…
type: Tekstynas
iraso id: 8fe94e4f6676fc8
teksto id: 1965
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto autorius: L. Jakovlevas;(TASS-ELTA).
tekstas: ﻿Raudonoji Armija, sėkmingai žengdama į fašistinio urvo gilumą, šluoja nuo savo kelio galingus įrengimus, dėl kurių hitlerinė propaganda pagyrūniškai tvirtino juos esant neįveikiamus. Nuo tarybinės kariuomenės smūgių krito svarbiausias vokiečių gynybos mazgas prieigose prie Berlyno — Kistžinės (Kiustrino) tvirtovė, Baltijos pajūryje atsirado nauji „katilai“, kuriuose apsupta daugelis dešimčių tūkstančių vokiečių kareivių bei karininkų. Vakarų fronte mūsų sąjungininkų kariuomenė, sėkmingai įveikdama garsiąją „Zigfrido liniją“, keliose vietose forsavo Reiną ir sudarė jojo rytiniame krante eilę prietiltinių įtvirtinimų. Stambiausias vakarų Vokietijos miestas Kelnas užimtas sąjungininkų kariuomenės. Šių metų vasario mėn. 23 d. istoriniame savo įsakyme draugas Stalinas rašė: „Visiška pergalė prieš vokiečius dabar jau arti“. Tačiau Vyriausiasis Kariuomenės Vadas, nenorėdamas, kad priešas būtų nedavertintas, įspėjo, jog pasmerktas priešas griebiasi ir griebsis kraštutiniausių ir niekšingiausių kovos priemonių, norėdamas išvengti atpildo. Draugas Stalinas ragino pakelti budrumą ir sustiprinti smūgius priešui. Įvykiai rodo, kiek šis įspėjimas rimtas ir reikiamu laiku padarytas. Hitlerinis žvėris, jausdamas besiartinantį galą, jau dabar imasi priemonių, kad galėtų nueiti į pogrindį ir tęsti kovą. Jis tikisi išlaikyti savo kadrus ir materialines priemones, kad vėliau suduotų niekšingą smūgį į nugarą. Užsienio spaudoje pasirodančios žinios liudija, kad hitlerinės gaujos viršūnės jau seniai rengia pogrindinės kovos planus, išdirbinėja revanšo planus. Jau po vokiečių sutriuškinimo prie Stalingrado vokiečių generolas Štiulpnagelis savo pranešime iškėlė revanšo, vykdomo kadrų ir materialinės bazės vokiečių pramonės pavidale išsaugojimo būdu, įdėją. Anglų radijo apžvalgininkas Alanas Belas nurodo, kad hitlerininkai rengiasi pogrindžio kovai rajonuose aplink Berchtesgadeną, Vokietijos ir Austrijos pasienyje. Čia koncentruojami ginklų, šaudmenų ir maisto sandėliai, kalnų olose rengiam…
laikrastis: Tiesa
laikrascio data: 1945-03-20

…
type: Tekstynas
iraso id: 9ec11adb9a5b4a7
teksto id: 698
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto autorius: J. V.
teksto pavadinimas: Specų sąmokslas Rusijoj
tekstas: Visą Rusiją, o iš dalies ir užsienius, sujudino Donbaso pramonės srity susektas „specų sąmokslas“. Sąmokslininkai kaltinami tuo, kad jie esą varę sabotažą, tyčia gadinę mašinas ir turėję planą, karui kilus, paraližuoti visą sov. Rusijos susisiekimą ir pramonę. Kaipo sąmokslininkai suimta 12 sovietų piliečių specų ir 6 užsienių inžinieriai – visi vokiečiai. Šito sąmokslo sumanytojai ir vedėjai būk esą kapitalistai, dirbtuvių bei įmonių buv. savininkai. Ar stovi dar kas kitas už šito sąmokslo – kol kas nieko nesakoma. Tačiau paskutinės žinios praneša apie lenkų štabo pėdsakus. Kaip žinia, Donbasas yra akmens anglies Rusijos rezervuaras. Čia yra išsivysčiusi didelė įvairi pramonė. Tai Rusijoj toks pramonės centras kaip Vokietijoj Ruhro sritis. Žinia kokias dideles pastangas deda Rusija, kad pakeltų savo pramonę. Pramonę stengiamasi pakelti ir ūkio ir politiniais sumetimais. Pramonę pakėlus Rusija būtų ūkiškai mažiau priklausoma, kas ypač svarbu turint galvoje didelį konfliktų bei karų galimybę su kapitalistinėmis valstybėmis. Sovietų Rusijos vadai nuolat kalba apie ne tik galimus, bet ir neišvengiamus karus su kapitalistinėmis valstybėmis. Suprantama, kad tokiuose karuose kaipo priemonė pirmą vietą užimtų Rusijoj blokada. Maitinimo atžvilgiu blokada nebūtų baisi, nes Rusija savę išsimaitina ir dar parduoda. Kas kita su pramone. Rusija yra priversta įvežti daugybę pramonės gaminių ir šiuo atžvilgiu blokada galėtų jai labai pakenkti. Iš čia sovietų politikų siekiamas idealas – taip pakelti savo pramonę, kad ji galėtų aprūpinti šalies reikalus. Reikia pasakyti, kad šia kryptim padaryta daug. Sov. Rusija giriasi ir stengiasi įrodyti statistikomis, kad pramonės gamyba yra prašokusi prieškarinį kiekį. Kaip turtinga Rusija žaliavomis – visiems žinoma. Trūksta tiktai kapitalo ir specialistų organizatorių bei vedėjų. Svetimas kapitalas eiti bijo. Užtat Rusija kiek galėdama kiša pramonėn savajį kapitalą. Užteks čia priminti, kad apie 80% viso importo eina pramonės reikalams. Dau…
laikrastis: Lietuvos aidas
laikrascio data: 1928-03-16

