– raštu pateiktas ar esantis rašytos formos, vartojama, kai reikia  pabrėžti dokumento rengimo formą: rašytinis dokumentas, rašytinė nuomonė, rašytinis prašymas, rašytinis pritarimas, rašytinė rekomendacija, rašytinis sprendimas, rašytinė sutartis, rašytinis sutikimas. Sinonimiškai vartojamas raštiškas, -a: raštiškas | rašytinis pavedimas, raštiškas | rašytinis susitarimas. Dar žr. rãštiškas, -a.


2. trumpesniu variantu keičiamas antrasis dėmuo:


3. sudurtiniai būdvardžiai su dėmeniu bendra- ir priesaga -inis keistini daiktavardžio kilmininku ar kilmininku su bendrumo reikšmės pažyminiu:


– reiškia buvimą kur nors kartu su kitais: dalyvavo susirinkime, posėdyje, pokalbyje. Pasakant ne šiaip dalyvavimą, o tam tikrą darbą ar veiksmą, geriau vartoti atitinkamus veiksmažodžius:


– žodis tarnybos, verslo ir kitokios veiklos reikšme kanceliarinėje kalboje vartojamas įvairiuose junginiuose:


– įstaiga ar įmonė, kur žmogus dirba; darbavietė nereikalingas variantas: Rašo darbovietės adresą. Darbovietę reikia skirti nuo darbo vietos – konkrečios vietos, kur žmogus dirbdamas stovi ar sėdi: Paliko nesutvarkytą darbo vietą;


– kokios nors srities, kokioje nors įstaigoje, įmonėje ar organizacijoje dirbantis žmogus: Institute yra 90 darbuotojų, iš jų 80 mokslo darbuotojų. Pagal darbo sutartį darbuotojas yra į darbą priimamas asmuo: Darbo sutartis yra darbdavio ir darbuotojo susitarimas.


– kanceliarinėje kalboje ir kituose specialiuosiuose stiliuose veiksmažodis daryti vartojamas abstrakčia reikšme beveik kaip pagalbinis veiksmažodis: daryti įtaką, poveikį, daryti nuorašą, daryti nusikaltimą. Dažnai vartojami ir šio veiksmažodžio junginiai su veiksmažodiniais daiktavardžiais, ir atitinkami veiksmažodžiai: daryti nusikaltimą – nusikalsti, daryti sprendimą – spręsti;


– kalendorinis laikas; nurodyti metai, mėnuo, diena. Data oficialiuose raštuose rašoma dviem būdais:


– būdvardžiai, sudaryti iš dėmens daug(ia)- ir daiktavardžio, turi ne priesagą -inis, o galūnę -is: ne daugiamandatinė, o daugiamandatė rinkimų sistema; ne daugiametinis, o daugiametis vidurkis; ne daugiatautinė, o daugiatautė valstybė; bet daugiapartinė sistema.

– būdvardžiai, sudaryti iš dėmens daug(ia)- ir daiktavardžio, turi ne priesagą - inis, o galūnę - is: ne daugiamandatinė, o daugiamandatė rinkimų sistema; ne daugiametinis, o daugiametis vidurkis; ne daugiatautinė, o daugiatautė valstybė; bet daugiapartinė sistema.


– prieveiksmiai daug ir daugiau vartojami kokio nors reiškinio kiekiui nusakyti; prieveiksminiai pasakymai gali būti sinonimiški su būdvardiniais: sukaupė didelį turtą | daug turto, pažadėjo didesnę paramą | daugiau paramos. Prieveiksminiai pasakymai gali būti geresni: Didesnį dėmesį skirti statyboms, geriau: Daugiau dėmesio skirti statyboms, dar geriau: Daugiau rūpintis statybomis;


– didžioji ko nors dalis: žmonių, balsų dauguma; priešingas dalykas – mažumà. Nuo daugumos skiriasi daũgelis, reiškiantis šiaip didelį kiekį, plg. dauguma (didžioji dalis) pritarė ir daugelis (daug kas) pritarė;


– vartojama su asmenų pavadinimų kilmininku kaip polinksnis: Tėvų dėka baigė mokslus. Statybininkų dėka mokykla laiku pastatyta;


– kanceliarinėje kalboje reiškia dokumentą, kur išvardyti turimi daiktai ar pajamos: turto deklaracija, pajamų deklaracija, muitinės, siuntinio deklaracija; dažniausi junginiai: pildyti deklaraciją, pateikti deklaraciją;


– aukščiausios valdžios leidžiamas dokumentas (potvarkis); Lietuvoje dekretus leidžia Respublikos Prezidentas: Respublikos Prezidentas, įgyvendindamas jam suteiktus įgaliojimus, leidžia dekretus. Žemesniųjų valdžios instancijų potvarkiai dekretais nevadintini.


– dažniausiai šis prielinksnis vartojamas priežasčiai nusakyti: Nedalyvauja posėdyje dėl ligos. Prašau atleisti iš pareigų dėl pablogėjusios sveikatos; dėl kõ mirtiẽs – su prielinksniu dėl reiškiama užuojautos priežastis: Reiškiu užuojautą | Užjaučiu dėl brolio mirties. Užuojautų tekstams netinka padalyvis mirus, nes jis labiau reiškia laiką nekaip priežastį: Reiškiu užuojautą broliui mirus (geriau dėl brolio mirties).


– organizacijos ar kitokio kolektyvo siunčiamas atstovas:<em> konferencijos delegatas, delegatų rinkimas;</em>

– organizacijos ar kitokio kolektyvo siunčiamas atstovas: konferencijos delegatas, delegatų rinkimas;


– reiškia delegatų ar šiaip atstovų išrinkimą (ar paskyrimą) ir pasiuntimą pagal paskirtį: Profsąjunga į tarybą delegavo savo atstovą. Kalbant paprasčiau, ne taip oficialiai, pakanka veiksmažodžio sių̃sti: pasiuntė, nusiuntė savo atstovą;


– su šiuo žodžiu yra keletas paplitusių štampų:


– už ministeriją žemesnė Vyriausybės institucija; gali priklausyti ministerijai arba tiesiogiai pavaldi Vyriausybei; priklausomybė nusakoma kilmininku arba prielinksnio prie konstrukcija: Finansų ministerijos Biudžeto departamentas; Statistikos departamentas prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės (žr. priẽ);


– renkamas atstovaujamosios valdžios vieneto narys: Deputatams padeda nuolatinių komisijų sekretoriai;


– gali reikšti priderinimą prie dokumento arba pritarimo veiksmą: Nuostatus reikia derinti su įstatymu. Planai derinami su kitais skyriaus darbuotojais. Dažniau vartojama priešdėlinė forma sudẽrinti (žr. sudẽrinti).


– kanceliarinėje kalboje vartojama specialios reikšmės junginių su veiksmažodžiu dėti:


– skleisti, įgyvendinti: Vadovas diegia naują darbo metodą. Pradedamos diegti raštvedybos taisyklės. Už standartų diegimą atsakingas bendrasis skyrius.


– gali reikšti pasirūpinimą ir įmokas, kad būtų atlyginti galimi nuostoliai: turto, sveikatos, gyvybės draudimas;


– vartojama kaip datos sudedamoji dalis greta metų ir mėnesio ar vien su mėnesio pavadinimu; rašomojoje kalboje dažniausiai žymima santrumpa d.: 1997 metų (m.) sausio 8 diena (d.). Diena gali būti pasakoma ir įvardžiuotiniu skaitvardžiu, ir paprastąja forma: sausio aštuntoji | aštunta diena;


– dienos darbų tvarka; gali būti atskiro žmogaus, kokio kolektyvo ar įstaigos (pvz.: bendrabučio, kareivinių) arba ir renginio dienotvarkė (jei ji apima visos dienos darbo eigą, ne vien darbotvarkę): Stovyklos dienotvarkę tvirtina vadovas. Konferencijos dienotvarkė prasideda dalyvių registravimu, baigiasi koncertu. Dienotvarkę reikia skirti nuo darbótvarkės (žr. darbótvarkė).


– profesinio mokymo įstaigos ar aukštosios mokyklos baigimą, taip pat mokslo laipsnį patvirtinantis dokumentas: Pagrindinio profesionio mokymo įstaigų absolventams išduodami profesinio mokymo diplomai. Išduoti diplomai 25 filologams. Universiteto baigimo diplomus įteikė rektorius. Vidurinio išsilavinimo ar mokslo vardo pažymėjimas vadintinas atestatù.


– įprasčiausia vartoti su daiktavardžiu (būdvardiškai): Dirbantįjį žmogų iš karto pamačiau, o sėdinčiojo nepastebėjau; vartojamas ir daiktavardiškai, reikšme „žmogus, kuris dabar dirba": Kompensacijos numatytos ir dirbantiesiems, ir pensininkams (šia reikšme visai netinka neįvardžiuotinė forma dirbantiems);


– vartojama kalbant apie žmogaus darbą ar veiklą: dirba visą laiką, kiekvienas dirba savo darbą, dirba kenksmingomis sąlygomis (netinka vietininkas kenksmingose salygose);


– įstaigos ar įmonės vadovas: Sutartį tvirtina bendrovės direktorius;


– magnetinė duomenų laikmena, į kurią kompiuteriu įrašoma tam tikra informacija: Duomenys saugomi kompiuteryje ir diskeliuose. Sesijos dokumentai įrašyti į diskelį (žr. laikmenà).


1. plačiausia reikšme suprantamas reikalų raštas, kuriame užfiksuota ir patvirtinta kieno nors veikla ar faktai (bendras pavadinimas).


– dokumentų visuma ir jų tvarkymo sistema: Standartas reglamentuoja dokumentų valdymo dokumentaciją. Šiaip tam tikras dokumentų kiekis nusakomas žodžio dokumeñtas daugiskaita: Patikrino (Perdavė) įstaigos dokumentus (ne dokumentaciją);


– netinkamos darybos būdvardis; draudimo reikalai ir santykiai su draudimu nusakomi daiktavardžio kilmininku: draudimo (ne draudiminės) įmokos, draudos (ne draudiminė) medicina. Vartojamas ir neveikiamasis dalyvis draudžiamàsis: draudžiamasis (ne draudiminis) darbo stažas.


– su oficialiąja drausme (disciplina) susijęs; vartojama kalbant apie drausmės laužytojams taikomą poveikį: drausminė atsakomybė, drausminė nuobauda. Nors lietuvių kalboje greta drausmė̃s vartojama ir disciplinà, būdvardis daromas tik iš drausmės; nėra nei disciplininės, nei disciplinarinės nuobaudos.


– turimi faktai, kuriais remiamasi darant išvadas: Į aktą įrašomi atitinkami duomenys. Būtina nurodyti papildomus duomenis;


– kanceliarinėje kalboje vartojama pateikimo, paskyrimo reikšme: Iš duotų (pateiktų) faktų darome išvadą; nevartoti ten, kur nėra davimo ir davėjo:


– be paprasto davimo, vartojama pateikimo ir skyrimo reikšme: duoti pavyzdžių, duomenų, faktų; duoti pinigų, darbo, laiko. Priešdėlinės formos padúoti (žr. padúoti) ir išdúoti (žr. išdúoti) kanceliarinėje kalboje turi specialesnes reikšmes;


– atskiras dokumento (ar šiaip rašyto teksto) vienetas. Visi egzemplioriai gali būti vienodi (pavyzdžiui, spausdinto leidinio, kompiuteriu surinkto teksto): Sutartis pasirašyta dviem vienodą teisinę galią turinčiais egzemplioriais lietuvių ir anglų kalbomis po vieną egzempliorių kiekvienai šaliai arba vienas (spausdintas, anksčiau buvo rašoma mašinėle) yra pagrindinis (žr. originalas): Savivaldybės darbuotojai rengia tik vieną dokumento egzempliorių (originalas), kiti vadinami núorašais (žr. núorašas);


– vartojama su veiksmą ar šiaip trunkantį dalyką reiškiančiais daiktavardžiais: darbo eiga, bylos eiga; netinka dokumentų eiga – gali būti dokumentų rengimo, tvarkymo ar apyvartos eiga;


– gali reikšti vienas paskui kitą einančių daiktų virtinę ir ko nors darymo tvarką; netinka be eilės esančiai grupei ar dideliam skaičiui nusakyti;


– gali reikšti ką nors pagal numatytą tvarką iš eilės einantį arba paprastą dalyką (kaip priešpriešą kuo nors ypatingam): eilinė įmoka, eilinis (paprastas) komisijos posėdis, eilinis darbuotojas (ne viršininkas, ne vadovas);


– žodžiais, sudarytais iš kelintinių skaitvardžių su dėmeniu -eilis, galima nusakyti svarbumo laipsnį, bet tam reikalui turime ir geresnių pasakymų:

– žodžiais, sudarytais iš kelintinių skaitvardžių su dėmeniu - eilis, galima nusakyti svarbumo laipsnį, bet tam reikalui turime ir geresnių pasakymų:


– vartojama paprastiems, su dabartimi susijusiems dalykams nusakyti:


– kanceliarinėje kalboje paplitęs vienas kitas junginys, kur veiksmažodis eiti turi netiesioginę reikšmę:


– asmenų pavadinimų priesaga: kirpėjas, vedėjas; dažniausiai kanceliarinėje kalboje vartojama asmenims pavadinti pagal tuo metu atliekamą (nuolatinį) veiksmą: pašalpos gavėjas, dokumento pateikėja, darbų atlikėjas; nuo veiksmažodžio nutolusią reikšmę turi pareiškė́jas (žr. pareiškė́jas).


– vartojama netiesioginei sąsajai su ekonomika reikšti: krašto ekonominė būklė, ekonominiai santykiai, ekonominė policija. Nevartoti tiesioginei sąsajai, ji nusakoma kilmininku: ekonomikos reforma, ekonomikos augimas, plg. krašto ekonominė būklė ir ekonomikos būklė (pačios ekonomikos).


1. tam tikros srities specialistas, kviečiamas atlikti ekspertizę: Prekių kokybę įvertins ekspertai;


– specialistų atliekamas tyrimas kam nors įvertinti, nuspręsti: Atliekama dokumentų vertės ekspertizė. Ekspertizės rūšis pagal vertinimo objektą nusakoma daiktavardžio kilmininku: paraiškos ekspertizė, dokumento (ne dokumentinė) ekspertizė. Kitais atvejais vartotini ir priesagos -inis būdvardžiai: kompleksinė, valstybinė, pakartotinė ekspertizė;


– apibūdina elektronikos principu veikiančius daiktus: elektroniniai prietaisai, elektroninės ryšių priemonės;


– pasakymai sudaromi su abstrakčios reikšmės daiktavardžio naudininku; jie galimi, bet turime ir geresnių atitikmenų:


– pareigų vienetas: Savivaldybėje įsteigtas kalbos tvarkytojo etatas. Etatas skiriasi nuo pareigų, nusakančių konkrečią vietą tarnyboje, darbo vietoje turimą statusą (žr. pãreigos);


– telefãkso trumpinys (žr. telefãksas): Perdavė dokumentą faksu. Faksu šnekamojoje kalboje pavadinama šiuo aparatu perduodama informacija: Gavo faksą. Oficialiai šios informacijos dokumentas yra faksogramà (plg. telegrama, telefonograma).


– tiksli originalo kopija, gauta fotografijos būdu, kopijavimo priemonėmis, perduota telefaksu: dokumento faksimilė, antspaudo faksimilė, parašo faksimilė.


