti kelių laipsnių sutrumpinimų<em>: Valstybinė lietuvių kalbos komisija prie Lietuvos Respublikos Seimo – Valstybinė lietuvių kalbos komisija – Lietuvių kalbos komisija – Komisija.</em> Tikrinio pavadinimo reikšmę išlaikęs žodis (suprantamas kaip tam tikro tikrinio pavadinimo pakaitas) rašomas didžiąja raide.

individualūs sutrumpinimai – plačiai nepaplitę pasakymų ir pavadinimų sutrumpinimai, patogumo sumetimais vartojami tam tikrame tekste. Individualūs sutrumpinimai daromi dviem būdais – imama ilgesnio pavadinimo visų žodžių pirmosios raidės arba pavadinimo pagrindiniai žodžiai. Gali būti kelių laipsnių sutrumpinimų: Valstybinė lietuvių kalbos komisija prie Lietuvos Respublikos Seimo – Valstybinė lietuvių kalbos komisija – Lietuvių kalbos komisija – Komisija. Tikrinio pavadinimo reikšmę išlaikęs žodis (suprantamas kaip tam tikro tikrinio pavadinimo pakaitas) rašomas didžiąja raide.


Individualūs sutrumpinimai padeda išvengti ilgų pasakymų ir pavadinimų kartojimo. Prieš pradedant rašyti individualų sutrumpinimą, pirmą kartą pateikiamas nesutrumpintas pasakymas, po jo skliausteliuose gali būti sutrumpinimas: Instrukcija nustato, kaip rengti, įforminti ir tvarkyti organizacinius tvarkomuosius dokumentus (OTD) arba galima rašyti (toliau OTD). Jei tekste individualių sutrumpinimų daug, jų sąrašas ir paaiškinimai gali būti pateikiami po teksto.


nevartoti ko darymo, apsiribojimo reikšme: Darbą suveda į nutarimų rašymą (=Apsiriboja nutarimų rašymu; Visas darbas – nutarimų rašymas, rašyti nutarimus).


Nors veiksmažodis suvesti susumavimo reikšme neteikiamas, bet šios reikšmės žodis suvesti̇̀nė yra vartojamas: išlaidų suvestinė, nelaimingų atsitikimų suvestinė; galima padaryti suvestinę, kalbant apie dokumentą – parengti suvestinę.


nevartoti, kai nusakomas šiaip parinkimas be derinimo: parinkti (ne pritaikyti) statyboms projektus, kas kita pritaikyti projektą prie vietovės; parinkti (ne pritaikyti) žemės sklypus;


nevartoti su abstrakčios reikšmės veiksmažodiniais daiktavardžiais: taikyti atskaitymus (=atskaityti, atskaičiuoti) nuo pelno, taikyti indeksavimą (=indeksuoti), taikyti įspėjimą (=įspėti); bet taikyti nuobaudą.


nevartoti nuolaidžiavimo reikšme; tam reikalui turime veiksmažodį táikstytis: Negalima taikytis (=taikstytis) su tokia padėtimi; tačiau: Susitaikė su padėtimi, nes čia vyrauja prisiderinimo reikšmė.


kita dažna reikšmė „būti atsakingam“ (už darbą, veiksmus, pasižadėjimą ar kitką): Kiekvienas atsako už savo veiksmus;


Bendresnio pobūdžio dalykus ir nedetalizuotą tvarką nusakantis dokumentas yra núostatai (žr. núostatai);


nevartoti šiaip laikymo ir pateikimo reikšmėmis: Dokumentus talpinti (=laikyti) tam nepritaikytose patalpose draudžiama. Tai matyti iš žemiau talpinamos (=pateikiamos) lentelės (dar žr. patalpinti);


Perkamas lapelis, suteikiantis teisę pasinaudoti mokamomis paslaugomis, yra bi̇̀lietas (žr. bi̇̀lietas);


nevartoti vietininko tame, jei nėra sąsajos su daiktavardžio vietininku; sąsaja su vardininku reiškiama formomis tas, tai: Dalykas tame (=tas), kad tokio atvejo nutarimas nenumato. Tame (=Tai) ir yra mūsų atsilikimo priežastis. Ne tame dalykas (=Ne tai svarbu), kad... Taip pat netinka ir reikalas tame.