…
type: Tekstynas
iraso id: ebd0d5983e6f244
teksto id: 1495
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto antraste: „I LOVE OMON!”
tekstas: Ar Vilniaus omonininkai dalyvavo sausio 13-osios žudynėse? Tardytojo Č.Norinkevičiaus nuomone, tokių duomenų ir įrodymų iki šiol nėra. Liudytojai OMON-ą galėjo supainioti su TSRS vidaus kariuomenės mokomąja kuopa, iš tikrųjų dalyvavusia Radijo ir televizijos pastatų šturme. Išdavikų milicininkų tada dar buvo nedaug, apie penkiasdešimt. Jie rūpinosi tik savo ir užgrobtos bazės saugumu. Vėliau būrį papildė daugiau negu šimtas vilniečių. Tai ir perbėgėliai iš policijos, vienminčiai iš įvairių Vilniaus gamyklų, įstaigų ir organizacijų. Bet kuriuo momentu, kaip gyrėsi B.Makutinovičius, jo būrys galėjo padidėti tris ar net penkis kartus. Tuometinėse sąjunginio pavaldumo įmonėse dirbo daug tų, kurie nekentė ir, manau, iki šiol nekenčia Lietuvos. Prokuratūros duomenimis, Lietuvai priešiškame OMON-e tarnavo 171 žmogus. Jiems buvo žadami pinigai, butai, sotus gyvenimas. Ne vienas omonininkas greitai suprato, į kokius verpetus jis įsisuko. Smurtininkus rėmė tik nedidelė visuomenės dalis, tik tie, kuriems Lietuva taip ir netapo (ir vargu ar taps) sava. Plakatai su angliškais užrašais „I love OMON!” pasaulio visuomenės taip pat nesuklaidino. Išdavikų nemėgsta niekas. Net ir tie, kurie juos remia savanaudiškais tikslais. O omonininkai elgėsi kaip mirtininkai. Neva ieškodami neteisėtai laikomų ginklų, sulaikydavo policininkus, Krašto apsaugos departamento ir muitinės darbuotojus, užimdavo pastatus, sužeisdavo žmones. Pradėjo pulti ir plėšti pasienio postus. Tačiau viešai šiuos savo „žygdarbius” neigė. Tą žurnalistams pakartodavo ir jų globėjai Maskvoje. Kai per Leningrado televiziją Nevzorovas akiplėšiškai pademonstravo nufilmuotą Zarasų rajono Smėlynės pasienio posto užpuolimą, tik tada omonininkai iš dalies prisipažino. Jų vadus iškvietė į Maskvą - pabarė. Vilniuje dislokuotos divizijos vadovai jiems nebeduodavo benzino, kad panašių išvykų į pasienį sumažėtų. TSRS generalinė prokuratūra iškėlė baudžiamąją bylą, jos tardytojai apklausė akcijų dalyvius. O tie jau žinojo, ką ir kai…
laikrastis: Tiesa
laikrascio data: 1992-06-03

…
type: Tekstynas
iraso id: cc1e6ea3484288d
teksto id: 946
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto antraste: Vašingtonas keršija
tekstas: RIO DE ŽANEIRAS, III. 3. TASS-o korespondentas M. Artiušenkovas praneša: pastarosiomis dienomis Jungtinėse Valstijose prasidėjo pikta šmeižto kampanija prieš Braziliją. Ja siekiama įteigti, kad, esą, Brazilijoje susidariusi „chaotiška padėtis“. Bostono savaitraštis „Berons“, Amerikos finansinių sluoksnių organas, rašo, kad Brazilijai ir jos naujajai sostinei „kilo puvimo pavojus“. „Brazlijoje viešpatauja chaosas“, – antrina jam laikraštis „Niujork taims“. Nepriklausomi Brazilijos veiksmai vidaus ir užsienio politikoje aiškiai nepatiko Amerikos monopolijoms. Nors reakciniai sluoksniai smarkiai priešinosi, Brazilija atkūrė diplomatinius santykius su Tarybų Sąjunga. Ji ryžtingai gina tautų apsisprendimo ir nesikišimo į valstybių vidaus reikalus principus. Tarpamerikiniame užsienio reikalų ministrų pasitarime Punta del Estėje jos ištverminga ir nuosekli pozicija neleido Amerikos diplomatijai pasiekti, kad būtų imtasi karinių ir ekonominių sankcijų prieš Kubą. Šiuo metu Brazilijoje vyksta kova už tai, kad būtų priimtas įstatymas, sumažinantis užsienio kapitalo pelnų pervedimą į užsienį. Kaip jau buvo pranešta, šiomis dienomis Rio Grande do Sulo valstijos vyriausybė nacionalizavo Amerikos telefono kompaniją, kuri reikiamai neaptarnavo pramonės, prekybos, gyventojų, o daugiau kaip 30 metų vien tik spaudė pasakiškus pelnus. Šis pastarasis teisėtas Brazilijos valdžios suverenus aktas ir buvo tiesioginė dingstis sustiprinti šmeižto kampanijai Jungtinėse Amerikos Valstijose prieš Braziliją. Oficialieji Brazilijos sluoksniai ir šalies visuomenė piktinasi įžūliais Amerikos spaudos išpuoliais ir tais, kurie tai skatina. Respublikos prezidentas Zoao Gulartas pabrėžė, kad „agresyvūs ir grubūs“ Amerikos spaudos išpuoliai prieš Braziliją negali prisidėti prie gero savitarpio supratimo, kuris reikalingas Brazilijai ir JAV“. Pasak laikraščio „Ultima ora“, antibraziliška kampanija siekiama diskredituoti Brazilijos vyriausybę, kuri neparėmė „tvirtos“ Jungtinių Valstijų linijos Punta del …
laikrastis: Tiesa
laikrascio data: 1962-03-04

…
type: Tekstynas
iraso id: dd4beed2e431681
teksto id: 652
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto pavadinimas: Dar iš darbų vardan Nepriklausomos Lietuvos.
tekstas: Šiemet mūsų tauta švenčia 10 metų nepriklausomybės šventę, daro savo žygių, visų sunkių už nepriklausomybę darbų apžvalgą. Tačiau yra dar ligi šiol nutylėtas vienas ypatingos savo uždaviniu įstaigos darbas, kuris buvo pradėtas 1918 metais gruodžio mėnesio pabaigoj Vilniuj, paskum, 1919 metais sausio mėnesio 3 dieną atsikėlus iš Vilniaus į Kauną, dirbtas čia lig 1920 metų. Ši įstaiga – tai Lietuvos Spaudos Biuras. Kai Lietuvoje dar sėdėjo visokiam darbui surakinusi rankas okupacinė vokiečių kariuomenė, o raudonoji banga buvo dasiliejisi lig Lietuvos ir įsiveržusi net lig Kėdainių, kai Kaune sėjo Maskvos ir Kauno „Pravdą“ ir viešai darė komunistai mitingus prieš „buržujų tarybą“, – Lietuvos Vyriausybė be kariuomenės, be policijos ir susisiekimo buvo bepaliekanti bejėgė organizuoti kraštą ir sukurti pajėgą prieš svetimųjų ir anarchijos vilnis, jai į pagalbą atėjo Spaudos Biuras. Tai buvo pusiau konspiratyviška įstaiga – dirbo artimiausiame kontakte su Ministeriu Pirmininku ir Krašto Apsaugos Ministeriu. Ton įstaigon įstojo savo noru drąsūs jaunuoliai, pasiryžę kovoti ir guldyti galvą už tėvynę ir už idėją. Tasai neperdidžiausias būrelis iškarto apie 10, vėliau apie 50 žmonių, vykdė tai, ką Vyriausybė nutardavo: gamino ir spausdino proklamacijas prieš bolševikus, prieš lenkus ir prieš bermontininkus; leido atsišaukimus organizuoti šalį, eiti savanoriais į Lietuvos kariuomenę, ginti tėvynę; patys Spaudos Biuro instruktoriai ir vadovybė buvo iš inteligentų ir studentų savanorių komandiruojamų iš Krašto Apsaugos Ministerijos tam darbui. Ginkluoti jie buvo įvairių rūšių ginklais, važinėjo po kraštą, platino proklamacijas ir atsišaukimus, darė mitingus, kovodami visais būdais su valstybės priešininkais, su bolševikų agentais, visuose Lietuvos kampuose organizavo būrius savanorių ir veždavo juos į Kauną. Anais sunkiais laikais vyriausybė dažnai neturėjo galimybės susisiekti telefonu nei telegrafu su atskiromis Lietuvos vietomis. Juos vyriausybei atstovavo Spaudos Biuro instru…
laikrastis: Lietuvos aidas
laikrascio data: 1928-03-09