– didelės įstaigos ar organizacijos atskirai veikiantis skyrius (žr. skỹrius). Skỹrius ir filialas yra artimos reikšmės, net sinonimiškai vartojami žodžiai, plg. banko skyrius ir banko filialas; vienas iš jų gali būti kito padalinys: banko skyriaus filialas; gali būti ir banko filialo skyrius;


– kanceliarinėje kalboje vartojamas pasakymas firminis blankas (žr. blánkas);


1. kanceliarinėje kalboje dažniausiai reiškia nustatytą pavyzdį: Pateikiama nustatytos formos ataskaita. Pareiškėjas turi užpildyti kiekvieną paraiškos dalį, vadovaudamasis paraiškos formoje pateiktais paaiškinimais. Darbdaviai administracijai pateikia metinę vykdymo ataskaitą (forma Nr. 2, patvirtinta Lietuvos Respublikos finansų ministro įsakymu). Tvirtinu naujos transporto priemonės tiekimo į kitą valstybę narę deklaracijos FR0620 formą.
Gali būti ir nustatytas pavyzdys, tiesiog pavyzdys: Skelbimų lentoje parodyta prašymo forma | pavyzdys. Galimas ir šių žodžių reikšmių skirtumas: Pateikiamas dokumento formos pildymo pavyzdys. Patvirtintas pažymos apie priimtus dokumentus formos pavyzdys;

1. kanceliarinėje kalboje dažniausiai reiškia nustatytą pavyzdį: Pateikiama nustatytos formos ataskaita. Pareiškėjas turi užpildyti kiekvieną paraiškos dalį, vadovaudamasis paraiškos formoje pateiktais paaiškinimais. Darbdaviai administracijai pateikia metinę vykdymo ataskaitą (forma Nr. 2, patvirtinta Lietuvos Respublikos finansų ministro įsakymu). Tvirtinu naujos transporto priemonės tiekimo į kitą valstybę narę deklaracijos FR0620 formą. Gali būti ir nustatytas pavyzdys, tiesiog pavyzdy s: Skelbimų lentoje parodyta prašymo forma | pavyzdys. Galimas ir šių žodžių reikšmių skirtumas: Pateikiamas dokumento formos pildymo pavyzdys. Patvirtintas pažymos apie priimtus dokumentus formos pavyzdys;


– gali reikšti formos suteikimą, sutvarkymą pagal reikalavimus; dažniau vartojamas ir teiktinesnis priešdėlinis žodis įfórminti (žr. įfórminti): Agentūra formina (geriau įformina, sutvarko) sutartis. Taryba pastato nuomą formina (geriau įformina) sutartimi. Netinka priešdėlio ap- vedinys apiforminti.


1. reiškia su pastangomis susijusį sudarymą, suorganizavimą: formuoti skyrių, požiūrį, bylas. Dažnesnės yra priešdėlinės formos suformuoti ir išformuoti;


– kanceliarinėje kalboje vartojama galiojimo reikšme;


– kuris gali atsitikti: Galimas ir toks sprendimas.


– į raštų kalbą jau įėjęs žodis, su kuriuo kanceliarinėje kalboje vartojama nemaža junginių. Dažnai juos galima pakeisti sklandesniais pasakymais:


– kanceliarinei kalbai aktualūs keli galininko vartojimo atvejai:


– turėti galią (kalbant apie dokumentus): Tarnautojo pažymėjimas galioja trejus metus. Leidimas galioja penkerius metus. Nuo gegužės 20 d. nutarimas negalioja. Priešdėlinė forma įsigalióti turi specialią reikšmę „pradėti galioti“: Nutarimas įsigalioja nuo priėmimo dienos (žr. įsigalióti);


– nevartotina lentelės viršuj esančiai skilčių skirstomajai daliai su antraštėmis vadinti; tai lentelės viršus, arba galėtume sakyti (lentelės) kepurė̃lė, añtskiltis (žr. lentẽlė).


– įstaigos ar asmens laidavimas ir įsipareigojimas atsakyti už laiduojamąjį daiktą ar asmenį: Duodama 2 metų garantija (prekės). Be garantijos bankas paskolų neteikia.


– laiduoti, patikinti; gali reikšti juridinį laidavimą arba moralinį laidavimą be juridinio įsipareigojimo atsakyti už jį: Bankas garantuoja indėlių slaptumą. Garantuojame, kad reklamą išsiųsime iki gruodžio 1 d. Įmanomas ir pasakymas duoti garantiją; jis tinka kalbant apie juridinį laidavimą arba tada, kai garantija sukonkretinama, plg. garantavo ir davė dviejų mėnesių garantiją.


– asmuo ar įstaiga, kuri gauna ar turi gauti raštą, dokumentą ar kokią kitą siuntą; gali būti ir paskolos gavėjas. Pašto siuntos gavėjas, kuris įrašytas į adresą, dar vadinamas adresatù (žr. adresãtas).


– svarbiausias pagal užimamas pareigas; vartojama ypatingoms pareigoms įvardyti: generalinis direktorius, generalinis prokuroras, generalinis konsulas. Šiaip svarbiausiems dalykams nusakyti vartotini lietuviški žodžiai: pagrindinis, svarbiausias, visuotinis: generalinis (geriau pagrindinis) rėmėjas, generalinis (=visuotinis) susirinkimas.


– pagarbos žodžiai (santrumpa gerb.), prilygstantys mandagumo priedėliams ponas, ponia ir kt.; vartotinos įvardžiuotinės formos: Gerbiamieji Lietuvos žmonės, esame priversti kreiptis į jus. Gerbiamojo ministro norėtume paprašyti... Gali būti vartojama kartu su mandagumo priedėliu: Gerbiamoji profesorė minėjo... (žr. asménvardis). Kartais pavartojama su kolektyvą reiškiančiais daiktavardžiais: Gerbiamoji komisija; Gerb. redakcija. Vartojama ir kaip daiktavardis (be kito daiktavardžio): Gerbiamieji, noriu jums pranešti...


– nevartotinas žodis; gerą gyvenimą reikėtų vadinti ne gerbūviu, o gerove: Pakilo žmonių gerbūvis (=gerovė);


– dažnai be reikalo vartojami visokiam didumui, stiprumui ar svarumui reikšti. Tam reikalui patartina vartoti raiškesnius atitinkamos reikšmės žodžius išsamùs, nuodugnùs, di̇̀dis, di̇̀delis, tvi̇̀rtas, nuoširdùs ir kt.: Atliko išsamų, nuodugnų (ne gilų) patikrinimą. Kalbėjo su didžiu, nepaprastu (ne giliu) pasipiktinimu (labai pasipiktinęs). Reiškiame nuoširdžią (ne gilią) užuojautą.


– laikui nusakyti kilmininkas vartojamas prieš laiko reikšmės daiktavardžius: gimimo metai, mėnuo, diena. Taip nusakoma nekonkretinama gimimo vieta; bet gimtasis (ne gimimo) kaimas, miestas;


– nevartoti daiktavardžių vyriškosios giminės formų moterų pareigoms, profesijai, titului nusakyti: pirmininkas (=pirmininkė) Guobytė, advokatas (=advokatė) Jovaišienė, profesorius (=profesorė) Tarulienė. Moteriškosios giminės formos vartojamos ir nurodant pareigas greta pareigūnės parašo (po dokumento tekstu): Archyvo vedėja (parašas) A. Danienė (žr. asmenvardis);


– kiekvienas kokioje nors vietovėje gyvenantis žmogus: krašto, miesto, kaimo gyventojas. Valstybės gyventojai yra visi joje gyvenantys žmonės – piliečiai (žr. piliẽtis) ir nepiliečiai;


– nevartoti laiko trumpumui nusakyti:<em> glaustas (=trumpas ) laikas, glausti (=trumpi) terminai;</em>

– nevartoti laiko trumpumui nusakyti: glaustas (=trumpas) laikas, glausti (=trumpi) terminai;


– darbo planas, kuriame tiksliai nurodyta normos ir vykdymo laikas: sudaro grafiką, dirba pagal grafiką, atsilieka nuo grafiko. Gali reikšti sąrašą, kuriame kas išdėstoma pagal laiką: Sudarytas budėjimo grafikas. Buhalterijai pateiktas darbuotojų atostogų grafikas;


– gretimas, greta esantis: gretutinis pastatas, gretutinės įmonės (gretimos pagal veiklą);


– ant dokumentų rašomas specialus užrašas, tam tikra žymos rūšis. Dažniausi yra tvirtinimo, suderinimo grifai. Tvirtinimo grifą sudaro žodis Tvirtinu, dokumentą tvirtinančio asmens pareigų pavadinimas, parašas, vardo raidė ir pavardė, data (žr. tvi̇̀rtinti). Jeigu dokumentas tvirtinamas kitu dokumentu, tvirtinimo grifas rašomas bevardės giminės forma: Patvirtinta / 1998 m. kovo 16 d. įsakymu Nr. 45. Suderinimo grifas reiškiamas bevardės giminės forma: Suderinta / Finansų skyriaus vedėjas / (Parašas) Bronius Kudirka / 1998-03-15 (žr. sudẽrinti). Įrašas nebeaktualus, dabar vartojamas terminas žymà.


– nevartoti laiko tarpui; jis nusakomas su prielinksniu per: Ataskaita rašoma du kartus per metus (ne į metus) (žr. per̃). Su prielinksniu į reiškiama laiko ribos linkmė: Į metų pabaigą (Baigiantis metams) pritrūko lėšų;


– šiuo veiksmažodžiu abstrakčiai nusakomas darbo suteikimas: Pusė bedarbių bus įdarbinta. Vyriausybė įsipareigoja imtis visų priemonių, kad įdarbintų gyventojus. Konkretų darbo sutarties sudarymą reiškia junginys priimti į darbą. Priešingam veiksmui reikšti vartoti ne paliuosuoti iš darbo, bet atleisti iš darbo (žr. dárbas);


– daugiskaitos forma reiškia įdedamas į ūkį lėšas, bet tokia įdėjimų reikšmė lietuvių kalbai nebūdinga; parankesnis tarptautinis žodis investi̇̀cijos: Padidėjo įdėjimai (geriau investicijos) į žemės ūkį.


– objektas, dėl kurio kreipiamasi į teismą ir teismui pateikiamas prašymas spręsti ginčą dėl jo: Bendrovės ieškinys patenkintas;


– sutvarkyti pagal reikalavimus, padaryti ką galiojantį: Dokumentai, kuriuos leidžia kelios įstaigos, įforminami specialiame blanke. Priėmimą į darbą ir atleidimą iš jo įformina darbo sutartimi. Šiam reikalui nevartotinas veiksmažodis apiforminti;


– neteiktinas gremėzdiškas žodis, kartais pavartojamas galių suteikimo reikšme; jį gali pakeisti teisės, galia, kompetencija: Valdybos ir jos narių įgalinimus (=teises, galias) nustato įstatai. Bet įgalinimų neatstoja nei įgaliójimas, nei įgaliójimai (žr. įgaliójimas).


– knyginis žodis, galimas vartoti vietoj pasakymo suteikti (sudaryti) galimybes, nors už jį nedaug geresnis. Geriau tinka padėti, leisti, o kanceliariškai – sudaryti sąlygas: Unifikuoti dokumentai įgalina (geriau padeda, leidžia, sudaro sąlygas) sumažinti dokumentų formų skaičių. Tai įgalins (geriau leis) sėkmingai spręsti naujus uždavinius.


– gali reikšti veiksmo pavadinimą arba įgaliojamąjį raštą: Įgaliojimas turi būti patvirtintas atsakingo asmens parašu ir įstaigos antspaudu. Įgaliojimą tvirtina institucijos vadovas; iš veiksmažodžio įgalióti sudaroma forma įgaliojimas, ne įgaliavimas;


– suteikti teisę veikti kieno nors vardu; būtojo k. laiko forma yra įgaliójo (ne įgaliavo): Įgaliojo paimti pinigus. Sangrąžinė forma įsigalióti turi kiek kitokią, specialią reikšmę (žr. įsigalióti).


– realizuoti, įkūnyti; geri visi žodžiai, bet kanceliarinei kalbai teiktina veiksmažodis įgyvendinti: įgyvendina planus, idėjas, sumanymus, pasiūlymus, įstatymus;


– vartojama fizinės sąsajos padarymo reikšme: įjungti elektrą, radiją (plg. išjùngti);


– prielinksnis iki vartojamas laiko ribai nusakyti: Pranešimą parengti iki gruodžio 1 dienos. Skelbiama pertrauka iki 14 valandos;


– vartojama steigimo reikšme, tik labiau reiškia ne administracinį, o organizacinį momentą; galima įsteigti premiją, komisiją, mokyklą, bet tik įkurti valstybę, partiją, draugiją: Kongreso metu buvo įkurta Pasaulinė baltistų asociacija (plg. įstei̇̃gti);


– perskaičiuoti pagal skaitinį dydį: Indeksuojamos pensijos ir kitos išmokos. Indeksuoti tarifai taikomi nuo sausio mėnesio 1 dienos.


– įmokama pinigų suma ar sumos dalis: Nepriklausomybės gynimo fondą sudaro gyventojų, įmonių, įstaigų ir organizacijų savanoriškos įmokos. Kuriam nors reikalui iš anksto įmokami, renkami pinigai dar vadinami į̇́našu (žr. į̇́našas). Šiaip mokami, sumokami ir išmokami pinigai yra mokà: mokõs (užmokesčio mokėjimo) fondas.


– vartojama kalbant apie tam tikros pinigų dalies mokėjimą, jų mokėjimą į bendrą sąskaitą ar bendram reikalui: Nurodytą sumą įmokėti į kasą. Šiaip paprastam mokėjimui vartojama nepriešdėlinė ar priešdėlį su- turinti forma sumokė́ti: (su)moka mokesčius, sumokėjo už darbą (žr. mokė́ti);


– gamybos, prekybos ar finansinės veiklos ūkinių vienetų bendras pavadinimas. Pagrindinės rūšys: individualioji įmonė, ūkinė bendrija, akcinė bendrovė, uždaroji akcinė bendrovė, kooperatinė bendrovė, žemės ūkio bendrovė, valstybės įmonė, savivaldybės įmonė. Įmonėmis laikomos ir kitos pelno siekiančios institucijos – bankai, draudimo bendrovės. Įmonei gali būti suteikiamas socialinės įmonės statusas. Pagrindinius įmonės bruožus turi ne pelno institucija – viešoji įstaiga.


– su šiuo veiksmažodžiu ir jo priešdėlinėmis formomis sudaroma nemažai kanceliarinių pasakymų; ne visi jie taisyklingi (žr. nuim̃ti, išim̃ti);


– įskaitant paskutinį minimą dalyką, kai tą ribą norima pabrėžti; gali būti ir įskaitýtinai (žr. įskaitýti), bet dabartinėje kanceliarinėje kalboje įprastesnis imtinai: Leisti atostogų iki liepos 15 d. imtinai | įskaitytinai.


– gali reikšti abstraktaus dalyko pritaikymą ar panaudojimą: imasi darbo, žygių, veiksmų;


– kanceliarinėje kalboje įnagininkas dažna, bet ne visada taisyklingai vartojama forma:


– kalbant apie kuriam nors reikalui įmokamus pinigus, vartojama kaip į̇́mokos sinonimas (žr. į̇́moka): Nebiudžetiniai fondai gali būti sudaromi iš įmonių savanoriškų įnašų (įmokų). Jeigu projektas įgyvendinamas su partneriu – mokslo ir studijų institucija, jos įnašas į projektą gali būti ir nepiniginis įnašas – savanoriškas darbas. Pareiškėjas turi pateikti finansinį įnašą, kurį sudaro bent 25 procentai veiklai skirtų išlaidų. Aukciono dalyvio registravimo mokestis ir garantinis įnašas turi būti sumokėti iki dokumentų pateikimo registruoti.

Į banką padėti pinigai yra iñdėlis (žr. iñdėlis);


1. į banką padėti pinigai: Bankas moka palūkanas už indėlius. Priimami indėliai eurais ir kita valiuta. Tarptautinis šios reikšmės žodis depozi̇̀tas nieko naujo nepasako, todėl galima verstis be jo. Kuriam nors reikalui mokami, skiriami pinigai vadinami į̇́našais arba į̇́mokomis;


– gali būti vartojama kalbant apie pinigus, bet tam reikalui geriau tinka įmokė́ti (žr. įmokė́ti): Dar ne visus pinigus įnešiau (geriau įmokėjau). Kai kalbama ne apie mokėjimo veiksmą, o apie atidavimą kur laikyti pinigus, vartojamas veiksmažodis padė́ti: Fondo pinigus įnešė (geriau padėjo) į banką;


– šios priesagos veiksmažodžiai žymi kartojamą veiksmą; jie būdingi šnekamajai kalbai: Klausinėjo įvairių dalykų. Varinėja iš kabineto į kabinetą. Rašinėja skundus.