Įsidėmėtina šio būdvardžio vedinių tapatùmas ir tapatýbė vartosena: tapatumas reiškia paprastą tolygumą ar sutapimą: Svarbu blanko antraštės ir antspaudo teksto tapatumas; tapatybė yra apibendrinta tapatumo būklė; dažniausiai reiškia asmenį kaip individą: Asmens tapatybę rodo dokumentai.


netinka buvimo, egzistavimo ir taikymo reikšmėmis: Plono popieriaus segtuvai trumpai tarnauja (=laiko). Kompiuteris tarnauja (=tinka, taikomas) tekstams spausdinti.


netinka vartoti su padalyviu: Tarpininkauju priimant dirbti (=kad būtų priimtas dirbti) laboratorijos vedėju;


žodžio tarpininkauti nereikėtų vartoti tiesioginio siūlymo ar prašymo atvejais: Kolektyvas tarpininkauja, kad būtų skiriama pašalpa (geriau prašo skirti pašalpą). Mokyklos direktorius tarpininkauja, kad darbuotojui būtų paskirta premija (geriau prašo, siūlo skirti premiją). Tarpininkavimas ir tiesioginis prašymas yra ne tas pats, plg.: Tarpininkaujame, kad būtų paskirtas butas ir Prašome paskirti butą;


Su daiktavardžiu atsakomybė sudaryta nemažai kanceliarizmų, bet ne visi jie taisyklingi:


Siūlymo reikšme įprastesnė yra priešdėlinė forma patei̇̃kti: Buvo pateiktas svarstyti nutarimo projektas. Įstatymo projektą pateikė nuolatinė komisija; ši forma dar vartojama liudijamojo parodymo reikšme: Pasiimant pašto perlaidas, reikia pateikti pasą (žr. patei̇̃kti). Daikto oficialaus įdavimo reikšme vartojama forma įtei̇̃kti: įteikti apdovanojimą, atsistatydinimo raštą; specialaus davimo reikšme – priešdėlio su- vedinys sutei̇̃kti (žr. sutei̇̃kti).

Siūlymo reikšme įprastesnė yra priešdėlinė forma patei̇̃kti: Buvo pateiktas svarstyti nutarimo projektas. Įstatymo projektą pateikė nuolatinė komisija; ši forma dar vartojama liudijamojo parodymo reikšme: Pasiimant pašto perlaidas, reikia pateikti pasą (žr. pate i̇̃ kti). Daikto oficialaus įdavimo reikšme vartojama forma įtei̇̃kti: įteikti apdovanojimą, atsistatydinimo raštą; specialaus davimo reikšme – priešdėlio su- vedinys sutei̇̃kti (žr. sute i̇̃ kti).


Materialių dalykų davimą nusako veiksmažodis tiẽkti (žr. tiẽkti).


daugiskaitos forma teisės gali reikšti dokumentą, leidžiantį ką nors daryti (suteikiantį kokią nors teisę), bet tai neoficialus šnekamosios kalbos pavadinimas: Gavo vairuotojo teises. Oficialiai tokie dokumentai vadinami pažymė́jimais.


nevartoti šiaip geram ar tinkamam dalykui nusakyti: Už teisingą (=tinkamą) dokumentų apyvartą įstaigoje atsako raštinė. Užtikrinti, kad lėšos būtų teisingai (=tinkamai) naudojamos. Jis moka teisingai (=tinkamai, gerai) planuoti savo darbą. Skundai gali būti nagrinėjami tinkamai ir teisingai: tinkamai nagrinėjami skundai, kai nagrinėjami nustatyta tvarka, teisingai nagrinėjami skundai, kai reikalai sprendžiami pagal įstatymus.


nevartoti kalbos dalykų taisyklingumui reikšti: Rašte yra neteisingai (=netaisyklingai) parašytų žodžių. Teksto kalba turi būti aiški, teisinga (=taisyklinga). Kalba, sakinys ar žodis gali būti teisingas (tiesą reiškiantis), bet netaisyklingas (su kalbos klaidomis).


Lietuvos Respublikos teismų sistemą sudaro: apylinkių ir apygardų teismai, Apeliacinis teismas ir Aukščiausiasis Teismas. Be to, yra Konstitucinis Teismas, sprendžiantis, ar teisės aktai neprieštarauja Konstitucijai;


Prieveiksmis teisė́tai vartojamas panašiai kaip būdvardis teisėtas: Teisėtai reikalauja užmokesčio. Nevartoti paprasto pagrįstumo reikšme: Darbuotojams teisėtai (=pagrįstai) kilo abejonių dėl premijų skyrimo.


Kaip ir veiksmažodis atsiekti, toks pat prastas ir atsiekimas; šia reikšme nepageidautina ir pasiekimai, geriau yra laimė́jimai: Į gamybą diegiami naujausi mokslo atsiekimai (=laimėjimai).

Kaip ir veiksmažodis atsiekti, toks pat prastas ir atsiekimas; šia reikšme nepageidautina ir pasiekimai, geriau yra laimė́jimai: Į gamybą diegiami naujausi mokslo atsiekimai (= laimėjimai).


Įvairūs dokumentai turi ir savų teksto ypatybių. Vieni rašomi tam tikros nustatytos formos, vartojant standartinius pasakymus: Remdamasis...; Ryšium su...; Atsakydami į Jūsų laišką..., kitų (raštai, pažymos, prašymai, rekomendacijos, skundai) forma ir kalba yra visiškai laisva.