…
type: Tekstynas
iraso id: 4f0d01c453429b5
teksto id: 1938
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto pavadinimas: ﻿Sov. Rusijos atstovo Lietuvai kredencialų įteikimo metu pasakytos kalbos
tekstas: Naujas Sovietų Rusijos atstovas Lietuvai p. Karskis savo kredencialų įteikimo proga pasakė šitokio turinio kalbą: „Pone Prezidente, Turiu garbės įteikti Jums įgaliojimo raštus, kuriais Socialistinių Tarybų Respublikų Sąjungos Vykdomasis Komitetas akredituoja mane prie Jūsų, kaipo Nepaprastąjį Pasiuntinį ir Įgaliotąjį Ministerį. Socialistinių Tarybų Respublikų Sąjunga, kurios politikoj vienas pagrindinių dėsnių yra visų tautų apsisprendimo ir laisvo gyvavimo teisė, su nuolatinės, nuoširdžios simpatijos jausmu sekė nepriklausomos Lietuvos Respublikos augimą ir jos kovą su mėginimais šį augimą sutrukdyti. Centralinis Vykdomasis Komitetas pavedė man vadovautis mano būsimame darbe taikaus, draugingo bendradarbiavimo idėjomis, kurios visuomet duodavo kryptį mano vyriausybės politikai, ir ugdyti bei gilinti esamus draugingus tarp mūsų kraštų ryšius, tarp kitko, ir ekonominėj bei kultūrinėj srity. Šios garbingos misijos įvykdymą man žymiai palengvins toji aplinkybė, kad aš, dirbdamas Užsienių Reikalų Liaudies Komisariate, per paskutinius penkerius metus aktyviai dalyvavau, sprendžiant Socialistinių Tarybų Respublikų Sąjungos ir Lietuvos santykiu problemas. Šiemet sukako 10 metų nuo taikos sutarties tarp Lietuvos ir Socialistinių Tarybų Respublikų Sąjungos pasirašymo 1920 m., o ateinančiais metais bus penkerių metų 1926 m. nepuolimo ir neutraliteto sutarties sukaktuvės. Toji aplinkybė, kad šios sutartys, ne tik sudarančios Lietuvos ir Socialistinių Tarybų Respublikų Sąjungos santykiams bazę, bet ir esančios svarbus taikos veiksnys Rytų Europoj, taip ilgai galiodamos, buvo visų geriausiai paties laiko išmėgintos, duoda įsitikinimo, kad nurodytų sutarčių idėjos ir ateity bus pagrindas santykiams tarp Socialistinių Tarybų Respublikų Sąjungos ir Lietuvos Respublikos. Žinodamas, kad man teks dirbti šaly, kuri surišta su mūsų kraštu draugingais, tradiciniais ryšiais, aš leidžiu sau pareikšti gilaus įsitikinimo, kad, turėdamas Jūsų, Pone Prezidente, aukštą pasitikėjimą ir Lietuvos …
laikrastis: Lietuvos aidas
laikrascio data: 1930-12-29

…
type: Tekstynas
iraso id: 036e0a4811604d9
teksto id: 1610
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto antraste: PADĖTIS GOLANO AUKŠTUMOSE NESIKEIS?
tekstas: Rugsėjo 14 dieną Vašingtone buvo atnaujintos Artimųjų Rytų taikos derybos. Jų išvakarėse politikos apžvalgininkai daug kalbėjo apie galimas Izraelio nuolaidas Sirijai. Tačiau Izraeliui pateikus Sirijai gana platų dokumentą, jos atstovai teigė, kad ten apie Izraelio pasitraukimą iš Golano aukštumų nekalbama.
laikrastis: Tiesa
laikrascio data: 1992-09-16

…
type: Tekstynas
iraso id: 0b4959cc19c35e0
teksto id: 424
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto autorius: V. LINECKIS
tekstas: Tarybų Sąjungos–Suomijos komunikatas apie N. A. Bulganino ir N. S. Chruščiovo kelionę į Suomiją – didelės tarptautinės reikšmės dokumentas. Su didžiu pasitenkinimu jį sutiko visi, kuriems brangus taikus gyvenimas. Piktą nusivylimą jis sukėlė tuose sluoksniuose, kurie savo planus grindžia vaidų kurstymu tarp tautų, o kiekvieną žingsnį, įtvirtinant gerus kaimyniškus valstybių santykius, sutinka kaip grėsmę savo egoistiniams interesams. Santykiai, susiklostę tarp Tarybų Sąjungos ir Suomijos, įtikinamai rodo, kad visuomeninių sistemų skirtingumas negali būti kliūtis draugiškam valstybių bendradarbiavimui, jeigu tos valstybės sąžiningai laikosi taikaus sambūvio principų. N. A. Bulganino ir N. S. Chruščiovo vizitas atvėrė dar platesnes perspektyvas Tarybų Sąjungos–Suomijos santykiams toliau vystyti geros kaimynystės ir draugiškų ryšių stiprinimo dvasia prekybos, mokslo, technikos srityje. Kartu Tarybų Sąjungos vadovų vizitas ir jo rezultatai priminė, jog Tarybų Sąjunga ir Suomija yra suinteresuotos, kad visa Šiaurės Europa būtų tikra taikos zona, kad Skandinavijos šalių tarptautiniai ryšiai padėtų stiprinti taiką toje Europos dalyje ir visame pasaulyje. Mes tikimės, – pareiškė N. A. Bulganinas spaudos konferencijoje Helsinkyje, – kad visose Skandinavijos šalyse taip pat nugalės blaivi politika, kurią diktuos ne siauri laikini sumetimai, o pagrindiniai taikiai ir draugiškai norinčių sugyventi tautų interesai”. Draugiškuose Tarybų Sąjungos ir Suomijos valstybinių veikėjų pasikalbėjimuose išryškėjo jų pažiūrų vienybė į tarptautinės taikos palaikymo ir saugumo klausimais. Be to, dviejų vyriausybių vadovai pareiškė, kad jie teikia didelės reikšmės nusiginklavimo problemos išsprendimui ir pasisakė už būtinumą sudaryti tarptautinius susitarimus dėl branduolinio ginklo uždraudimo ir jo bandymų nutraukimo. Tarybų Sąjungos–Suomijos komunikatas, tuo būdu, buvo dar vienas indėlis į tautų kovą prieš atominio karo grėsmę, su kuria negali taikstytis tautų sąžinė. Milijonų žmonių taikos …
laikrastis: Komjaunimo tiesa
laikrascio data: 1957-06-16