– specialiai kaupiami ir perduodami duomenys, kai jie suprantami kaip visuma: Informacija buvo paskleista iki paraiškos padavimo. Registro tvarkytoja užtikrina sukauptos informacijos apsaugą. Informacija gali būti renkama, tvarkoma, teikiama, skelbiama, perduodama; dėl jos galima kreiptis: Turizmo informacijos centras renka, kaupia ir teikia informaciją apie turizmo paslaugas, lankomus objektus ir vietoves. Pareiškėjas privalo pateikti šią informaciją ir (arba) dokumentus komisijos nurodytu būdu per komisijos nustatytą terminą. Vertinant paraiškas komisijai būtina kreiptis informacijos į kitas institucijas. Komisija surenka informaciją, būtiną savivaldybės administracijos direktoriaus sprendimui. Gavus oficialią informaciją apie galimą valstybės tarnautojo tarnybinį nusižengimą, tarnybinio nusižengimo tyrimas pradedamas per 5 darbo dienas nuo šios informacijos gavimo. Administracija pasilieka teisę perduoti informaciją trečiosioms šalims tik įstatymų nustatyta tvarka;


– prieveiksmių su priesaga -iniai bendrinė kalba neturi (išskyrus vieną kitą išimtį); greta priesagos -inis būdvardžių vartojami prieveiksmiai su priesaga -iškai, su baigmeniu -iai ar kitos formos:

– prieveiksmių su priesaga -iniai bendrinė kalba neturi (išskyrus vieną kitą išimtį); greta priesagos -inis būdvardžių vartojami prieveiksmiai su priesaga -iškai, su baigmeniu - iai ar kitos formos:


– priesaga vartojama įvairios reikšmės būdvardžiams daryti:


– bendras valdžios įstaigų, visuomeninių organizacijų ar žmonių susivienijimų pavadinimas: Įstatymams, teismui ir kitoms valstybės institucijoms ar pareigūnams visi asmenys lygūs. Mokslų akademija yra autonominė valstybės remiama mokslo institucija.  Tai neoficialus pavadinimas, dažnai šio žodžio junginiu su kilmininku nurodoma pagrindinė veikos funkcija: audito institucija, kontrolės institucija, priežiūros institucija, reguliavimo institucija, valdymo institucija; taip pat gali būti apibūdinamas paprastas požymis: suinteresuota institucija, kompetentinga institucija; išskirtinis, rūšinis požymis apibūdinamas junginiais su įvardžiuotinės formos būdvardžiais ar dalyviais: atsakingoji institucija, administruojančioji institucija, įgyvendinančioji institucija, koordinuojančioji institucija, kviečiančioji institucija, paskirtoji institucija, patariančioji institucija.


– taip anksčiau buvo vadinamas darbingumo netekęs (neturintis) žmogus: darbo invalidas, invalidas nuo vaikystės; dabar vartojamas invalido pakaitas neįgalusis (-ioji). Patariama vengti pasakymo žmogus su negale.

– t aip anksčiau buvo vadinamas darbingumo netekęs (neturintis) žmogus: darbo invalidas, invalidas nuo vaikystės; dabar vartojamas invalido pakaitas neįgalusis (-ioji). Patariama vengti pasakymo žmogus su negale.


– įtraukti į oficialią įskaitą ar apskaitą, suteikiančią tam tikrą statusą: Santuoka įregistruota vasario mėnesį. Šia reikšme nevartoti veiksmažodžio užregistrúoti, turinčio kiek kitą reikšmę (žr. užregistrúoti).


– įstaigos ar įmonės vadovo leidžiamas tvarkomasis dokumentas vidaus veiklos ar tvarkos klausimais. Įsakymų sprendžiamasis teiginys pasakomas vienaskaitos pirmojo asmens forma tvirtinu, nustatau,  komandiruoju, skiriu.


– pradėti galioti; reiškia oficialią galiojimo pradžią, kuri dažniausiai nusakoma su prielinksniu nuo: Įstatymas įsigalioja nuo liepos 1 d. Susitarimas įsigalioja nuo jo pasirašymo dienos; gali būti ir galininkas: įsigalioja liepos 1 d. Turint galvoje ne galiojimo faktą, o tik laiką, tinka pasakymas pradeda galioti.


– labai bendros reikšmės žodis, virtęs parazitiniu štampu; konkrečiais atvejais geriau vartoti atitinkamos reikšmės veiksmažodžius:


– įtraukimas į sąrašus ir patys tie sąrašai, jų sistema: draugijos narių įskaita, socialiai remtinų žmonių įskaita;


– padaryti slaptą, laikyti esant slaptą: Įslaptinti dokumentai registruojami atskirai. Būtina garantuoti įslaptintos informacijos saugumą.


– gali reikšti šiaip įspėjimo veiksmą arba tam tikrą drausminę nuobaudą (žr. įspė́ti); vartojami junginiai su abiejų reikšmių daiktavardžiais: Atliekama nacionalinių veiklos rezultatų planų įgyvendinimo stebėsena, įskaitant tinkamas įspėjimo priemones. Praėjus vieniems metams nuo viešo įspėjimo paskelbimo dienos, Tarnyba panaikina minėtą žymą;


– valstybinės valdžios, mokslo, mokymo, kultūros ir kitokį negamybinį darbą dirbančių darinių bendras pavadinimas, gali būti ir visuomeniniai dariniai: kultūros, švietimo, mokslo, valdžios įstaigos. Prie įstaigų priskirtina ministerijos, departamentai, mokyklos, bibliotekos, redakcijos, ligoninės, paštai, teatrai. Dažnai įstaigos veiklos sritis nurodoma kilmininku: akreditacijos įstaiga, globos įstaiga, kultūros įstaiga, mokymo įstaiga, policijos įstaiga, pataisos įstaiga, registro įstaiga, sveikatos priežiūros įstaiga. Plg. į̇́monė;


– gali reikšti raštu įforminamą išbraukimą, išregistravimą iš kokios nors apskaitos: išrašė iš įskaitos, iš ligoninės;


– dokumentas, kuris nustato įstaigos, įmonės ar organizacijos struktūrą, funkcijas, teises ir pareigas: Įmonės valdymo sistemą nustato atitinkamas įstatymas, įmonės įstatai ir kiti įmonės steigimo dokumentai. Lietuvių kalbos draugijos įstatai paskelbti spaudoje.


– aukščiausias valstybės valdžios aktas (dokumentas), reguliuojantis tam tikros srities reikalus ir santykius: įmonių įstatymas, mokslo ir studijų įstatymas, pensijų įstatymas. Įstatymų pavadinimai sudaromi su kilmininku, jų apimamai sričiai nusakyti nevartojama prielinksnio dėl konstrukcija: Valstybinės kalbos įstatymas, Statybos pajūrio juostoje įstatymas;


– gremėzdiškas, dažnai be reikalo vartojamas ir kalbą sunkinantis būdvardis; jį daug kur gali atstoti kitos formos:


– duoti pradžią, įkurti; labiau reiškia administracinį kūrimą, nesiejamą su konkrečia vieta: įsteigti įmonę, mokyklą, komitetą, etatą; įsteigti prizą, premiją. Panašia reikšme vartojamas veiksmažodis įkurti labiau pabrėžia organizacinį momentą ir dar labiau nutolsta nuo santykio su vieta (žr. įkùrti).


– kanceliarinei kalbai aktualūs keli šio prielinksnio vartojimo (ir nevartojimo) atvejai:


– tikroji reikšmė „raštu ar žodžiu išdėstyti, kad pasidarytų aišku“: Pranešėjas išaiškino nutarimo pirmąjį punktą (žr. áiškinti).


– gali reikšti tiesioginį braukimą arba išrašymą iš kokios nors įskaitos: Iš sąrašo išbraukė dvi pavardes. Reikia išbraukti (išrašyti) iš įskaitos. Administracinį ar šiaip prievartinį atleidimą iš ko nors reiškia veiksmažodis pašãlinti (žr. pašalinti).


– nevartotinas žodis, turi būti rezultãtas, padarinỹs (žr. rezultãtas): rinkimų rezultatai, ne išdavos; potvynio padariniai, ne išdavos;


– tinka ten, kur vartojamas veiksmažodis dirbti: išdirbo žemę, išdirbo dvejus metus (kur nors). Kitiems veiksmams reikšti vartoti atitinkamos reikšmės veiksmažodžius – parengti, sudaryti, ištobulinti, sutvarkyti: Dar neišdirbta (=neištobulinta) technologija. Komisija išdirbo (=parengė) nutarimo projektą; išdirbti projektą šnekamojoje kalboje reiškia „supeikti, suniekinti“, plg.: Išdirbo į šuns dienas.


– pasikartojantis vienodais laiko tarpais: periodiški tikrinimai. Jei šiuo požiūriu nusakoma rūšinė ypatybė, vartojamas būdvardis periódinis: periodinis leidinys. Šie būdvardžiai netinka, kai vienodų laiko tarpų nėra: Periodiški (=Dažni) posėdžiai trukdo dirbti.


– kanceliarinėje kalboje reiškia daiktų ar dokumentų davimą (dalijimą) įstaigos ar organizacijos vardu: Pažymėjimus išduoda savivaldybė. Nuorašus siunčia įstaigoms arba išduoda asmenims. Tokia išdavimo reikšmė yra verstinė, bet lietuvių kalboje jau įsigalėjusi, nes kartais išdavimą reikia skirti nuo paprasto davimo, plg.: įrankius darbininkams duoda darbdavys, juos išduoda sandėlininkas.


– reiškia dalykus, skirtus išeigai; dažniausiai vartojama išeiginiai drabužiai, išeiginiai batai;


– keliavimo reikšme rodo išvykimą iš kur nors: išėjo iš namų, išėjo iš darbo. Nevartoti, jei kalbama apie nuėjimą (nuvykimą) arba apskritai apie ėjimą: Vairuotojas kelias dienas neišėjo (=nėjo, neatėjo, nenuvyko) į darbą;


– vartojamas junginys išeitinė pašalpa (kompensacija) reikšme „pinigai, duodami iš darbo atleidžiamam žmogui“. Ta reikšme gali būti vartojamas ir vienas sudaiktavardėjęs žodis išeiti̇̀nė: Atleidžiamam darbuotojui (iš)mokama išeitinė.


– per teismą ar kitu administraciniu būdu išreikalauti: Išieškojo padarytą žalą iš atsakovo. Iš kaltųjų išieškotos piniginės baudos. Artimos reikšmės veiksmažodis išreikaláuti reiškia gavimą paprasto reikalavimo būdu (žr. išreikaláuti);


– pagrindinė reikšmė „paimti iš kur nors“: išėmė dokumentą iš bylos, išėmė (ir paėmė) pinigus iš kasos;


– vartotina kaip reikiamybės dalyvis reikšme „kurį reikia išimti“: Dokumentas išimtinas iš bylos (Dokumentą reikia išimti iš bylos);


– ypatingas, kaip išimtis, išskirtinis: Tarnybinė telegrama siunčiama išimtiniais (išimties) atvejais. Panašia reikšme vartojama ir išskirti̇̀nis (žr. išskirti̇̀nis), bet juo reiškiamas ne nukrypimas nuo įprastų dalykų, o ypatingas išsiskyrimas iš kitų: Šie klausimai priskirti valdybų išskirtinei kompetencijai.


– nukrypimas nuo bendrųjų normų ar taisyklių: Taisyklė turi dvi išimtis. Prigalvota visokių išimčių ir privilegijų;


– vartojama fizinio kontakto nutraukimo reikšme (plg. įjùngti);


– per daug sumokėti: Permokėjo šimtą eurų. Veiksmo pavadinimas yra pérmokėjimas, o permokėta suma ar sumos dalis vadinasi pérmoka: Grąžino permoką (ne permokėjimą).


– prie pastato durų kabinama lenta su įstaigos, įmonės ar organizacijos pavadinimu. Ilgi oficialūs pavadinimai iškaboje gali būti trumpinami arba svarbiausia jų dalis rašoma didesnėmis, šalutinė dalis – mažesnėmis raidėmis. Jei iškaboje nurodoma aukštesnioji instancija, ji rašoma vardininko linksniu: Lietuvos mokslų akademija / Botanikos institutas. Tačiau į valstybės institucijų pavadinimą įeinantis Lietuvos Respublikos vardas rašomas kilmininko formos: Lietuvos Respublikos / sveikatos apsaugos ministerija.


– vartojama kalbant apie kvietimą iš kur nors: Direktorių iškvietė (iššaukė) iš posėdžio, susirinkimo. Kai pasakomas tik kvietimas be reikšmės „iš kur nors“, vartotinas veiksmažodis pakviẽsti (žr. pakviẽsti): Komisija gali pakviesti, paprašyti (ne iškviesti) pareigūnus, kad jie duotų paaiškinimus;


– išleidžiamosios lėšos: Išlaidos derinamos su pajamomis. Būtina sudaryti išlaidų sąrašą. Paprastoms išlaidoms vadinti nereikalingas žodis kaštai;


– kanceliarinėje kalboje dažniausios reikšmės „duoti lėšų“ ir „toliau turėti, neprarasti“: Mokyklas išlaiko savivaldybė. Valdyba išlaiko įgaliojimus iki naujos valdybos sudarymo. Antrąją reikšmę atitinka savaiminis veiksmažodis išli̇̀kti: išlieka įgaliojimai, teisės, atlyginimas;


– išmokama pinigų suma; turi ir specialią dalijamos pinigų sumos reikšmę: Didinamos pašalpos ir kitos išmokos.


– reiškia pinigų mokėjimą iš bendro šaltinio atskiriems gavėjams arba pinigų suvartojimą išmokoms: Premijas išmoka (pakanka ir nepriešdėlinės formos moka) kartu su algomis. Išmokėjo dešimt tūkstančių eurų premijų. Baigia išmokėti skolas.


– nevartoti užduočių atlikimo, įvykdymo reikšme: Išpildė (=Atliko) visas užduotis. Laiku išpildomi (=įvykdomi, atliekami) visi užsakymai (žr. pi̇̀ldyti). Taip pat ir išpildytojo nevartoti užduočių atlikėjui vadinti: užsakymų išpildytojas (=vykdytojas, atlikėjas).


– su veiksmažodžiu planuoti priešdėlis iš- nesuderinamas, turi būti planuoti, suplanuoti: Jie išplanavo (=planavo, suplanavo) ir naująjį miesto rajoną. Taip pat netinka ir išplanavimas – turi būti suplanavimas, planas, kartais tinka išdėstymas: aikštės suplanavimo, plano (ne išplanavimo) projektas; kambarių išdėstymas (ne išplanavimas).


– ištrauka iš ilgesnio teksto ar sugeneruota duomenų sistemos, gali būti registro išrašas, duomenų bazės išrašas, banko sąskaitos išrašas, medicinos dokumentų išrašas: Kreipiantis dėl paramos skyrimo pateikiamas elektroninės bankininkystės išrašas apie turimas pinigines lėšas. Prie būsto nuomos sutarties pridedamas Nekilnojamojo turto registro duomenų bazės išrašas.


– reikalaujant gauti: Išreikalavo grąžinti skolą. Statybininkai iš bendrovės išreikalavo 60 tūkst. eurų. Duomenų tvarkytojas arba kitas asmuo atlygina asmeniui padarytą žalą, o nuostolį išreikalauja įstatymų nustatyta tvarka iš asmens duomenis tvarkančio darbuotojo. Išreikalavimą administraciniais būdais reiškia ir veiksmažodis išieškóti (žr. išieškóti).