…
type: Tekstynas
iraso id: 1a0a1393d54347f
teksto id: 1809
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto pavadinimas: ﻿Paryžiaus nuomonės
tekstas: Aš, paprastai, kalbu apie Prancūzijos vidaus politiką tik tiek, kiek ji paliečia tarptautinę politiką. Visų pirma aš manau, kad prancūzas, turįs garbės rašyti užsienio laikraštyje, tegali labai atsargiai kabėti apie savo šalies vidaus politiką. Išeinant už krašto sienų, partijos dvasia turi būti pakeista tautinę dvasia. Kita vertus, mūsų ginčai negali labai interesuoti lietuvių, o be to, jie sunkiai ir suprantami tiems, kurie nėra kaip reikiant susipažinę su visa vidaus politika bendrai. Bet šiandie aš atsisakysiu nuo tų savo rezervų ir kalbėsiu apie Prancūzijos vidaus politiką, nes dabartinis jos politinis krizis, rodos, gali turėti tarptautinio atbalsio. Tačiau nieko panašaus nėra. Priežastys, dėl kurių sugriuvo Tardieu ir Chautemps kabinetai, nėra reikšmingos. Dabartinis parlamentas yra sudėtas iš dviejų beveik lygių dalių. Mes matėme ir dabar matome kai kuriose šalyse, kaip vyriausybės laikosi pasirėmę nedidele dauguma, pav., Anglijoje. Bet tuo tarpu kai anglų partijos turi pastovų skaičių, — liberalai, konservatoriai ir darbiečiai. — Prancūzijoje šalia tiksliai apibrėžtų partijų, kaip socialistų ir radikalų socialistų partijos, dar yra daugybė mažų partijų ir grupių, kurių tarpe mes randame grupių su 12 narių. Aiškus daiktas, dešinėj yra svarbi respublikonų federacijos grupė, bet centre mes randame net septynias grupes, kurios neturi jokios nuolatinės politinės organizacijos ir kairėj posėdžiauja dar trys grupės: respublikonai socialistai, prancūzai socialistai ir komunistai, turį 30 narių. Tos visos grupės balsuoja pagal posėdžio nuotaiką, pagal savo pačių interesus, arba atsižvelgdami į savo įsitikinimus, sprendžiant vieną ar kitą klausimą, kas, žinoma, labai kliudo reguliarišką parlamento darbą. Kabinetų nepastovumas greičiau pareina nuo partijų nesusiorganizavimo, negu nuo daugumos nebuvimo. Bet koks bebūtų Prancūzijos vidaus politikos nepastovumas, per paskutinius ministerių kabinetų krizius pasirodė, kad visos partijos, neatsižvelgdamos į savitarpio aršią…
laikrastis: Lietuvos aidas
laikrascio data: 1930-03-12

…
type: Tekstynas
iraso id: 245d6f59f7b89dd
teksto id: 1838
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto autorius: O. Mašiotienė.
teksto pavadinimas: ﻿Tarptautinės moterų tarybos 8-as penkmetinis kongresas Vienoje
tekstas: Tarptautinė moterų taryba įkurta Jungtinėse Valstybėse 1888 metais. Ji jungia viso pasaulio moteris — įvairių tautų, valstybių, įvairių tikybų ir politinių įsitikinimų. Nėra pasaulyje kitos, lygiai senos ir didelės moterų organizacijos, apimančios tiek įvairių gyvenimo sričių, buriančios 40.000.000 įvairių tautų moterų. Kitos Pabaltijo valstybės įstojo daug anksčiau už Lietuvą; Suomija — 21 nr. — 1911 m., Estija — 27 nr. — 1921 m., Latvija — 31 nr. 1922 m.; Švedija, Danija ir Olandija tapo nariais daug anksčiau, būtent 1898 m. ir 1899 m. 4, 6 ir 7 nr: Pabrėžtinas faktas, kad Rusijos moterys nėra prisidėjusios. Gegužės mėn. 26 dieną prasidėjo 8-as penkmetinis t. m. t. kongresas, visuotinis susirinkimas, kurs baigsis birželio 7 d. Kongresas eis puikiuose Hofburgo rūmuose. Daug žymių moterų viso pasaulio jau pareiškė norą dalyvauti šitame kongrese, į kurį siųs savo oficijalius atstovus Tautų Sąjunga ir tarptautinis darbo institutas, dalyvaus įvairių parlamentų ir savivaldybių narių, žymių mokslininkų, literatų, žurnalistų. Į kongresą vyksta daug amerikiečių, t. m. t. narių; jos susiskirsčiusios grupėmis, atitinkant t. m. t. komisijų uždavinius, ir vadovaujamos parinktu darbo srities specijalisčių, istorikių, geografių, higijenisčių; kiekviena grupė tirs savo dalyką ir Austrijoje, kur bus kongresas, ir kituose Europos kraštuose, kurių amerikietės nemaža žada aplankyti. Jas visur, visose valstybėse sutiks ir duos pagalbos ir pastogę tautinės moterų tarybos. Teisėtumas ir lojalumas abiejų lyčių žmonių įvairių rasių ir luomų atžvilgiu — kelias, kuriuo eina t. m. t. daro t. m. t. kongresų ir konferencijų dalyvių bendradarbiavimą malonų ir sėkmingą. Į šį t. m. tarybos kongresą Vienoje Lietuvos moterų tarybos delegacijos sudėtis yra ši: p.p. O. Mašiotienė, A. Šalčiuvienė, E. Gimbutienė ir B. Vileišytė.
laikrastis: Lietuvos aidas
laikrascio data: 1930-06-02

…
type: Tekstynas
iraso id: efe342bd85eefed
teksto id: 2220
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto autorius: Jonas A. Patriubavičius
teksto pavadinimas: Dykumos lapės gaudo šėtoną
tekstas: Persų įlankoje vėl griaudžia patrankos. JAV ir jos sąjungininkė Didžioji Britanija baudžia Sadamą Huseiną už tai, kad JT inspektorių neįleido į valdančiosios partijos būstinę ir dar kelias vietas. Iš viso JT inspektoriai atliko 400 patikrinimų, bet dabar dėl kelių nepatikrintų vietų bombarduojamas ”Tūkstančio ir vienos nakties” pasakų miestas, senosios civilizacijas lopšys. Sukurtas negeras ir pavojingas precedentas. Oficialiai Irakas baudžiamas, kad Sadamas nori pasigaminti masinio naikinimo ginklų. Tačiau spėlionė, kad bakteriologinis ginklas gali būti gaminamas valdančiosios partijos būstinėje ar diktatoriaus rūmuose, tiesiog juokinga. Kaip žinoma, diktatoriai labai nori gyventi tūkstantį ir daugiau metų, labai rūpinasi ir saugo savo sveikatą: nejaugi gyvens kartu su bakterijomis, branduoliniais reaktoriais, plutoniu ar uranu? Labiau tikėtina, kad dykumu lapės ieško ne branduolinių ginklų ar raketų, o Sadamo galvos. Žinoma, Sadamo Huseino nereikia gailėti. Prieš dešimt metų jis elgėsi kaip Hitleris ar Stalinas - užgrobė Kuveitą, girdi, tai senosios Irako žemės 19-oji provincija. Argumentai girdėti. Kuveitas buvo apiplėštas, žuvo daug žmonių, padegti naftos telkiniai grėsė viso regiono ekologine katastrofa. Jeigu toks prezidentas turėtų masinio naikinimo ginklų, kiltų grėsmė ne tik Artimiesiems Rytams, bet ir pasauliui. Tokia grėsmė per laikotarpį nuo ”Audros dykumoje” (taip vadinosi Kuveito vadavimo operacija) iki ”Dykumos lapių” neišnyko. Šią problemą galima buvo išspręsti per Persijos įlankos karą, tačiau sąjungininkai, priėję Irako sieną, sustojo, net nemėgino nuversti Sadamo Huseino režimo. Vėliau, po karo, sukilo kurdai, sunitai. Bet Vakarai jiems nepadėjo, opozicijos nepalaikė. Sadamo Huseino tankai traiškė sukilėlius. Taigi dykumos lapės paleistos per vėlai. Atrodo, kad kai kurių kritikų tvirtinimai, jog JAV ir Didžioji Britanija gina naftos monopolijų interesus, turi racijos. Karo pašvaistės virš Irako primena 1991 m. sausį, kai Lietuva taip pat laukė ato…
laikrastis: Lietuvos aidas
laikrascio data: 1998-12-19

…
type: Tekstynas
iraso id: 07d5904b991519a
teksto id: 770, 193
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id, Senos duomenų bazės id
teksto pavadinimas: Ženevos atbalsiai.
tekstas: Iš Ženevos atėjo žinios apie tai, kaip buvo svarstytas lietuvių lenkų klausimas T. S. Tarybos posėdy. Nieko, žinoma, ypatingo šį kartą neatsitiko ir atsitikti negalėjo, nes taryba norėjo tik pasiinformuoti apie lietuvių lenkų derybų eigą. Kokių nors svarbių diskusijų bei sprendimų nebuvo, jie nebuvo ir numatyti. Tačiau negalima nepabriežti krypties, kuria ėjo T. S. Tarybos narių daugumos tendencija. Ta tendencija – tai, žutbūt, sutaikyti Lietuvą su Lenkija. Pranešėjas van Bloklandas savo pranešime apie derybų eigą apgailestavo, kad derybos taip maža pažengė pirmyn. Chamberlainas po jo ilgai kalbėjo apie reikalą stabilizuoti taiką rytų Europoj. Paul Boncouras, prancūzų atstovas, siūlė net nustatyti laiką, iki kurio Lietuva turinti susitarti su Lenkija. (Kodėl p. Boncouras nesiskubina nustatyti termino savo vyriausybei, kada ji privalo baigti derybas su Sov. Rusija, kurios eina jau kelinti metai?). Japonas Adatei irgi ilgai įkalbinėjo Lietuvos ministerį pirmininką apie reikalą susitarti. Kiti – taip pat, vieni švelniau, kiti griežčiau kėlė susitarimo reikalą, kaipo taikos garantiją. Chamberlainas pasiūlė ta prasme rezoliuciją, kuri reikalavo iki sekančio Tarybos posėdžio apčiuopiamų derybų davinių. Tiktai Lietuvos atstovui pasipriešinus buvo priimta bendro turinio pereinamoji formulė, kuri numato lietuvių lenkų derybų klausimo pastatymą sekančiame tarybos posėdy rugsėjo mėnesį. Niekas negali peikti T. S. tarybos užtai, kad ji taip labai rūpinasi taika ir dviejų susiginčijusių valstybių susitarimu. Mes galim užtikrinti, kad Lietuva nė kiek nemažiau, o gal ir daugiau, negu bet kuris tarybos narys trokšta ir taikos ir susitarimo ir gerų santykių su visais savo kaimynais. Taikos ir ramybės šiandien geidžia visi ir Lietuva nieku būdu nemažiau negu kiti. Visas klausimas tik tas: kaip taikos pasiekti? Gerbiamasis Ženevos areopagas pamiršta vieną tiesą, kurią tvirtina visi žmonijos dvasios vadai, pradedant Biblija ir baigiant Kantu, kad taika gali būti tiktai teisingumo padar…
laikrastis: Lietuvos aidas
laikrascio data: 1928-06-09

…
type: Tekstynas
iraso id: 60baafb9eda2716
teksto id: 1637
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto autorius: Aldona SVIRBUTAVIČIŪTĖ
teksto antraste: Aukščiausiojoje Taryboje
teksto paantraste: TAI LAIKO STINGA, TAI KVORUMO NĖRA
tekstas: Vakar rytiniame posėdyje vėl iškilo išvakarėse pradėta gvildenti KGB tema. Pasiginčiję, kada išklausyti B. Gajausko ataskaitą, kada atimti mandatus, t.y. svarstyti klausimą dėl deputatų K.Prunskienės ir V.Beriozovo mandatų patikrinimo, pagaliau suplanavo darbotvarkę. Tiesa, pastebėta, kad priiminėti įstatymus ir nutarimus neįmanoma, nes nėra kvorumo. Vienas iš deputatų paaiškino, kad taip dabar bus visą laiką, mat yra suinteresuotų vilkinti klausimą dėl deputatų mandatų patikrinimo. Deputatas A.Endriukaitis čia pat išdėstė įdomią versiją: kažin kaip Aukščiausioji Taryba reaguotų, sužinojusi, kad V.Landsbergis karo metais tarnavęs KGB daliniuose, po karo dirbęs vertėju KGB arba vėliau bendradarbiavęs su KGB ar buvęs agentu. Retorinis klausimas taip ir liko be atsakymo. Aukščiausiosios Tarybos pirmininko pavaduotojas Č.Stankevičius pasakė, kad reikėtų priimti protokolinį nutarimą ir paskelbti spaudoje deputatų, kurie be pateisinamos priežasties nedalyvauja posėdyje, pavardes. Deputatas K.Antanavičius perskaitė pareiškimą dėl naftos terminalo statybos. Vyriausybės ir AT nutarimą dėl statybos vietos jis pavadino avantiūristiniu ir kvietė pasipriešinti. Į tribūną atėjęs premjeras A.Abišala replikavo ir pasiūlė Mandatų bei etikos komisijai įvertinti tokį deputato pareiškimą bei atsakyti Vyriausybei, ar raginimas pasipriešinti jėga teisėtas. Po to premjeras pristatė pluoštą įstatymų projektų. Buvo išklausyta Vyriausybės ir Lietuvos banko informacija apie tai, kaip vykdomas AT nutarimas „Dėl valstybės paramos žemės ūkiui ir miškų ūkiui, nukentėjusiems nuo 1992 m. dėl sausros”. Besvarstant visus kitus darbotvarkės klausimus, atėjo ir pietų metas, o tądien deputatai buvo nutarę dirbti iki 13.30. Taigi Laikinosios komisijos Sovietų Sąjungos KGB veiklai tirti ataskaita ir vėl nebuvo išklausyta.
laikrastis: Tiesa
laikrascio data: 1992-09-24