– pirmiausia reiškia bendrąjį išprusimą: gavo gerą išsilavinimą (yra išsilavinęs);


– įgytas mokslas, mokslo cenzas: vidurinis, profesinis, aukštasis išsimokslinimas. Anketose ir dokumentuose mokslo cenzui nusakyti gali būti vartojamas pasakymas baigtas mokslas (žr. mókslas).


– vartojama, kai kalbama apie siuntas: Išsiuntė dokumentus prieš penkias dienas. Kai tas pats dokumentas siunčiamas keliems adresatams, vartojamas ir kartotinis veiksmažodis: Nutarimo nuorašai išsiunčiami | išsiuntinėjami vykdytojams.


– paimti išskaičiavimo būdu: Iš atlyginimo išskaičiuojamas pajamų mokestis;


– išskaičiuojamoji suma; nors vartojamas veiksmažodis išskaičiúoti, daiktavardis sudarytas iš formos išskaitýti: Jeigu darbuotojas nesutinka su išskaita, ginčas nagrinėjamas įstatymų nustatyta tvarka.


– šnekamojoje kalboje gali reikšti „paimti išskaičiavimo būdu“, bet kanceliarinėje kalboje ta reikšme įsigalėjo išskaičiúoti: Išskaitė (kanc. išskaičiavo) baudą iš pažeidėjo darbo užmokesčio. Statybinių medžiagų vertę užsakovas išskaito (kanc. išskaičiuoja) iš generalinio rangovo (žr. išskaičiúoti).

– šnekamojoje kalboje gali reikšti „paimti išskaičiavimo būdu“, bet kanceliarinėje kalboje ta reikšme įsigalėjo išskaičiúoti: I šskaitė (kanc. išskaičiavo) baudą iš pažeidėjo darbo užmokesčio. Statybinių medžiagų vertę užsakovas išskaito (kanc. išskaičiuoja) iš generalinio rangovo (žr. išskaičiúoti).


– oficialus teikimas ir siūlymas ką nors daryti: Pateiktus pasiūlymus išnagrinėjo Vyriausybė. Tinka ir nepriešdėlinė forma siū́lymas (žr. siǜlymas), bet kanceliarinėje kalboje įprastesnė priešdėlinė forma; siūlymas neturi oficialumo atspalvio. Pasiūlymai gali būti pateikiami, perduodami, priimami, svarstomi, anuliuojami, atmetami, įgyvendinami, nagrinėjami ir t. t.;


– įprasta vartoti kalbant apie žmonių siuntimą, liepimą kur nuvykti: Skundo tirti pasiųstas inspektorius. Pabrėžiant siunčiamojo nuvykimą į paskirties vietą, vartojamas veiksmažodis nusių̃sti.


– gali būti veiksmas (pažadas) arba pasižadamasis dokumentas;


– tam tikrą laiką skaičiuoti arba nevisiškai, apytikriai suskaičiuoti (žr. pa-): Paskaičiavę pamatėme, kad šiemet patirsime daug nuostolių;


– vartojama įvairiomis reikšmėmis; pasitaiko neteiktinų, verstinės reikšmės šio priešdėlio vedinių ir pasakymų su jais:


1. nemateriali gėrybė, turinti vartojamąją vertę, bet neturinti daiktinės išraiškos. Paslaugos tenkina žmonių buitinius, socialinius, kultūrinius poreikius.

 Pagal teikimo ir vartojimo būdą skiriamos konkretaus vartotojo aptarnavimo paslaugos (prekybos, viešojo maitinimo, apgyvendinimo, mokymo, gydymo, transporto, ryšių, grožio salonų veikla) ir materialių objektų apdorojimo bei pagerinimo paslaugos (drabužių, avalynės siuvimas ir taisymas, pastatų, automobilių, buitinės technikos remontas, dujų ir vandens tiekimas, gatvių valymas, gamtosaugos veikla);


– dėžutė su įklotu antspaudui ar spaudui vilgyti; galima vadinti ir pagalvėlè, bet netinka barbarizmas paduškėlė.


– vartojama tomis pačiomis reikšmėmis kaip nepriešdėlinė forma statyti (žr. statýti);


– vienodas, nekintantis: Buvo pastovių ir tvirtų pažiūrų. Sveiko žmogaus temperatūra yra pastovi (visą laiką tokia pati). Raštų blanke spausdinama pastovioji informacija, paliekama vietos kintamajai informacijai. Atitinkama reikšme vartojama ir forma nepastovus;


– siuntų siuntimo paslaugas teikianti įstaiga; taip vadinamos ir pačios tokios paslaugos – laiškų, spaudinių, siuntinių priėmimas, gebnimas ir pristatymas adresatui;


– dokumento taisomasis pakeitimas: Parengti kodekso papildymai ir pataisos. Pataisos įsigalioja nuo spalio 1 d.;


– nevartoti paprasto įrašymo, išspausdinimo, apgyvendinimo, skelbimo internete reikšmėmis, kai neturimas galvoje tilpimas: Prašom laikraštyje patalpinti (=išspausdinti) skelbimą.  Viešųjų ryšių skyrius per dvi darbo dienas nuo nutarimo gavimo dienos patalpina (=paskelbia) jį tarnybos interneto tinklalapyje.


– patarimus teikiantis pareigūnas:<em> Prezidento patarėjas, ministro, mero patarėjas. </em>

– patarimus teikiantis pareigūnas: Prezidento patarėjas, ministro, mero patarėjas.


– oficialiai paduoti arba pasiūlyti: Kartu su prašymu būtina pateikti reikiamus dokumentus. Pastabas pateikite raštu. Pateiktas nutarimo projektas.


– gali reikšti lūkesčių neapvylimą: Pirmininkas pateisino narių lūkesčius. Pasitikėjimo nepateisinęs atstovas gali būti atšauktas;


– asmuo, kuriam kas pavesta atlikti; labiausiai žinomi kandidatų patikėtiniai, kurie rinkėjams pristato kandidatus: Kandidatas gali atšaukti savo patikėtinį. Yra sportininkų, verslininkų patikėtinių. Juridinius įgaliojimus turintis patikėtinis yra įgaliótinis (žr. įgalióti).


– iš naujo suskaičiuoti arba suskaičiuoti kitais vienetais: Pensijos perskaičiuojamos remiantis amžiaus, stažo ir uždarbio dokumentais. Gauta produkcija perskaičiuojama litrais.


– pasakyti su garantavimo, užtikrinimo atspalviu, kad tikrai taip yra ar bus: Patikino, kad į nutarimą žiūrima rimtai. Patikino jokiam žurnalistui to nesakęs. Nevartoti kalbant apie esamo dalyko teigimą: Patikino deputatus (=Kalbėjo; Aiškino; Įrodinėjo deputatams), kad darbas sunkus. Patikinimą su įsipareigojimo atspalviu reiškia veiksmažodis garantúoti (žr. garantúoti), o garantiją su įgyvendinimo atspalviu – veiksmažodžiai užti̇̀krinti (žr. užti̇̀krinti) ir laidúoti (žr. laidúoti).


– vartojama paprasto tikrinimo reikšme ir kaip žodžio revi̇̀zija sinonimas (žr. revi̇̀zija): Buhalterijos patikrinimas truko tris dienas (dėl veiksmažodžio pati̇̀krinti žr. ti̇̀krinti);


– pripažinti tikru, teisėtu, galiojančiu; reiškia aiškesnį juridinį įteisinimą už veiksmažodį aprobúoti. Galima patvirtinti (ir tvirtinti) sutartį, nuorašą, parašą;


– vartojama pačia plačiausia vardo reikšme; dažnai kaip žodžio var̃das sinonimas (žr. var̃das). Pavadinimai gali būti bendriniai, reiškiantys tam tikros rūšies daiktų vardus, ir tikriniai atskiro daikto individualūs pavadinimai, tą daiktą išskiriantys iš kitų tos grupės daiktų. Kanceliarinei kalbai svarbūs asmenų, dokumentų ir įstaigų, įmonių bei organizacijų pavadinimai:


– gali reikšti kieno nors pareigų atlikėją arba po vadovo esančias pareigas: direktoriaus pavaduotojas, pirmininko pavaduotojas;


– kieno valdomas, kam nors administraciškai priklausantis; pavaldūs gali būti miestai, įstaigos, pareigūnai: Išsiuntinėti raštą pavaldžioms įstaigoms. Skyrių vadovai pavaldūs direktoriui.


– paveldimas giminystės santykius rodantis asmens pavadinimas: Lietuvos Respublikos piliečio pase rašomas asmens vardas ir pavardė. Asmens pavardė dokumentuose rašoma po vardo, sąrašuose – patogumo dėlei pavardės dažniausiai rašomos prieš vardą (žr. asménvardis);


– paskyrimo ką nors atlikti veiksmas ir skiriamas atlikti dalykas: Turiu tris bendrovės pavedimus. Konkretų pavedamą darbą geriau vadinti užduotimi̇̀, o įsakmesnį pavedimą – įpareigójimu: Pavedimą (geriau Užduotį) atlikti per vieną mėnesį. Turėjo svarbų įpareigojimą; nors gali būti ir svarbų pavedimą, ir svarbią užduotį;


– gali reikšti perrašymą į kitą vietą; šia reikšme nevartoti veiksmažodžio pernešti: Pataisas perkėlė (ne pernešė) į pirmąjį egzempliorių. Pinigų likutį nutarta perkelti į kitų metų sąskaitą. Perkelti gali reikšti ko nors dalies atskyrimą nuo pradžios ir pateikimą kitoje vietoje: perkelti (netinka pernešti) teksto dalį į kitą puslapį;


– paskirti ką dirbti ar atlikti; pavesti galima darbą arba pareigas: Pavedė parengti dokumento projektą. Pavedė eiti ministro pareigas. Bylas saugoti pavedama sekretorei. Konkretaus dalyko pavedimas reiškia jo perdavimą, atidavimą: Pavedė (Perdavė) sūnui butą. Įsakmesnis pavedimas nusakomas veiksmažodžiu įpareigóti: Bylas tvarkyti įpareigota sekretorė. Pavedimą su teisių suteikimu nusako veiksmažodis įgalióti (žr. įgalióti);


– skirtas būti pavyzdžiu: Pagal pavyzdines taisykles sudaromos atskirų įstaigų taisyklės.


– dalykas, kuriuo kas paaiškinama ar pavaizduojama: Taisyklėse pateikta raštų pavyzdžių. Teiginį pailiustravo pavyzdžiais;


– sulaužyti nustatytą tvarką, nuostatą ar reikalavimus: pažeidė tvarką, drausmę; pažeidė taisykles, įstatus, įstatymą.


– informacinio pobūdžio dokumentas, kuriame pateikiami kokie nors duomenys:


– dokumentas, pateikiantis ir patvirtinantis tam tikrus duomenis ir su jais susijusią būklę bei statusą. Pažymėjimas duodamas ne kam pristatyti, o naudojamas paties jo gavėjo ir turėtojo. Pažymėjimas gali patvirtinti:


– gali reikšti „paženklinti; ką nors parašyti“ arba „pasakyti, konstatuoti“: Pažymi dokumento išsiuntimo datą. Kalbėtojas pažymėjo darbo svarbą. Veiksmažodis pažymėti pasako paprastą konstatavimą; juridinio įteisinimo konstatavimą reiškia veiksmažodis paliùdyti (žr. liùdyti), o įrodomąjį paliudijimą – veiksmažodis patvi̇̀rtinti (žr. patvi̇̀rtinti).


– neteiktina forma, vartotina peñsinis: Suėjo pensijinis (=pensinis, gali būti pensijos) amžius. Ir kiti tokios darybos būdvardžiai dažniausiai yra be formanto -ij-: istorija – istorinis (ne istorijinis), partija – partinis (ne partijinis).


– priešdėlis<em> per-</em> kanceliarinėje kalboje dažniausiai vartojamas:

– priešdėlis per- kanceliarinėje kalboje dažniausiai vartojamas:


– prielinksnis per kanceliarinėje kalboje dažniausiai vartojamas:


– gali reikšti paprastą veiksmą ar oficialią procedūrą: laiško perdavimas, įstaigos perdavimas. Perdavimas apima ir pateikimą (perdavimą), ir paėmimą (perėmimą), todėl nereikalingas dvižodis su brūkšneliu rašomas pavadinimas perdavimas-priėmimas: sandėlio perdavimo-priėmimo (užtenka perdavimo) komisija (žr. brūkšnelis); taip pat ir perdavimo (ne perdavimo-priėmimo) aktas.


– duoti per tarpininką ar šiaip pateikti kitai instancijai ar partneriui: Prašė perduoti laišką ir linkėjimus. Antrąjį rašto egzempliorių perdavė įsegti į bylą. Bylos perduodamos į įstaigos archyvą. Perdavė skyrių naujam vedėjui;


– įstaigos, įmonės, kitos institucijos darbuotojų visuma: Keičiasi ministerijos administracija ir personalas. Ligoninės personalas (darbuotojai) pateikė reikalavimus. Pagalbinio personalo skaičių nustato savivaldybė;


– tiesioginio ryšio su personalu neturi; vartojama reikšme „esantis vieno asmens, specialiai asmeniui skirtas“: personalinė paroda, personalinė premija, personalinė pensija (plg. asmeni̇̀nis). Priklausymą atskiram asmeniui geriau nusakyti būdvardžiu individualùs: personalinė (geriau individuali) parduotuvė;


– iš anksto ką pasakyti, įspėti; tačiau neturi tos specialiosios nuobaudos pareiškimo reikšmės kaip įspė́ti ir jo vediniai: Perspėti komisijos narius, kad posėdis neįvyks;


– gali reikšti finansinę pinigų perrašymo į kitą sąskaitą operaciją: Pinigai pervesti į banką, į įmonės einamąją sąskaitą. Tokia reikšme vartojama ir pérvedimas: Atsiskaitoma grynais arba pervedimu (gali būti ir pervedimo būdu); finansinės operacijos nevadinti pavedimu (žr. pavedi̇̀mas).


– vežimo būdu pergabenti: Iš nelaimės vietos gyventojai pervežami į stovyklą;


1. apžiūrėti, permesti akimis, peržiūrėti duomenis, informaciją, įrašą: Atsižvelgiant į pateiktą prašymą, duomenų gavėjui sudaroma galimybė informaciją peržiūrėti leidžiamosios kreipties būdu internetu. Būtina peržiūrėti turimus dokumentus;


– rašyti reikiamą informaciją į dokumento blanke paliktas tuščias vietas: pildo anketą, apskaitos kortelę, pildo deklaraciją; dažniausiai vartojama priešdėlinė forma užpi̇̀ldyti (žr. užpi̇̀ldyti). Priešdėlinė forma papi̇̀ldyti turi kitokią reikšmę (žr. papi̇̀ldyti);


– teisiškai įformintas priklausymas valstybei, buvimo piliečiu statusas: Priimtas Lietuvos Respublikos pilietybės įstatymas. Asmens pilietybę liudija pasas. Dažniausi pasakymai: turėti, gauti, suteikti, grąžinti, atimti pilietybę.


– pilietybę turintis valstybės gyventojas: Lietuvos Respublikos piliečio pase rašomas asmens vardas ir pavardė. Žemę gali atgauti Lietuvos Respublikos piliečiai. Svarbu į verslą įtraukti kitų šalių piliečius;


– prieveiksmis pilnai netinka tomis reikšmėmis, kuriomis nevartojamas būdvardis pilnas: Pilnai (=Visiškai) sutiko su šia nuomone. Tikrintojai pilnai (=nuodugniai, išsamiai) ištyrė pareiškimą. Stengiamės kuo pilniau (=kuo geriau) patenkinti gyventojų poreikius;


– veikimas ir jo rezultatas; jo veikėjas, veikiantis abstraktus dalykas ir priemonė nusakomi kilmininku: draugų poveikis, darbo poveikis, vaistų poveikis;


– kanceliarinėje kalboje paplitęs visumos nusakymo reikšme, t. y. vartojamas žymint ištisinį, nesutrumpintą dalyką: pilnas vardas, pilnas parašas, pilnas adresas, pilnas dokumento pavadinimas (priešinga reikšmė – sutrum̃pintas). Tokia vartosena klaida nelaikytina, bet tikrai lietuviškai čia vietoj žodžio pilnas būtų sakoma vi̇̀sas: visas vardas, visas parašas, visas adresas, visas pavadinimas (žr. vi̇̀sas). Galimi ir variantai su žodžiu nesutrum̃pintas, tačiau čia netinka būdvardis tikslus, nes jis pasakymams teikia kitą reikšmės atspalvį;


– kam nors vadovaujantis asmuo. Pirmininkas gali būti: nuolatinis rinkimų būdu išrinktas bendrijos ar įstaigos vadovas: tarybos, komisijos, draugijos pirmininkas; posėdžiui, susirinkimui ar kitam renginiui vadovaujantis asmuo: sesijos, posėdžio, susirinkimo pirmininkas.