…
type: Tekstynas
iraso id: 90cf3381f1ddd7c
teksto id: 465, 622
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id, Senos duomenų bazės id
teksto autorius: TASS-ELTA
teksto pavadinimas: Prasidėjo Pasaulinės demokratinio jaunimo federacijos IV kongresas
tekstas: KIJEVAS, rugpiūčio 16 d. (TASS-ELTA). Šįryt čia prasidėjo Pasaulinės demokratinio jaunimo federacijos (PDJF) IV kongresas. Kongreso posėdžiai vyksta Ukrainos TSR liaudies ūkio priešakinio patyrimo parodos teritorijoje. Į Kijevą atvyko daugiau kaip 500 delegatų, stebėtojų ir svečių iš daugelio šalių. Pirmą kartą kongrese dalyvauja 59 organizacijos, įstojusios į PDJF laikotarpiu po III kongreso. Pranešimą „Jaunimas, šiuolaikinis pasaulis ir PDJF uždaviniai“ padarė Pasaulinės demokratinio jaunimo federacijos prezidentas Bruno Berninis. Laikotarpiu, praėjusiu po trečiojo kongreso, sako Bruno Berninis, buvo daug įvykių, suvaidinusių svarbų vaidmenį viso pasaulio jaunimo ir tautų gyvenime. Per tuos ketverius metus PDJF ragino jaunimą susiburti prieš atominę grėsmę, stiprinti draugiškus ryšius ir ginti taiką. Pateikdamas daug pavyzdžių ir faktų, rodančių didelį darbą, kuri federacija dirba darbininkų ir kaimo jaunimo tarpe, pranešėjas nurodė, kad pastangos susitarti ir bendradarbiauti su visomis nacionalinėmis ir tarptautinėmis jaunimo organizacijomis ryškiausiai pasireiškė neseniai pasibaigusiu Maskvoje šeštuoju Pasauliniu jaunimo ir studentų festivaliu. Festivalis savo užmoju ir puikiais rezultatais, brolybės ir draugystės aplinkos dėka neturi sau lygių tarp mūsų laikų jaunimo renginių. Jis buvo naujas mūsų jaunosios kartos indėlis, kurios tikslas įveikti pasaulio suskilimą, sumažinti tarptautinį įtempimą, užtikrinti taikų tautų sambūvi. Nušviesdamas federacijai iškilusius uždavinius, Bruno Berninis pabrėžė, kad reikia giliau vystyti visų jaunimo organizacijų bendradarbiavimą. Tai padės, — pasakė jis, — greit išspręsti problemas, kurios jaudina jaunimą, ir jo indėlį į taikų žmonijos vystymąsi padaryti vertingesnį. Bruno Berninis pažymi, jog reikia išspręsti Europos problemas, kad būtų galima įveikti neigiamus esamus suskilimo padarinius ir pašalinti atominio ginklavimosi pavojų. Jis taip pat sustoja ties klausimais, jaudinančiais Afrikos ir Azijos šalių jaunimą, ypač tie…
laikrastis: Komjaunimo tiesa
laikrascio data: 1957-08-17

…
type: Tekstynas
iraso id: 69e47b52c91b9aa
teksto id: 820, 243
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id, Senos duomenų bazės id
teksto pavadinimas: Valstybės Tarybos istoriografijos reikalu.
tekstas: Dar neseniai baigėme iškilmes, skirtas praslinkusiam nuo mūsų valstybės atstatynio dešimtmečiui paminėti. Dešimtetis - nedidelis laikotarpis, sudarąs tautų gyvenime vos gerą gal akimirksnį. Atskirų betgi žmonių gyvenime dešimtmetis reiškia jau ištisą gyvenimo etapą. Toli nesiekiant, užteks paimti pavyzdžiui nors tą patį mūsų Valstybės atstatymą ir jo artimiausią kaltininkę - Valstybės Tarybą. Per tą dešimtmetį Valstybės Taryba ne tik kad nutarė Lietuvos Nepriklausomybę paskelbti, bet ji pradėjo tą Nepriklausomybę ir vykdyti. Pro mus toliau praeina kai keleidoskope: kovos už nepriklausomybę, seimų ir vyriausybių pastangos tvarkyti atsistačiusią valstybę, nelaimingos partijų kovos. Kiek galvų padėta kilniose nepriklausomybės kovose, kiek švento pasiryžimo ir kiek kartais nusivylimo teko nevienam iš mūsų pritirti per tą atmintiną mūsų gyvenimo laikotarpi!.. Vos dešimtmetis, betgi teskubo praslipkti nuo žinomo V. Tarybos nepriklausomybės akto, o jau pradedama, deja, pamiršti daug žinotinų dalykų apie tuos pirmus mūsų žygius, rūpesnius, pastangas ir kovas, kurios mus privedė pagalios prie mūsų nepriklausomybės. Pamirštame ir nebežinome daug dalykų, nes neturime dar rašytos tų laikų istorijos. Bet ir parašyti jį taip greit nebūtų galima. Reikia pirma surinkti visa tam reikalinga medžiaga: atsiminimai, dokumentai, anų laikų spaudos atsiliepimai, visa anų laikų literatūra, skirta mūsų klausimui, ir t. t. ir t. t. To viso nėra dar padaryta, bet parengiamasai darbas reikia kuo greičiausiai pradėti, nes ta pati medžiaga kas kartą nyksta: miršta žmonės, galėjusieji papasakoti nemaža žinotinų dalykų, silpsta mūsų pačių atmintis, žūva nevienas gal svarbus dokumentas. Tokių samprotavimų vedami, buvo, kaip jau kronika yra savo laiku trumpai paminėjusi, vasario 18 d. susirinkę pas Valstybės Prezidentą p. Antaną Smetoną, kaipo buvusi Valstybės Tarybos pirmininką, likusieji dar gyvi ir buvusieji tuo metu Kaune buv. Valstybės Tarybos nariai, vasario 16 d. akto dalyviai: S. Banaitis, M.…
laikrastis: Lietuvos aidas
laikrascio data: 1928-09-04