– būti pirmininku; dažniausiai vartojama kalbant apie vadovavimą renginiui: Kolegijos posėdžiui pirmininkavo ministras; vartojama ir nelaikina vadovavimo reikšme: Čia pirmininkavo (buvo pirmininku, dirbo pirmininku) penkerius metus.


– pradinis, parengtinis, apimantis pirmąjį tarpsnį: pirminiai rinkimai, pirminis (pirmasis) nutarimo variantas. Kalbant apie tarpsnio nesudarančią pradžią, vartojamas būdvardis pradi̇̀nis: pradinė įmoka, pradinis nutarimo variantas (buvęs prieš pirminį).


– pirmenybė; daugeliu atvejų vartojama pirmenýbė, bet oficialiai pirmenybės teisei nusakyti įprastas pasakymas pirmumo teisė: Turi pirmumo teisę.


– su įnagininku rodo už ką nors žemiau esančią vietą: po stalu, po knyga, po iškaba, po užrašu; su kilmininku vartojama vietos sekai reikšti: Po pareigų pavadinimo pasirašoma (pirmiau pareigų pavadinimas, toliau parašas). Po dokumento pavadinimo rašoma antraštė (pirma pavadinimas, paskui antraštė); bet nurodant žemiau esančią vietą: Po pavadinimu rašoma antraštė (žemiau už pavadinimą).


– prie asmenvardžių ir asmenų bendrinių pavadinimų dedamas oficialiosios reikšmės ir šiaip mandagumo priedėlis ar kreipimosi žodis: Komisijai vadovauja ponas Antanas Simutis. Kalbės ponas Jonaitis.


– ko nors reikmė: buitiniai poreikiai, poreikis bendrauti;


– valdžios institucijos, organizacijos ar tam tikros žmonių grupės atstovų vieno karto darbo susirinkimas: Klausimas apsvarstytas valdybos posėdyje. Posėdyje dalyvavo penkiolika komisijos narių. Vyksta teismo posėdis. Kai renginys (sesija, konferencija, suvažiavimas) trunka ilgesnį laiką, posėdžiais vadinamos jo dalys nuo pertraukos iki pertraukos: Nutarimas bus svarstomas vakariniame posėdyje;


– dokumentas, kuriuo be kolegialaus nutarimo sprendžiami skubiai tvarkytini dalykai. Potvarkiai žymimi data ir numeriu; įstaigos vardu juos leidžia jų vadovai (ministras pirmininkas, apskrities viršininkai, savivaldybių merai, įstaigų, įmonių vadovai).


– rodo ėjimą ar šiaip slinkimą pro ką nors (ko nors atžvilgiu): Praėjo trys mėnesiai. Nepraeikite pro šalį nesustoję;


– geriau vartoti pai̇̀lginti, prat³sti: ne prailginta, o pailginta darbo diena (ilgesnė darbo diena ne tas pat, kas pailginta); ne prailgintas, o pratęstas terminas; ne prailgintos, o pratęstos atostogos (konkrečiu atveju pridėta atostogų) arba pailgintos atostogos (apskritai padarytos ilgesnės).


– gali reikšti pranešimo veiksmą, skelbiamą žinią ir viešą referatą: Po pranešimo prasidėjo diskusijos;


– prašymo veiksmas arba raštas, kuriuo ko nors prašoma ar pageidaujama: Parašė prašymą atsiimti žemę. Nuteistieji gali paduoti malonės prašymą. Prašymas suteikti Lietuvos Respublikos pilietybę rašomas lietuvių kalba.


– vartojama pageidavimo ir prašymo reikšme; svarbu įsidėmėti šio veiksmažodžio tam tikrų formų vartojimo atvejus:


– paprastojoje kalboje vartojama vedimui pro šalį nusakyti: pravesti pro sargybą, pro namą, pro duris.


– gali reikšti reikalavimą dėl priimto sprendimo, kuris pažeidžia asmens teises ar interesus, ir tokio reikalavimo raštą: Turi teisę iki susirinkimo organizatoriui reikšti pretenzijas. Prieš pateikiant ieškinį, privaloma pateikti pretenziją. Prie pretenzijos pareiškimo turi būti pridedami ją patvirtinantys dokumentai;


– pridedamasis, papildomas: pridėtinis darbas, pridėtinės pareigos;


– nevartoti, kai nėra sąsajos su gabenimu ir įteikimu: Namą reikia priduoti (=atiduoti naudoti) iki metų pabaigos. Sandėlis priduotas apsaugai (=perduotas saugoti);


– paprastojoje kalboje plačiai vartojamas prielinksnis; kanceliarinei kalbai aktualūs keletas jo vartosenos atvejų:


– kas papildomai duodama ar pridedama: Užsisakę laikraštį, gausite ir jo priedą. Gavo algą su priedu;


– pagrindinį dokumentą papildantis ir išplečiantis priedas; tai tarsi papildomoji dokumento dalis (lentelės, sąrašai, schemos ir pan.): Maisto produktai, išskyrus šio nutarimo 1 ir 2 priedėliuose nurodytus produktus, parduodami be apribojimų. Patvirtinti darbo planą pagal priedėlį. Priedėlis yra už priedą siauresnės reikšmės ir vartosenos žodis, tačiau aiškios ir griežtos ribos tarp jų nėra. Dažniausiai jie visi vadinami bendru priẽdo vardu (žr. priẽdas), išsiverčiama be priedėlio.


– gali reikšti atėjimą ar priartėjimą prie problemos, abstraktų ko nors pasiekimą ar išsamprotavimą: Priėjome prie svarbiausio reikalo. Priėjome prie nutarimo svarstymo;


1. žodis vartojamas abstrakčia kam nors reikalingo dalyko reikšme, dažnai reiškia veiklos ar veikimo būdą (įgyvendinimo priemonės, kontrolės priemonės, prevencijos priemonės, riziką mažinančios priemonės): Yra įvairių moralinio ir materialinio poveikio priemonių. Kiekvienas ES struktūrinis fondas gali finansuoti tam tikrus tikslus įgyvendinančias priemones;


– vartojama aktyviam priešinimui reikšti: Eina prieš daugumos valią. Balsuoja prieš kandidatą. Prielinksnis prieš netinka kalbant apie gynybos pobūdžio ar šiaip akivaizdžiai neišreikštą priešpriešą: vaistai prieš kosulį (=nuo kosulio), kovoja prieš nusikaltėlius (=su nusikaltėliais);


– nesutikti, būti nesuderintam; vartojama su naudininku: Pasiūlymui niekas neprieštaravo. Siūlomas nutarimas prieštarauja įstatymui (nesutinka su įstatymu);


– saugojimas, susijęs su pagalbos teikimu ir kontrole: bankų priežiūra, kompiuterių technikos priežiūra, sodo priežiūra. Konkretiems veiksmams žymėti patartina vartoti tuos veiksmus reiškiančius žodžius, plg. automobilių priežiūra ir automobilių remontas (dėl priežiūros ir aptarnãvimo žr. aptarnãvimas);


– vartojama įvairiomis reikšmėmis: Priėmė į darbą naują buhalterį. Dokumentus priima sekretorė. Interesantai priimami nuo 11 valandos.


– be materialaus pritvirtinimo, gali reikšti administracinį priskyrimą: Departamentą prijungė prie ministerijos;


– kanceliarinės kalbos veiksmažodis, reiškiantis pavaldumo, nuosavybės ir kitokius nelygiaverčių dalykų santykius. Nekanceliarinėje kalboje dažniausiai verčiamasi kitais žodžiais ir pasakymais: Namas priklauso kaimynui (yra kaimyno). Sėkmė priklauso (pareina, pridera) nuo mūsų pačių. Priklauso demokratų partijai (Yra demokratų partijos narys);


– esantis kieno nors valdžioje, kam nors priklausantis; reiškia didesnę priklausymo sąsają už būdvardį pavaldùs (žr. pavaldùs): priklausoma įstaiga, priklausomas darbuotojas yra labiau susiję su aukštesne instancija negu pavaldi įstaiga ir pavaldus darbuotojas. Tačiau priklausantis reguliavimo sferai (sričiai) reiškia už pavaldumą mažesnę sąsają;


– priklausymo, pavaldumo būsena ar padėtis: priklausomybės santykiai, priklausomybė nuo ministerijos. Reiškiant ne būseną, o paprastą priklausymo santykį, vartotina priklaũsymas: Didžiuojasi priklausymu (ne priklausomybe) draugijai (dar geriau: Didžiuojasi, kad priklauso draugijai, kad yra draugijos narys).


– gali reikšti „duoti prieiti, leisti kur nors“:<em> prileisti prie dokumentų, prie šaltinių, prie darbo;</em>

– gali reikšti „duoti prieiti, leisti kur nors“: prileisti prie dokumentų, prie šaltinių, prie darbo;


– būti ar pasidaryti lygiam su kuo; vartojama su naudininku: Bauda prilygsta dviejų mėnesių atlyginimui. Pasitarimas prilygo konferencijai (buvo tokio pat svarbumo, tokios reikšmės).


– papildomai sumokėti; pridėti trūkstamą pinigų dalį: Prie atlyginimo primoka priedą. Reikia primokėti už prekių atvežimą. Primokėjimo reikšme nevartoti damokėti.


– veikimo ar nusistatymo pagrindas: Dokumento principai išdėstyti pirmajame skyriuje; galima principais remtis, vadovautis, laikytis principų: Sutartis remiasi lygybės principu. Šalys laikosi savo principų;


– pagrįstas principais, svarbiausias, esminis:<em> principinis klausimas, principinis reikalas, principinis sprendimas.</em>

– pagrįstas principais, svarbiausias, esminis: principinis klausimas, principinis reikalas, principinis sprendimas.


– nustatyti, juridiškai laikyti kuo (ar kokiu) nors esant: pripažino nuosavybės teisę, pripažino deputato įgaliojimus;


– patogi reikiamo dalyko nusakymo forma: Valdyba prireikus šaukia susirinkimą; ne klaida ir esant reikalui (žr. ẽsant).


– reiškia netvirtą, menką laikymąsi: Ėjo rankos prisilaikydamas. Ar bent kiek prisilaiko tvarkos;


– kiek sumažinti: pristabdė automobilį (sumažino greitį);


– gali reikšti veiksmą ir supažindinimo procedūrą:<em> nutarimo projekto, įstatymo pristatymas, filmo, naujų knygų pristatymas</em>.

– gali reikšti veiksmą ir supažindinimo procedūrą: nutarimo projekto, įstatymo pristatymas, filmo, naujų knygų pristatymas.


– žinomiausia kanceliarinės kalbos reikšmė „nugabenti, nugabenus pateikti“: Pensiją pristato į namus. Korespondencija pristatyta pagal paskirtį. Kai svarbu ne gabenimas, o pats davimas, vartotinas veiksmažodis patei̇̃kti: Statistikos valdyba laiku nepristatė (geriau nepateikė) duomenų;


– vartojama bendra prijungimo, pritaisymo reikšme, bet konkrečiais atvejais geriau tinka atitinkamas veiksmažodis – priri̇̀šti, prikálti, prisègti, prisiū́ti ir pan.: pritvirtinti (geriau prikalti, prisegti) iškabą, pritvirtinti (geriau priklijuoti, prisiūti) knygos viršelį;


– būtinai reikėti; rodo įsakmumą, didesnį būtinumo laipsnį negu veiksmažodis reikė́ti; veiksmažodis privalėti yra įsakmesnis ir už veiksmažodį turė́ti: Dokumentai privalo (turi) atitikti įforminimo reikalavimus. Visi privalo (turi) atlikti savo pareigą.


– būtinas, reikalingas iš pareigos: privalomas mokslas, privalomas dalyvavimas posėdyje. Kai iš mandagumo pabrėžiama ne pareiga, o šiaip reikalingumas, vartotinas būdvardis bū́tinas: Jūsų dalyvavimas būtinas (privalomas turi įsakomąjį atspalvį).


– šimtoji skaičiaus ar kiekio dalis, nuošimtis; kanceliarinėje kalboje įsigalėjo ne nuošimtis, o procentas: Moka penkis procentus palūkanų. Tekste prie skaitvardžių rašomas žodis procentai (reikiamo linksnio), prie skaitmenų – žodis (jo sutrumpinimas proc.) arba simbolis %: penki procentai, 5 procentai, 5 proc., 5 %;


– veiksmų planas, veiklos principų ir uždavinių išdėstymas: Pateikta darbų programa. Kandidatas pristatė savo programą;


– įprastas reikšme „protokole užfiksuotas, be atskiro dokumento tik protokolo būdu įformintas“; įprasčiausias junginys protokolinis nutarimas: Dėl komisijos darbo priimtas protokolinis nutarimas (žr. nutari̇̀mas).


– rašyti renginio protokolą; labiau reiškia ne šiaip šio dokumento rašymą, o fiksavimą protokolu ar protokole: Visi posėdžiai turi būti protokoluojami. Toks nutarimas neužprotokoluotas (protokole neįrašytas). Pasakymas rašyti protokolą yra truputį platesnės reikšmės (žr. protokólas).


– vartojamas reikšti šalutiniam veiksmui, kurį kartu su pagrindiniu veiksmu atlieka tas pats veikėjas: Aiškino savo siūlymus vis pabrėždamas svarbiausius dalykus. Atsakydamas į Jūsų prašymą, pranešu... Kai reikia pasakyti vieno veikėjo du veiksmus, pusdalyvių negalima keisti padalyviais (žr. padalyvis): Atsižvelgdamas (netinka Atsižvelgiant) į komisijos siūlymą, skiriu premiją;


– viena iš dviejų maždaug lygių dalių: Prabėgo pusė pranešimui skirto laiko. Didesnė pusė klausimų apsvarstyta;


– kanceliarinėje kalboje vartojama abstraktaus radimo reikšme, kai randamo dalyko ieškoma: Rado gerą išeitį. Neranda bendros kalbos;


– vartotina tik atsiradimo reikšme: Randasi (Atsiranda) vis naujų darbų;


– vartojama reikšmėmis „kurti tekstą“ ir „raides, žodžius ar tekstą pavaizduoti popieriuje“: rašo laišką, raštą, atsakymą, nutarimo projektą; rašo raides, skaitmenis, datą;


– dokumentas, kurį viena įstaiga kuriuo nors reikalu rašo kitai įstaigai: Parašė atsakymą į gautą raštą. Raštai registruojami siunčiamųjų ir gaunamųjų raštų registracijos knygoje.


– rašyti į sąrašą ar specialią apskaitą: Įmones registruoja savivaldybės. Dokumentai registruojami registracijos žurnale arba kortelėse.


– vieta, kur tvarkoma įstaigos raštvedyba: Visą korespondenciją, adresuotą įstaigai, jos skyriams priima raštinė. Didelių įstaigų šio profilio (pa)dalinys yra kanceliãrija (žr. kanceliãrija);


– raštu pateiktas, esantis rašytos formos; tą patį reiškia ir rašýtinis: Turi būti pateiktas asmens rašytinis | raštiškas pareiškimas. Institucijos vadovas gali veikti be rašytinio | raštiško įgaliojimo. Būdvardis raštiškas neturi apibrėžtos termino reikšmės, siejamos vien su rašytine forma, todėl kanceliarinėje kalboje pirmenybė teikiama pasakymams su būdvardžiu rašytinis (žr. rašýtinis, -ė). Priešinga (nerašytinė) pateikimo forma reiškiama tik priesagos -inis būdvardžiu žõdinis: žodinis (ne žodiškas) atsakymas; gali būti ir daiktavardžio įnagininkas atsakymas žodžiu (žr. žõdis);

– raštu pateiktas, esantis rašytos formos; tą patį reiškia ir rašýtinis: Turi būti pateiktas asmens rašytinis | raštiškas pareiškimas. Institucijos vadovas gali veikti be rašytinio | raštiško įgaliojimo. Būdvardis raštiškas neturi apibrėžtos termino reikšmės, siejamos vien su rašytine forma, todėl kanceliarinėje kalboje pirmenybė teikiama pasakymams su būdvardžiu rašytinis (žr. raš ýtinis, -ė). Priešinga (nerašytinė) pateikimo forma reiškiama tik priesagos -inis būdvardžiu žõdinis: žodinis (ne žodiškas) atsakymas; gali būti ir daiktavardžio įnagininkas atsakymas žodžiu (žr. žõdis);


– saugumas; rūpinimasis, kad daiktas ar reiškinys nekeltų pavojaus: darbų sauga, civilinė sauga, priešgaisrinė sauga (nors likęs Priešgaisrinės apsaugos departamentas). Nuo saugos skiriasi apsaugà – saugojimas nuo pašalinių pavojų (žr. apsaugà) ir pasaugà – laikinas turto ar daikto (pa)saugojimas;


– įstaigos ar įmonės dokumentų (dokumentacijos) tvarkymas; to darbo sistema: Už bendrąją raštvedybos būklę atsako įstaigos vadovas. Raštvedyba tvarkoma pagal įstaigų ir įmonių raštvedybos taisykles; dabar Raštvedybos taisyklės pakeistos į Dokumentų tvarkymo ir apskaitos taisykles. Terminas senstelėjęs, nors bendrinėje kalboje ir vartojamas, tačiau kanceliarinėje kalboje jį pakeitė dokumentų valdymas, jis apima dokumentų rengimą, tvarkymą, apskaitą, saugojimą.


– atnaujinimą reiškiantis tarptautinių žodžių priešdėlis: reabilitacija, reorganizacija.


– tikrinti ir taisyti teksto išdėstymo tvarką, kalbą ir stilių, nekeičiant jo esmės: Projektą dar reikia redaguoti. Vartojamos priešdėlinės formos paredagúoti (šiek tiek), suredagúoti (reiškia baigtinį redagavimo veiksmą).


– informaciją teikiantis (referuojantis) ir einamuosius darbo reikalus tvarkantis darbuotojas: Prezidento referentas; Kalbos komisijos referentė.


– oficialus įregistruotus dalykus ir jų apskaitos duomenis pateikiantis sąrašas: įmonių registras, mokesčių mokėtojų registras, periodinių leidinių registras.


– rašymas į apskaitą, registravimas; registrãvimas labiau reiškia veiksmą, registracija – procedūrą ir visą sistemą (žr. -ãcija, -ãvimas). Be to, registracija sakinyje vartojama be priklausomų žodžių, o registravimas dažnai su pažyminiu, plg. kortelių registravimo tvarka, bet registracijos (ne registravimo) kortelė, registracijos žurnalas.


– gali žymėti įvairaus pobūdžio dokumentus, kuriais nustatomi reikalavimai.  Pirmiausia tai posėdžio, susirinkimo, sesijos bendroji darbo tvarka: Patvirtino konferencijos darbotvarkę ir reglamentą. Tą patį galima pasakyti lietuviškai – darbo tvarka.


– taisyklėmis ar reglamentu nustatyti ir taikyti tam tikrą tvarką: Įmonių veiklą reglamentuoja įstatymai. Valstybinių archyvų darbą reglamentuoja archyvų nuostatai.


– plačia „dalyko“ reikšme vartojamas žodis, dar platesnės ir neapibrėžtesnės reikšmės už daiktavardį dalỹkas: Turime svarbių reikalų. Finansų reikalus (Finansus) tvarko buhalterija;


– primygtinai prašyti, verste versti ką daryti; vartojama kalbant apie asmenis, jų grupes ar įstaigas: Reikalauja grąžinti skolą. Pareikalavo sušaukti susirinkimą. Specialią reikšmę turi priešdėlinė forma išreikaláuti (žr. išreikaláuti);


– be veiksmo pavadinimo, gali reikšti dokumentą, kuriuo ko reikalaujama: Pateikė reikalavimą sumokėti nuomos mokestį. Kai reikalavimas nepabrėžiamas, vartojamas žodis paraiškà (žr. paraiškà);


– kurio reikia: Buvo visiems reikalingas. Reikalinga skubi pagalba;


– rodo ne šiaip reikėjimą ar reikalingumą, bet ir tinkamumą: Atvyko reikiamu laiku. Būtina pridėti reikiamus (gali būti ir reikalingus) dokumentus;


– viešai ir oficialiai pasakyti ar paskelbti: Drąsiai reiškia savo nuomonę. Kalbėtojas pareiškė nepritariąs projektui;


– dokumentas, kuriuo žmogus siūlomas į kokias nors pareigas ar kokią vietą: Stojant į doktorantūrą, reikia pateikti dvi rekomendacijas. Į slaugos ligoninę priimami pacientai, turintys savivaldybės sveikatos skyriaus rekomendaciją.


– palankiai atsiliepti, siūlyti; dažniausiai vartojama kalbant apie žmogų, siūlomą kokioms nors pareigoms: Rekomendavo skirti mokyklos direktorium. Gali reikšti ir patarimą ką daryti: Rekomenduoja surengti pasitarimą. Abiem atvejais vartojamas ir lietuviškas veiksmažodis siū́lyti, bet jis gali turėti šiek tiek kitokį reikšmės atspalvį: rekomenduoti turi prašymo ir pageidavimo atspalvį, siūlyti reikšmė gali būti susijusi su reikalavimu.


– namų, mašinų ir kitų didelių objektų taisymas; nevartoti, jei objektas smulkus ar gedimas nedidelis: pastato remontas, kapitalinis remontas, bet laikrodžių, baldų taisymas; tas pat tinka ir veiksmažodžiams remontúoti, taisýti;


– vartojama fiziniam sumezgimui ar kitokiam tvirtinimui reikšti:<em> riša virvę, mazgą, riša bylas</em> (deda viršelius);

– vartojama fiziniam sumezgimui ar kitokiam tvirtinimui reikšti: riša virvę, mazgą, riša bylas (deda viršelius);


– gali reikšti pritarimą ir palaikymą arba materialinę paramą: Rinkėjai remia savo kandidatą. Valstybė remia ūkininkus. Tikimasi, kad įmonės finansiškai parems kultūros renginius (apie pãramą žr. pagálba).


– laikyti pagrindu; nurodyti kaip pagrindą, kaip konkretų argumentą: Teismas rėmėsi akcininkų susirinkimo protokolu. Pasiremsiu pranešimo teiginiais;


– surengtas dalykas (mitingas, šventė, susirinkimas, konferencija ir kt.), kai jis neįvardijamas konkrečiu vardu: Iš svarbiausių renginių minėtini iškilmingas posėdis ir paroda. Renginių nedera vadinti priemonėmis (žr. pri̇́emonės): Švenčių dienomis numatyta daug renginių (ne priemonių).


– pertvarkyti ir atnaujinti; tarptautinis žodis ne klaida, bet geriau vartoti lietuvišką veiksmažodį pértvarkyti: Savivaldybės steigia, reorganizuoja (geriau pertvarko) ir likviduoja (uždaro, panaikina) pavaldžias švietimo įstaigas (žr. re-).


– oficialus veiklos patikrinimas; žodis vartotinas specialiais tikrinimo atvejais, dažniausiai kalbant apie finansinį patikrinimą; kitais atvejais tinkamesnis pati̇̀krinimas: parduotuvės, dokumentų patikrinimas (žr. pati̇̀krinimas).


– padaryto darbo vaisiai, padariniai; dažniausiai vartojama daugiskaita: Darbo rezultatai buvo geri. Apibendrino pasitarimo rezultatus;


– gali reikšti erdvės, kompetencijos ar kitokį skiriamąjį ruožą: Pasikeitė rajono ribos. Įstatymai nustato įgaliojimų ribas;


– deputatų ar atstovų rinkimo procedūra; apima kandidatų kėlimą ir balsavimą: Rinkimų tvarką nustato įstatymai. Rinkimuose dalyvavo 80 procentų rinkėjų;


– rinkimų procedūros, institucijos ir kiti dalykai nusakytini ne būdvardžiu, o kilmininko forma: rinkimų (ne rinkiminė) apylinkė, komisija, būstinė, teisė, kampanija, kova; rinkimų (ne rinkiminis) biuletenis (žr. rinki̇̀mai).


– kanceliarinėje kalboje vartojama abstrakčios sąsajos reikšme: Įmonė palaiko ryšį su žaliavos tiekėjais. Užmegzti ekonominiai ryšiai. Laikinai sustabdyti bendradarbiavimo ryšiai. Tačiau veiksmažodis rišti abstrakčiai sąsajai reikšti nevartojamas (žr. ri̇̀šti);


– bendras susižinojimo priemonių pavadinimas: ryšių įstaigos, ryšių darbuotojai. Skiriamos dvi ryšių rūšys: paštas (žr. pãštas) ir vadinamosios telekomunikacijos priemonės (telefonas, telegrafas, telefaksas, elektroninis paštas ir kt.) (žr. telekomunikãcija).


– vartojama demonstravimo ir liudijimo reikšme: Rodo pavyzdį kitiems. Pateikti duomenys rodo sunkią būklę;


– kanceliarinėje kalboje vartotina reikšme „sutvarkyti pagal tam tikrus reikalavimus be naujo dalyko darymo“: Skyrius ruošia (paruošia) tyrimų projekto medžiagą perduoti departamentui;


– nustatyta tvarka surašytos raidės (paprastai pabrėžiant jų grafinę formą – rašmenis): Rašant vardą ir pavardę naudojamos lietuvių kalbos raidyne esančios raidės. Jei skiriasi pats raidynas (pvz., graikų arba kirilica), pavadinimai transliteruojami lotyniškomis raidėmis. Dar žr. abėcėlė, rašmuõ;


– nustatytos formos rašto ženklas, vartojamas tam tikroje rašto sistemoje, pavyzdžiui, raidė, skaitmuo, skyrybos ženklas. Raidės yra pagrindiniai lietuviški rašmenys. Rašmenys turi būti įskaitomo dydžio. Pildymo instrukcija pateikiama pasviraisiais rašmenimis. Tekstas surašytas sunkiai įskaitomais rašmenimis. Dar žr. raidė̃.

– nustatytos formos rašto ženklas, vartojamas tam tikroje rašto sistemoje, pavyzdžiui, raidė, skaitmuo, skyrybos ženklas. Raidės yra pagrindiniai lietuviški rašmenys. Rašmenys turi būti įskaitomo dydžio. Pildymo instrukcija pateikiama pasviraisiais rašmenimis. Tekstas surašytas sunkiai įskaitomais rašmenimis. Dar žr. raid ė̃.


– kalbos garso rašmuo. Iš raidžių sudaromi žodžiai (Didžiosiomis spausdintinėmis raidėmis nurodo savo vardą ir pavardę. Virš rengėjo nuorodos paryškintomis raidėmis nurodoma „originalas nebus siunčiamas“) arba jos vartojamos kaip tam tikri ženklai (Unikalus identifikatorius – raidžių, skaičių ar simbolių derinys. Dokumentas registruojamas registre, pažymėtame papildoma raide „E“. Bendrąjį kainų indeksą žymime raide r. Registracijos numerį sudaro trijų raidžių ir trijų skaitmenų derinys). Dar žr. rašmuõ, abėcė̃lė.

– kalbos garso rašmuo. Iš raidžių sudaromi žodžiai (Didžiosiomis spausdintinėmis raidėmis nurodo savo vardą ir pavardę. Virš rengėjo nuorodos paryškintomis raidėmis nurodoma „originalas nebus siunčiamas“) arba jos vartojamos kaip tam tikri ženklai (Unikalus identifikatorius – raidžių, skaičių ar simbolių derinys. Dokumentas registruojamas registre, pažymėtame papildoma raide „E “. Bendrąjį kainų indeksą žymime raide r. Registracijos numerį sudaro trijų raidžių ir trijų skaitmenų derinys). Dar žr. rašmuõ, abėcė̃lė.


– dažniausiai vartojama daugiskaitos forma są́lygos, reiškianti arba susitarimo reikalavimus, arba aplinkybes, kuriomis kas vyksta: Kelia savo sąlygas. Gerėja darbo sąlygos. Sudarė tinkamas materialines sąlygas.


– nevartoti santykiniams dalykams ir sutartiniams vienetams vadinti: Antrajame rinkimų ture pakanka gauti sąlyginę (=santykinę) balsų daugumą (žr. daugumà). Fabriko produkciją skaičiuojame sąlyginiais (=sutartiniais) indeliais;


– priežasčiai reikšti geriau tinka veiksmažodis (nu)lémti, pasakymas sudaryti sąlygas ir kt.: Darbo sėkmę sąlygoja (geriau lemia) susiklausymas. Vagystes sąlygojo (geriau Vagystėms sąlygas sudarė) prasta turto apsauga.


– būsimos, numatomos sąnaudos ir jų apskaičiavimo dokumentas: Patvirtinta statybos sąmata. Specialiųjų lėšų pajamų ir išlaidų sąmatos sudaromos atskirai. Pirmojo ketvirčio išlaidų sąmatą pateikti iki kovo 15 d.;


1. tam tikra tvarka surašyti asmenys, daiktai ar faktai: rinkėjų sąrašas, posėdžio dalyvių sąrašas, bylų sąrašas.


– žodžio ryšỹs sinonimas; vartojamas už jį daug rečiau, kanceliarinei kalbai iš viso nereikalingas;


– tinka sustatytiems daiktams nusakyti; plačiai vartojama tik traukinio sąstatas;


– vartojama sergėjimo, gynimo, tausojimo reikšme: Vyriausybės rūmus saugo policija. Žmonių teises saugo (gina) įstatymai;


– šio būdvardžio vietoj vartoti prieveiksmį laikù su reikiamą veiksmą rodančiu dalyviu: ne savalaikis, o laiku atliktas darbas, ne savalaikė, o laiku sudaryta sutartis. Ypač nesklandžios konstrukcijos su būdvardžiu savalaikis ir veiksmažodiniu daiktavardžiu: Užtikrina savalaikį nutarimo įvykdymą (=kad būtų laiku įvykdytas nutarimas);


– nuosavybės turėtojas: Pašto siuntos pristatomos namų valdų savininkams. Atsirado turto savininkas. Už skaitiklio duomenis atsako jo savininkas. Kanceliarinėje kalboje gali būti ir dokumentų savininkas, bet asmens dokumentų parašo nuoroda rašytina be žodžio savininkas – tiesiog asmens (ne dokumento savininko) parašas (žr. asmuõ: asmens parašas).


– neteiktinas vertinys; vartotina savarañkiškas, nepriklaũsomas (žr. nepriklaũsomas): savarankiškas (ne savistovus) žmogus, savarankiškas darbas, savarankiška organizacija; nepriklausoma (ne savistovi) valstybė.


– viršelis su įtaisu dokumentams susegti: Laikino saugojimo dokumentai laikomi segtuvuose. Viršelis be įtaiso vadintinas ãplanku (žr. ãplankas). Nei viena, nei kita reikšme nevartotina papkė.