…
type: Tekstynas
iraso id: d01f3b8b8e817d9
teksto id: 252, 597
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id, Senos duomenų bazės id
teksto autorius: D. BOCIAROVAS
teksto pavadinimas: Tarptautinė apžvalga
tekstas: Agresoriai nerimsta GRUODŽIO 22 d. vakare iš Port-Saldo išėjo paskutinės anglų ir prancūzų kariuomenės dalys. Agresija prieš Egiptą gėdingai pasibaigė, ir egiptiečių tauta turi teisę didžiuotis savo didžiąja pergale, kurią ji iškovojo, visų taikingų tautų aktyviai remiama. Tačiau tai, kad agresorių kariuomenė išvesta iš Egipto teritorijos, anaiptol nereiškia, kad anglų ir prancūzų imperialistai atsisakė savo grobikiškų planų Egipto ir kitų arabų šalių atžvilgiu. Kalbėdamasis su tarybiniais korespondentais, Egipto prezidentas Abdelis Naseras pasakė, kad kolonizatoriai ir ateityje sieks įgyvendinti savo agresyvius tikslus. Kaip tik todėl arabų visuomene stiprina savo budrumą ir savo vienybę naujų galimų agresyvių intrigų grėsmės akivaizdoje. Didžiuli egiptiečių tautos pasipiktinimą sukelia tas faktas, kad Izraelis, kuris buvo anglų ir prancūzų imperialistų įrankis sukeliant agresiją, nesirengia išvesti savo kariuomenės iš Egipto teritorijos - iš Gazos rajono. Užsienio spauda pagrįstai yra tos nuomonės, kad Vakarų valstybės vėl nori panaudoti Izraelį naujų konfliktų iniciatoriumi ir kurstytoju Artimuosiuose Rytuose. „Izraelio paskelbtas ketinimas neišelti iš Gazos rajono, - rašo Amerikos laikraštis „Niujork Uorld Telegram end San“, - gali sukelti grandininę reakciją. Be to, Izraelis užėmė Ir pavertė kariniu rajonu didelę dali demilitarizuotos zonos, kuri yra tarp Izraelio ir Sirijos, – tai taip pat gali sukelti komplikacijų“. Izraelio kurstytojišką vaidmenį rodo ir kitas faktas, kuri mini Egipto spauda. Izraelio kariuomenė trukdo žengti pirmyn SNO ginkluotosioms pajėgoms, kurios pagal Generalinės Asamblėjos nutarimą turi užimti Sinajaus pusiasalyje paliaubų liniją tarp Egipto ir Izraelio. Kaip pranešė Egipto laikraštis „Al-Achram“, Izraeliečiai suardė pusiasalyje daugiau kaip 900 kilometrų kelių ir užminavo juos. Izraelio kariuomenė gabena iš Sinajaus pusiasalio čia prisiplėštas žaliavas ir įvairias medžiagas. Laivus, kuriais gabenamos tos medžiagos, lydi ir saugoja an…
laikrastis: Komjaunimo tiesa
laikrascio data: 1956-12-30

…
type: Tekstynas
iraso id: 9a3bf489cf79724
teksto id: 701, 124
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id, Senos duomenų bazės id
teksto pavadinimas: Atidėtos vokiečių sovietų prekybos derybos.
tekstas: Radio žiniomis iš Berlyno, vokiečių užsienių reikalų ministeris Stresemannas pranešė Sovietų Rusijos ambasadoriui Berlyne Krestinskiui, kad derybos dėl prekybos sutarties bus atidėtos, kol vyriausybė gaus paaiškinimų, dėl ko buvo suimti ir padėti į kalėjimą vokiečių inžinieriai Sovietų Rusijoj.
laikrastis: Lietuvos aidas
laikrascio data: 1928-03-16

…
type: Tekstynas
iraso id: c01a0470c4e37bf
teksto id: 942
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto antraste: PRANCŪZIJA BOIKOTUOJA DERYBAS ŽENEVOJE
tekstas: PARYŽIUS, III. 6. (TASS-ELTA). Prancūzijos vyriausybė nutarė nesiųsti savo atstovo į 18-kos valstybių nusiginklavimo komitetą, kuris susirinks kovo 14 d. Ženevoje. Apie tai praneša agentūra Frans pres, remdamasi oficialių sluoksnių pareiškimu.
laikrastis: Tiesa
laikrascio data: 1962-03-04

…
type: Tekstynas
iraso id: d2b5de7a3e74a98
teksto id: 1808
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
tekstas: Reichstagas priėmė antru skaitymu Youngo plano įstatymus 251 balsu prieš 174, 26 susilaikius, ir lenkų likvidacinę sutartį 224 balsais prieš 207,30 susilaikius. Centro sutikimas paskutiniu momentu priimti kompromisą dėl finansinės programos, kaip yra manoma, buvo išgautas, pačiam vokiečių prezidentui Hindenburgui padarius atitinkamų žygių. Kad vokiečių vyriausybė gaus nemažą daugumą per antrą Youngo plano įstatymų skaitymą, paaiškėjo anksti posėdy, kada centro partijos vadas pranešė, kad centras balsuos už įstatymus. Bavarijos liaudies partija nuo balsavimo susilaikė. Vyriausybė gavo mažiau balsų dėl likvidacinės sutarties su Lenkija todėl, kad tam tikras skaičius liaudies partijos atstovų balsavo su opozicija. Tuo pačiu žygiu reichstagas priėmė likvidacinį susitarimą su Anglija 254 balsais prieš 177, septyniems susilaikius, ir susitarimą su Amerika, taip pat reichsbanko ir valstybinių geležinkelių įstatymus. Padėtis yra žymiai palengvėjusi. Finansų ministeris Moldenhaueris pranešė, kad vyriausybė laikysis savo finansinės programos, kuri, federalinės tarybos aprobuota, bus pateikta reichstagui. Dabar dar vis neaišku, ar liaudies partija priims kompromisą, kurį jau kitos vokiečių koalicinės grupės priėmė. Jei liaudies partija priims kompromisą, tai pakeitimų kabinete nebus, jei ji atsisakys prisidėti prie kompromiso, kabinetas turės būti reorganizuotas vadinamosios Weimaro koalicijos pagrindu. Tada vyriausybę rems socialistai, centras, demokratai ir bavarų liaudies partija ir laiduos vyriausybei 255 balsus prieš kitų partijų 235. Berlynas. III. 12 (Elta). Šiandien reichstagas pradės trečiu skaitymu svarstyti Youngo planą. Debatų pradžioj kancleris Mülleris pasakys trumpą kalbą. Vokiečių liaudies partija pasitrauks iš vyriausybės? Berlynas, III. 11. (Elta). Laikraščių pranešimu, jei tarp socialdemokratų, centro, Bavarijos liaudies partijų ir demokratų dėl vakar Weimaro koalicijos partijų priimtos naujos finansų programos bus susitarta, tuomet vokiečių liaudies partija…
laikrastis: Lietuvos aidas
laikrascio data: 1930-03-12