– esamojo laiko dalyvis, vartojamas asmeniui ar kokiam kitam aktyviam ko nors sekėjui apibūdinti: paskui šeimininką sekantis šuo; priešus sekantis žvalgas, įvykius sekantis žmogus;


1. padalinys, kur dirba sekretorius su savo padėjėjais ar keli sekretoriai; gali būti išrinktų sekretorių grupė: Kolegijos dokumentai laikomi sekretoriate. Rektorato sekretoriatą sudaro rektoriaus ir prorektorių referentai;


– gali reikšti nuolatinį buvimą sekretoriumi (sekretoriaus darbą) arba protokolo rašymą: Sekretoriavo (Sekretorium buvo; Sekretorium dirbo) trejus metus. Susirinkime sekretoriavo (paprasčiau ir sklandžiau – protokolą rašė) kalbos tvarkytoja.


– kanceliarinėje kalboje dažniausiai vartojama stebėjimo, gilinimosi į ką nors reikšmėmis; sekamasis dalykas reiškiamas galininku: seka veiksmus, darbus; seka įvykius, spaudą;


– seniūno administruojama rajono ar miesto dalis, nesudaranti oficialaus administracinio vieneto. Seniūnijų pavadinimai sudaromi su vietovės ar miesto dalies vardu: Biržų rajono Parovėjos seniūnija; Vilniaus miesto Žirmūnų seniūnija, sutrumpintai – Parovėjos seniūnija, Žirmūnų seniūnija. Miestą ištisai apimančios seniūnijos pavadinimas dar turi ir žodį miesto: Kretingos rajono Salantų miesto seniūnija.


– dokumentas, patvirtinantis prekės kokybę, kilmę, jos svorio, sudėties ir kitų faktinių charakteristikų atitiktį nacionaliniams ir tarptautiniams standartams, kitiems dokumentams, kurie reglamentuoja tam tikrus reikalavimus ir normas;


– gali reikšti veiklos sritį, ta reikšme geriau ir vartoti sriti̇̀s: plati veiklos sfera (geriau veiklos sritis);


– kanceliarinėje kalboje vartojama perkeltine abstraktaus stengimosi reikšme, kai pastangas reikia pabrėžti; šios reikšmės siekiamasis dalykas pasakomas kilmininku: siekia tikslo, pergalės. Kai objekto kilmininko nėra, veiksmažodis siekti nenatūralus, labiau tinka sténgtis: Siekia (geriau Stengiasi) įgyvendinti nutarimus;


– vartojama abstraktiems ryšiams (sąsajoms) reikšti: Juos sieja bendras darbas. Vartojamos priešdėlinės formos susíeti, atsíeti: Klausimus reikia susieti. Tų klausimų negalima atsieti. Plačiai vartojamas savaiminio veiksmo dalyvis susi̇̀jęs (žr. susi̇́jęs).


– nuomonės išdėstymas, pageidaujamasis teikimas: Siūlymas stoti į draugiją. Pateiktas siūlymas rinkti naują direktorių. Kanceliarinėje kalboje dažniau vartojama priešdėlinė forma pasiū́lymas (žr. pasiū́lymas);


– kanceliarinėje kalboje vartojama pageidaujamojo teikimo reikšme: Siūlau tokią susirinkimo darbotvarkę. Siūlome projektą priimti nutarimo pagrindu. Oficialų (reikalaujamąjį) siūlymą reiškia veiksmažodis tei̇̃kti (žr. tei̇̃kti).


– siunčiamas daiktas ar daiktai: prekių siunta, knygų siunta;


– veiksmo pavadinimas ir siuntimą liudijantis dokumentas: siuntimas į konferenciją, į darbą, pas gydytoją. Dokumento, su kuriuo ką kur nors siunčiame, nevadinti nukreipimu.


– nustoti būti nariu: išstojo iš partijos, iš diskusijų klubo, iš universiteto, iš organizacijos (priešinga reikšmė įstoti); galimas ir pasakymas išstoti iš darbo, nors geriau išeiti iš darbo;


– gali reikšti asmenų liepimą kur vykti arba laiškų, raštų, kitų siuntų perdavimą paštu ar kitu būdu: Siuntė delegatus į konferenciją. Raštai siunčiami registruotu laišku (apie priešdėlines formas žr. išsių̃sti, pasių̃sti);


– vartojama pinigų ar ko kito skaičiavimui reikšti: Skaičiuojami balsavimo rezultatai. Reikia suskaičiuoti per ketvirtį grąžintas sumas. Sinonimiškai vartojamas žodis skaitýti (žr. skaitýti).


– be rašto skaitymo, vartojama pinigų sumos ar kokio kito kiekio skaičiavimui reikšti, bet šia reikšme įsigalėjo ir kanceliarinėje kalboje vartotina skaičiúoti: Pinigus skaitykit (geriau skaičiuokit) neatsitraukę nuo kasos. Bausmės atlikimo laiką pradeda skaityti (geriau skaičiuoti) nuo suėmimo dienos;


– vartoti atsižvelgimo, paisymo reikšme: Skaitosi su žmogumi. Nesiskaito su faktais ir su kitų nuomone;


– be raginimo, veiklinimo, gali reikšti bendru vardu pasakytą nuopelnų pripažinimą bei įvertinimą (nuobaudai priešingą dalyką); prie skatinimo priskiriama padėka, pagyrimas, premija ir pan.: Darbuotojai moraliai ir materialiai skatinami. Konkrečiais atvejais vartoti atitinkamus žodžius: Už gerą darbą pareiškė padėką (ne paskatino padėka); paskyrė premiją (ne paskatino premija).


– gali reikšti viešą pranešimą arba išspausdinimą: Rinkimų rezultatus skelbia rinkimų komisija. Vyriausybės nutarimai skelbiami Teisės aktų registre.


– gali reikšti kelių dalykų skirtingumus: Jų nuomonės skiriasi;


– grąžintini pinigai; skolos atidavimą galima nusakyti veiksmažodžiais grąži̇̀nti ir mokė́ti: Skolą pasižadu grąžinti | sumokėti iki sausio 1 d.;


– oficialus raštas dėl padarytos skriaudos ar neteisėtų veiksmų; jame gali būti reikalaujama skriaudą atitaisyti: Gyventojų skundai registruojami atskirai. Gautas skundas dėl muitinės deklaracijų.

– oficialus raštas dėl padarytos skriaudos ar neteisėtų veiksmų; jame gali būti reikalaujama skriaudą atitaisyti: Gyventojų skunda i registruojami atskirai. Gautas skundas dėl muitinės deklaracijų.


– sangrąžinė forma gali reikšti pasiguodimą ar kieno neteisybės išdėstymą;


– neviešas, skirtas neviešam reikalui: slaptas darbas, slaptas raštas, slaptas pasitarimas. Ne iš esmės slaptą, o tik neviešą dalyką nusako būdvardis ùždaras (žr. ùždaras);


– pakviesti ar iškviesti iš kur nors: Jį iššaukė (iškvietė) iš posėdžio; iš tų veiksmažodžių geriau rinktis iškviẽsti (žr. iškviẽsti);


– pranešti, duoti žinią, suteikti informaciją, panašia reikšme vartojamas veiksmažodis pranešti.


– ant dokumentų dedama žyma su specialiu įrašu ar vieta įrašui (plg. aǹtspaudas): Dokumentų spaude įrašoma data. Registracijos spaudas dedamas lapo viršutinės paraštės dešinėje pusėje. Spaudas dažniausiai būna keturkampės ar trikampės formos. Turėdami spaudą, raštvedyboje galime verstis be svetimo žodžio štampas. Tačiau štampas vartojamas standartiniam pasakymui pavadinti (žr. štampas);


– gali reikšti rašymą rašomąja mašinėle, kompiuteriu arba dauginimą spausdinimo technika: Dokumentai gali būti spausdinami viename ar keliuose lapuose. Emblemą galima spausdinti viršutinėje paraštėje. Išspausdinta tūkstantis blankų. Teksto perspausdinimą rašomąja mašinėle arba kompiuteriu galima nusakyti veiksmažodžiais išspáusdinti ir atspáusdinti. Jau išspausdinti dokumentai kopijavimo aparatu yra ne spausdinami, o dauginami.


– be veiksmo pavadinimo, dar reiškia tam tikrą nutarimą – kolektyvinio organo tvarkomąjį dokumentą: Toks klausimo sprendimas mūsų nepatenkina. Aukščiausiojo Teismo sprendimas yra galutinis. Priimtas sprendimas skelbiamas spaudoje. Žinomiausi yra teismų ir savivaldybių tarybų bei valdybų sprendimai. Teismo baudžiamasis sprendimas yra núosprendis.


– gali reikšti „sprendžiantis, turintis teisę spręsti“:


– gali reikšti vien svarstymą, nagrinėjimą arba svarstymą ir nutarimą (išvadų darymą): Teismas sprendžia (nagrinėja) sudėtingą bylą. Ginčytinus klausimus dėl amnestijos taikymo sprendžia (nagrinėja ir priima sprendimą) teismai.


– oficialus dokumentas, kuriame nurodytos vienodos normos, taisyklės, reikalavimai: Įmonės ir įstaigos privalo laikytis standartų reikalavimų. Lietuvos Respublikos standartai žymimi santrumpa LST, Tarptautinės standartizacijos organizacijos standartai – santrumpa ISO.


– vartojama statinio darymo, stovėjimo būsenos ir kt. reikšmėmis: Stato daugiaaukščius namus. Statyk kėdę prie stalo; netinka darymo reikšme, kai nėra statybos: Numatyta statyti (=tiesti) naują kelią;


– vartotina reiškiant išskyrimą iš ko – asmenį iš būrio, dokumentą iš kitų dokumentų, žodžius iš sakinio ar teksto ir pan.: Ypač norėčiau išskirti pirmąjį punktą. Kreipinys išskiriamas kableliais;


– vartojama reiškiant ypatingą išsiskyrimą iš kitų: Su rezultatais supažindinama tik išskirtiniais atvejais. Panašia reikšme vartojama ir išimti̇̀nis (žr. išimti̇̀nis).


– nevartoti kandidatų pasiūlymo, iškėlimo reikšme: Nutarta išstatyti (=iškelti, pasiūlyti) savo kandidatą. Šia reikšme netinka ir nepriešdėlinė forma statyti;


– pašalinti visas klaidas; ką nors iš esmės pataisyti: Būtina ištaisyti klaidas (visas). Ištaisė galutinį įrašą (pataisė jo klaidą).


1. po nagrinėjimo ar apžvalgos pasakyta ar parašyta apibendrinamoji nuomonė ar sprendimas;


– gali būti vartojama skaičiavimui iš turimų duomenų reikšti: Išvedė darbo užmokesčio vidurkį. Tačiau šiam reikalui dažniausiai pakanka veiksmažodžio apskaičiúoti (žr. apskaičiúoti): Apskaičiavo darbo užmokesčio vidurkį;


– gali reikšti tik daugelio dalykų žiūrėjimą, jų visų peržiūrėjimą: Visur išieškojo, išžiūrėjo visas bylas;


– žodžio póveikis sinonimas: Jo žodžiai nepadarė įtakos (poveikio);


– padaryti teisėtą, juridiškai galiojantį: Jau įteisinti nuostatų papildymai. Įkurtą bendrovę būtina įteisinti. Kalbant apie sau taikomą veiksmą, vartojama sangrąžinė forma: Įsiteisino savo verslą.


– gali reikšti padarymą dalyviu, nariu ar įrašymą į kokį sąrašą: Įtraukė į darbą visus bendradarbius. Pasiūlyta į darbotvarkę įtraukti dar du klausimus. Pastatas įtrauktas į architektūros paminklų sąrašą. Įrašymą į sąrašą ar kur kitur galima reikšti ir tiesioginiu tos reikšmės veiksmažodžiu įrašýti: įrašyti į darbotvarkę, įrašyti į sąrašą. Įtraukimo reikšme nevartoti veiksmažodžių įjungti ir įvesti.


– suteikti vardą, pavadinti; vartojama kaip veiksmažodžio pavadi̇̀nti sinonimas. Įstaigų ir įmonių rūšys įvardijamos (vadinamos) gimininiais vardais su pažyminiais (vidurinė mokykla, avalynės fabrikas);


– būdvardžių ir dalyvių įvardžiuotinės formos vartojamos daiktų rūšiai nusakyti. Su jomis sudaromi įstaigų ir jų (pa)dalinių, dokumentų ir jų dalių, pareigų, įvairių daiktų pavadinimai:<em> Aukščiausiasis Teismas, aukštesnioji muzikos mokykla, uždaroji akcinė bendrovė, bendrasis skyrius, baudžiamasis kodeksas, įgaliojamieji raštai, konstatuojamoji nutarimo dalis, jaunesnysis leitenantas, vyriausiasis buhalteris, rašomoji mašinėlė, gaunamieji raštai.</em>

– būdvardžių ir dalyvių įvardžiuotinės formos vartojamos daiktų rūšiai nusakyti. Su jomis sudaromi įstaigų ir jų (pa)dalinių, dokumentų ir jų dalių, pareigų, įvairių daiktų pavadinimai: Aukščiausiasis Teismas, aukštesnioji muzikos mokykla, uždaroji akcinė bendrovė, bendrasis skyrius, baudžiamasis kodeksas, įgaliojamieji raštai, konstatuojamoji nutarimo dalis, jaunesnysis leitenantas, vyriausiasis buhalteris, rašomoji mašinėlė, gaunamieji raštai.


– vartojama reiškinio įteisinimui ir įgyvendinimui nusakyti: įvesti tvarką, įvesti ūkiskaitą, įvesti pelno mokestį, naujas kainas, talonus; bet etatą reikia įstei̇̃gti, ne įvesti (žr. įstei̇̃gti). Jau įteisinto dalyko įgyvendinimas nusakomas veiksmažodžiu výkdyti (žr. výkdyti) ar apibrėžtos reikšmės žodžiais, plg. įvedė apskaitą – vykdo apskaitą – atlieka apskaitą;


– priešdėlinė forma reiškia veiksmo atlikimą, jo pabaigą: įvyko (buvo) susitikimas, derybos, teismo posėdis.


1. vietos keitimas, slinkimas kuria nors kryptimi;


– vienyti(s), traukti į kokį nors vienetą organizaciniu ar administraciniu atžvilgiu: Žmonės pagal profesiją jungiasi į profesines sąjungas. Dažniausiai vartojama su priešdėliais su-, pri-: Nuo naujų mokslo metų mokyklas numatyta sujungti. Pusę kaimo prijungė prie miesto;


– vartojama kaip būdvardžio téisinis sinonimas; visiškos sinonimijos atvejais teiktinesnis savas žodis: juridiniai (teisės) aktai, juridinė (teisinė) galia, juridinė konsultacija.


– nevartoti su bendratimi ir būtojo kartinio laiko padalyviu tikslui reikšti. Siekiamas atlikti veiksmas sakinyje su jungtuku kad reiškiamas tariamąja nuosaka: Kad baigtume (ne Kad baigti; Kad baigus) darbą, reikia paskubėti (žr. bendratis).


– laiko tarpas institucijai veikti ar patvirtintam pareigūnui pareigas eiti: Patvirtintas penkerių metų kadencijos laikotarpis. Iki kadencijos pabaigos sutvarkyti privatizacijos dokumentus. Stebėtojų tarybos narys gali atsistatydinti iš savo pareigų kadencijai nepasibaigus;


– įstaigos, įmonės, organizacijos ar kurios nors darbo srities darbuotojai. Gali reikšti ne vien esamus, o ir šiaip apibendrintai nusakytus ar būsimus, rengiamus darbuotojus: Įstaigų vadovai privalo rūpintis kadrais. Ministerijos rūpinasi savo darbuotojais ir kadrų rengimu;


– gali būti nežymimųjų įvardžių ir prieveiksmių dalis: kai kas, kai kada;


– vartojama įvairių reikšmių kanceliarizmams sudaryti, aktualiausi yra šie:


– vartojama viešo kalbėjimo reikšme; šios reikšmės žodis prakalba kanceliarinėje kalboje nebevartojamas: Ministro kalbą išspausdino laikraščiai;


– gali reikšti paprastą šnekėjimą arba viešai sakomą kalbą, jei jos oficialumas nepabrėžiamas: Visi kalba, niekas neklauso. Pasitarime kalbėjo teisingumo ministras. Iš viso kalbėjo dešimt delegatų;


– tiksliai pagal kalendorių skaičiuojamas (kalbant apie laiką): kalendorinis laikas (metai, mėnuo ir diena), kalendoriniai metai (nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.; iš nekalendorinių metų vartojama: finansiniai, mokslo metai ir kt.) (žr. mẽtai);


– vietininkas nevartotinas kokybei ar požymiui nusakyti:


– raštvedybą tvarkantis įstaigos struktūrinis (pa)dalinys: Kanceliarijos darbuotojai tikrina, kaip tvarkoma raštvedyba struktūriniuose (pa)daliniuose. Nedidelėse įstaigose raštvedybą tvarko ne kanceliarija, o raštinė (žr. rãštinė).


– mokestis už įvežamas prekes: Nustatyti muitų tarifai. Didinami alkoholinių gėrimų muitai;


– reiškia netiesioginę sąsają su kanceliarija ir skiriasi nuo daiktavardžio kilmininko, reiškiančio tiesioginę sąsają, plg.: kanceliarijos darbuotojai, kanceliarijos baldai ir kanceliariniai raštai, kanceliarinis stilius;


– asmuo, pretenduojantis būti kur nors išrinktas, paskirtas ar priimtas: Prasidėjo kandidatų registravimas. Sudarytas pasiūlytų kandidatų sąrašas;


– kelintą kartą daromas veiksmas: kartotinis kvietimas, kartotinis raštas, kartotinis šaukimas; galimi ir priešdėlio pa- variantai: pakartotinis pranešimas, pakartotinis prašymas, bet geriau kartotinis. Ta reikšme netinka kartotinas ir pakartotinas. Antrą sykį kartojamą dalyką gali reikšti būdvardis antri̇̀nis (žr. antri̇̀nis).


– vartojama kaip klausiamasis ar santykinis įvardis: Kas norėtų kalbėti? Kas numatyta, tą reikia padaryti. Nevartoti su tuo žodžiu nelietuviškai sudarytų (verstinių) samplaikų, kur kas neturi įvardžio reikšmės:


– nevartoti kokio nors darbo ar veiklos būdui nusakyti: Apsvarstė problemas ir jų sprendimo kelius (=būdus). Nurodyti trūkumų šalinimo keliai (=būdai arba būdai, kaip trūkumus pašalinti). Tačiau kelias kartais pavartojamas perkeltine reikšme: Pavyzdžių kelias pats trumpiausias;

– nevartoti kokio nors darbo ar veiklos būdui nusakyti: Apsvarstė problemas ir jų sprendimo kelius (= būdus). Nurodyti trūkumų šalinimo keliai (=būdai arba būdai, kaip trūkumus pašalinti). Tačiau kelias kartais pavartojamas perkeltine reikšme: Pavyzdžių kelias pats trumpiausias;


– gali reikšti siūlymą, pateikimą, viešą ko nors išdėstymą: kelia kandidatus, kelia trūkumus. Vartojamas ir didinimo, gerinimo reikšme: kelti kvalifikaciją, kelti reikalavimus (galima suprasti dvejopai – pateikti arba didinti reikalavimus). Siūlymo ar kėlimo reikšme netinka veiksmažodis statyti;


– bet kuris vienas iš daugelio, atskirai paimtas: Kiekvienas dirba savo darbą. Kiekvienas raštas turi būti registruojamas.


1. raštvedyboje yra knygų be spausdinto teksto, skirtų informacijai ir faktams užrašyti: pageidavimų knyga, sąskaitų išdavimo knyga, pažymų registravimo knyga. Sugrafuotos tam tikrų dalykų, įvykių, darbų registravimo knygos paprastai vadinamos žurnãlais: budėtojų registravimo žurnalas, išduotų talonų apskaitos žurnalas;


– gali reikšti nedidelio formato dokumentų blankų sankaupą arba daugialapį dokumentą, kur prireikus įrašomi tam tikros srities duomenys: čekių, kvitų knygelė; taupomoji, atsiskaitymų knygelė; pieno priėmimo apskaitos knygelė.


– pagal tam tikrą sistemą sudaryti sutartiniai ženklai, palengvinantys perteikti, suprasti ir apdoroti informaciją: asmens, šalies, miesto, įstaigos, draudėjo, banko, pašto kodas.


– darbuotojo siuntimas tarnybos reikalais į kitą vietovę ir neoficialus tokio siuntimo rašto pavadinimas: Tiekėjus dažnai siunčia į komandiruotes. Ar pasiėmei komandiruotę?

– darbuotojo siuntimas tarnybos reikalais į kitą vietovę ir neoficialus tokio siuntimo rašto pavadinimas: Tiekėjus dažnai siunčia į komandiruotes. Ar pasiėmei komandiruotę ?


– siųsti darbuotoją į kitą vietovę ir siunčiamajam duoti komandiruotės pažymėjimą. Įforminant komandiruotę, nurodoma vietovė, komandiruotės data ir tikslas: Komandiruojamas į Vilnių nuo kovo 24 iki 27 d. dalyvauti pasitarime;


– pinigai, mokami komandiruotės išlaidoms atlyginti. Konkretesni komandiruotės išlaidų pavadinimai yra: keliõnpinigiai (už transporto bilietus), nakvýnpinigiai (už nakvynę), diẽnpinigiai (priedas maistui).


– asmenų grupė, kuriai pavesta atlikti kokią nors užduotį: Valstybinė lietuvių kalbos komisija, atestacijos komisija, ekspertų komisija;


– asmens ar institucijos tam tikros srities sugebėjimai ir įgaliojimai tą sritį tvarkyti: Tai ne mūsų kompetencija;


– įrenginys informacijai kaupti ir apdoroti pagal nurodytą programą; kompiuteriai ir jų įranga vartojami ir raštvedyboje;


– sudaryti tam tikrą vienetą ar visumą: Reikia kuo greičiau komplektuoti biblioteką. Komplektuojama nauja vaikų darželio grupė. Vartojama ir priešdėlinė forma sukomplektúoti: skyrius nesukomplektuotas; galima pasakyti ir paprasčiau, lietuviškai: skyrius nesudarytas, skyriui darbuotojai nesurinkti;


– varžybos dėl vietos, vardo ar kitokios pirmenybės: Nutarta skelbti konkursą. Konkurso dalyviai pateikia reikiamus dokumentus;


1. gali reikšti specialistų teikiamus patarimus ir pasitarimus arba konsultacijas teikiančias įstaigas: Pirmininkas padėkojo už konsultacijas. Seimo frakcijos pradėjo konsultacijas. Veikia juridinė konsultacija, moterų konsultacija;


– reiškia priežiūrą, patikrinimą, priežiūros darbą:<em> valstybinė kontrolė, sprendimo vykdymo kontrolė; griežta, silpna kontrolė;</em>

– reiškia priežiūrą, patikrinimą, priežiūros darbą: valstybinė kontrolė, sprendimo vykdymo kontrolė; griežta, silpna kontrolė;


– oficialiai ką prižiūrėti ir tikrinti; kontroliuoti galima įstaigas, asmenis ir jų veiklą: Vyriausybė kontroliuoja ministerijų veiklą. Dokumentai nekontroliuojami, kontroliuojamas jų vykdymas (kaip jie vykdomi): Pavesta kontroliuoti sprendimų (nutarimų) vykdymą (ne sprendimus, nutarimus);


– vaizdiniu būdu tiksliai atgamintas dokumentas ar informacija: Dokumento kopija visiškai atitinka originalą. Į bylą įdedama dokumento kopija. Dar žr. originãlas. Kopija tvirtinama tikrumo žyma, kuri naudojama, kai reikia patvirtinti kitai įstaigai ar asmeniui išduodamo dokumento kopijos tikrumą. Žymą sudaro tikrumą patvirtinantys žodžiai („Kopija tikra“), įgaliojimus tvirtinti turinčio darbuotojo parašas ir data.

– vaizdiniu būdu tiksliai atgamintas dokumentas ar informacija: Dokumento kopija visiškai atitinka originalą. Į bylą įdedama dokumento kopija. Dar žr. origin ã las. Kopija tvirtinama tikrumo žyma, kuri naudojama, kai reikia patvirtinti kitai įstaigai ar asmeniui išduodamo dokumento kopijos tikrumą. Žymą sudaro tikrumą patvirtinantys žodžiai („Kopija tikra“), įgaliojimus tvirtinti turinčio darbuotojo parašas ir data.


– kanceliarinei kalbai būdingiausia reikšmė „sudaryti, priimti ir skelbti įstatymus ar kitus dokumentus“: Seimas leidžia įstatymus. Vyriausybės leidžiamus nutarimus pasirašo premjeras;


– visi susirašinėjimo dokumentai, gaunamieji ir siunčiamieji raštai: Gautą korespondenciją priima ir registruoja sekretorė. Neapibendrintais atvejais geriau vartoti konkrečios reikšmės žodžius rãštai, laiškai̇̃, pãšto siuñtos ir kt.


– lapas ar lapelis su tam tikru tekstu ir informacija: skaitytojo kortelė, ligonio kortelė, sveikatos tikrinimo kortelė, reklamos kortelė, kredito kortelė, nuolaidų kortelė, mokėjimo kortelė. Lapų ir dokumentų, į kurį kas įrašoma, nevadinti korta: įstaigos registravimo korta (=kortelė, lapas), draudimo korta (=kortelė, lapas);


– reiškia įvairiomis formomis teikiamas paskolas ir kitokias atidedamojo mokėjimo lėšas: Įmonė tikisi gauti kreditų (įvairių lėšų). Paprastu būdu skolinamus pinigus geriau vadinti įprastu žodžiu paskolà: Už paskolas mokami procentai;


– raštas ar dokumentas, kuriuo į ką nors kreipiamasi: Kreipimąsi pasirašė visi posėdžio dalyviai. Kreipimosi adresatas, kaip ir su veiksmažodžiu kreiptis, nusakomas su prielinksniu į: Kreipėsi | Paskelbė kreipimąsi į mokytojus;


– gali reikšti sukimą tam tikra linkme: Kreipia diskusijas prie reikalo; nevartoti siuntimo, skyrimo ir perdavimo reikšme (žr. nukrei̇̃pti);


– eiti pas ką ar siųsti raštą kokiu nors reikalu;


– vartoti šalutiniams sakiniams jungti prie pagrindinių, kai šalutinis sakinys tikslina tą žodį, su kuriuo derinamas įvardis: Į posėdį kviečiami komisijos nariai, kurie rengė nutarimo projektą. Raštas perduodamas tam asmeniui, kuriam jis adresuotas;


– globoti, prižiūrėti, netiesiogiai vadovauti: Kuravo kultūros, švietimo ir meno sritis. Svarstomi tie klausimai, kuriuos kuruoja komitetas.


– prašyti, kad ateitų: kviečia į konferenciją, į susitikimą; kviečia prie stalo;


– veiksmas arba specialus raštas, informuojantis apie renginį ir kviečiantis jame apsilankyti. Kvietime nurodomas adresatas ir renginys; gali būti surašyta ir programa ar darbotvarkė: Kvietimus išsiuntinės sekretorė. Gavo kvietimą į parodos atidarymą. Kalbant apie žodinį kvietimą, vartojami veiksmažodžiai kviẽsti ir pakviẽsti: kviečia į susitikimą, pakvietė į susitikimą. Tačiau raštui vadinti vartojamas tik kvietimas, priešdėlinė forma pakvietimas laikoma nenormine.


– oficialus dokumentas, liudijantis pinigų ar kitokių vertybių gavimą: Sumokėjęs baudą, pažeidėjas gauna kvitą;


– dalyvio matomas prieveiksmis, vartojamas reikšme „kad būtų matomas (matoma)“: Padėk raštą matomai (kad būtų matyti);


– sparčiai plintantis, kur reikia ir kur nereikia vartojamas būdvardis:


– būtinas narių skaičius, kad posėdis ar susirinkimas galėtų priimti sprendimą: Kvorumas yra, galima pradėti posėdį. Kvorumas sudarytas. Kvorumą sudaro penkiolika komisijos narių. Posėdžio pirmininkas tikrina, ar posėdyje yra kvorumas. Kvorumas nustatomas posėdžio pradžioje.


– garantuoti prisiimant juridinę ir materialinę atsakomybę: laiduoja skolą, vekselius.


– gali žymėti kokio nors veiksmo trukmę, paprastai tas veiksmas apibūdinamas daiktavardžio kilmininku: budėjimo laikas, darbo laikas, galiojimo laikas, patikrinimo laikas, renginio laikas: Administracijos direktorius į pareigas skiriamas Savivaldybės mero teikimu Savivaldybės tarybos sprendimu Savivaldybės tarybos įgaliojimų laikui politinio (asmeninio) pasitikėjimo pagrindu;


– nenuolatinis, tik tam tikrą laiką trunkantis, galiojantis ar pareigas einantis: laikinas darbas, laikinas apribojimas, laikinos pareigos;


– kanceliarinėje kalboje reiškia veiklą ar elgesį pagal ką nors, nenutolimą nuo minimo dalyko: Visi turime laikytis įstatymų. Šia reikšme netinka priešdėlinis veiksmažodis prisilaikyti: Reikia laikytis (ne prisilaikyti) kelių eismo taisyklių, darbo grafiko;


– duomenų laikymo terpė, į kurią duomenys gali būti įrašyti ir iš kurios duomenys gali būti perrašyti (perkelti) kitur; gali būti diskelis, magnetofono juosta, diskas, atminties kortelė, USB atmintinė ir kt. Galimi du dokumento laikmenų tipai: fizinė laikmena (kai dokumentai saugomi materialiuose objektuose) ir skaitmeninė laikmena (kai dokumentai saugomi informacinėse sistemose): Laikmena su skaitmeniniu garso ir vaizdo įrašu pridedama prie protokolo skenuotos kopijos, saugomos Administracijoje. Vienoje elektroninėje informacijos laikmenoje būtų saugomi tik vieno egzaminuojamojo praktinio vairavimo egzamino vaizdo arba vaizdo ir garso įrašai;


– tam tikras apibrėžtas laiko tarpas: dešimties dienų laikotarpis, ataskaitinis laikotarpis, garantinis laikotarpis, mokestinis laikotarpis, vertinamasis laikotarpis;


– dažniausiai vartojama reikšmėmis „nesuvaržytas“ ir „neužimtas“: laisvos kainos, laisvas įėjimas, laisva darbo vieta, laisvos dienos, laisvas žemės plotas;


– tam tikrai informacijai užrašyti skirtas popieriaus lakštas: apklausos lapas, aukų lapas, atlyginimų lapas, parašų lapas. Junginys asmens lapas galėtų būti ir vietoj asmens kortelės (žr. kortẽlė).


– teisė ką nors daryti ir dokumentas, kuriuo suteikiama tokia teisė: Kerta medžius be leidimo (niekieno neleistas). Leidimus pasirašo inspekcijos viršininkas. Turi leidimą nuolat gyventi Lietuvoje;


– be žinių sistemos, gali reikšti mokymąsi mokykloje: Sekasi mokslas. Baigėsi mokslo metai.


– skiltimis (vertikaliai) ir eilutėmis (horizontaliai) išdėstyta informacija. Skilčių ir eilučių pavadinimai vadinami añtraštėmis, smulkesnių dalių pavadinimai – paañtraštėmis. Antraštės pradedamos didžiąja raide, paantraštės, gramatiškai priklausančios antraštės pavadinimui – mažosiomis, pvz.: Gauta pajamų: (antraštė) / per I pusmetį / per II pusmetį (paantraštės).


– šio veiksmažodžio dalyviai kanceliarinėje kalboje yra įgiję naują reikšmę – rodo buvimą šalia pagrindinio dokumento ir jo papildymą: Konstitucijos pataisą lydintis įstatymas, įstatymas ir jį lydintys aktai;