…
type: Tekstynas
iraso id: 3a9a016de5ad2f9
teksto id: 434
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto antraste: Lenino miesto darbo žmonėms Leningrado miesto Darbo žmonių deputatų tarybai TSKP Leningrado miesto komitetui
tekstas: TSRS Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumas, TSR Sąjungos Ministrų Taryba, Tarybų Sąjungos Komunistų partijos Centro Komitetas karštai sveikina Leningrado darbo žmones miesto įkūrimo 250-ųjų metinių proga. Prieš du su puse amžiaus Nevos pakrantėse buvo įkurtas miestas-tvirtovė, miestas-uostas, tapęs budriu svarbiausiųjų mūsų Tėvynės jūrų sienų saugotoju. Jame įsikūnijo genialus architektų meistriškumas, rusų tautos, pelniusios jam vieno iš gražiausių pasaulio miestų šlovę, darbo didybė. Tarybiniai žmonės didžiuojasi didvyriška Leningrado istorija, jo visų pripažintais nuopelnais vystant ir stiprinant mūsų valstybės galią. Į Leningrado metraštį įrašyti aiškus, niekada neblankstantieji proletariato revoliucinės kovos prieš carizmą ir buržuaziją puslapiai. Piterio darbininkai, kaip ir visa daugiatūkstantinė Rusijos proletariato šeima, aukštai iškėlė revoliucijos vėliavą. Leningradas – Didžiojo Spalio lopšys. Jame rinko ir telkė partijos ir revoliucijos jėgas visų darbo žmonių vadas ir mokytojas Vladimiras Iljičius Leninas. Čia nuaidėjo pirmasis „Auroros” šūvis į senąjį pasaulį, šūvis, kurio blykstelėjimas nušvietė žmonijai naujus kelius. Leningradas tapo žaizdru socialistinės revoliucijos, sugriovusios buržuazinės-dvarininkinės santvarkos citadelę. 1917 metų spalio mėnesį Smolnyje posėdžiavo istorinis Visos Rusijos darbininkų, kareivių ir valstiečių deputatų tarybų suvažiavimas, sudaręs pirmosios pasaulyje proletarinės diktatūros valstybės Tarybinę vyriausybę, kuriai vadovavo V. I. Leninas. Leningrado darbininkų žygdarbiai visam laikui įėjo į pasaulinio proletariato kovos už savo išsivadavimą istoriją. Pažymėdamas jų nuopelnus revoliucijai, didysis Leninas rašė: „Tarybų respublikos antrųjų metinių dieną pirmiausia reikia sveikinti Petrogrado darbininkus. Kaip revoliucinių darbininkų ir kareivių avangardas, kaip Rusijos ir viso pasaulio darbo žmonių masių avangardas, Petrogrado darbininkai pirmieji nuvertė buržuazijos valdžią ir iškėlė proletarinės revoliucijos vėliavą pri…
laikrastis: Komjaunimo tiesa
laikrascio data: 1957-06-23

…
type: Tekstynas
iraso id: 47a470535468794
teksto id: 328
teksto id tipas: Senos duomenų bazės id
teksto autorius: (Elta).
teksto pavadinimas: Iš Lugano.
tekstas: Pradėtas svarstyti lietuvių lenkų konflikto klausimas. ,,Helvetiano“ pranešimu, gruodžio 12 d. priešpiet įvykusiam Tautų Sąjungos tarybos posėdy buvo pradėtas svartyti lietuvių lenkų konflikto klausimas. Posėdžių salėj susirinko labai daug publikos. Prie posėdžių stalo užėmė vietą Lietuvos ministeris pirmininkas prof. Voldemaras. Tautų Sąjungos tarybos referentas Quinones de Leon paskaitė pranešimą, kurio pradžioj buvo paminėti ankstyvesni buvusio referento olandų užsienių reikalų ministerio Beelaerto van Blocklando pranešimai. Toliau buvo nurodyta į lapkričio mėn. Karaliaučiuj įvykusią lietuvių lenkų konferenciją. Trumpas esminis pranešimas išskiria šališkumą bet kuria prasme ir gale prašo abi puses patiekti Tautų Sąjungos tarybai papildomus pranešimus apie kalbamos konferencijos rezultatus. Po pranešimo sesijos pirmininkas Briandas suteikė žodį prof. Voldemarui. Plačiuos išvadžiojimuos prof. Voldemaras išdėstė žinomą Lietuvos nusistatymą vėl paminėdamas Želigovskio smurtą prieš Vilnių ir po to perėjo prie Quinones de Leon pranešimo. ,,Eltos“ specialinio korespondento pranešimu, vakar T. S-gos taryba po trumpo Quinones de Leon raporto, kuris mini lenkų patiektus dokumentus apie nepasirašymą paskutinio protokolo, prof Voldemaras, padėkojęs reporteriui ir prisiminęs Quinones de Leon rolę Želigovskio byloj, kiek apsistojo ties formalinės derybų pusės protokolo trūkumais. Be to padarė istorinę bylos apžvalgą ir šaukės teisingumo, nurodydamas į nebuvimą pas lenkus per derybas geros valios ir tinkamos dvasios. Lenkai laiko, apturėję atlaidus už tarptautinio ramaus gyvenimo drumstimą ir kad gali po priedanga derybų ruošti Lietuvai sląstus. Problemos raktas Varšuvoj, kur vis dar nepamiršta 1772 metų sienų ir nevykusiai naudojama rusų komisarų dekretai dėl ryšių panaikinimo ir teritorijų padalinimo aktų, pamirštant apsisprendimo teisę. Lenkai reikalauja dargi atlyginimo už Želigovskio žygius. Dabarties sąlygomis negalima byla galutinai išspręsti. Karaliaučiaus derybos lietė…
laikrastis: Lietuvos aidas
laikrascio data: 1928-12-13

…
type: Tekstynas
iraso id: bfb08c002966fc4
teksto id: 1426
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto antraste: Tragedija po tragedijos
tekstas: Buvusios VDR vadovas E. Honekeris iš Maskvos Botkino instituto ligoninės sugrįžo į Čilės pasiuntinybę, kurioje slapstosi nuo praėjusių metų pabaigos. Kaip pranešė Čilės užsienio reikalų ministras R. Silva, nustatyta, kad 79 metų E. Honekeris serga bendrąja arterioskleroze.
teksto vieta: RUSIJA
laikrastis: Tiesa
laikrascio data: 1992-03-05

…
type: Tekstynas
iraso id: fc840446eb70436
teksto id: 110
teksto id tipas: Senos duomenų bazės id
teksto pavadinimas: Lietuvių kultūrinis gyvenimas okupuotoj Lietuvoj.
tekstas: Simano Daukanto mokytojų seminariją aplankė du garbinti Vilniaus lietuvių darbuotojai – Kun. Čibiras, uždarytos lietuvių mok. seminarijos Vilniuje direktorius, ir Kun. Raštutis, „Ryto“ draugijos valdybos narys. Svečiai, aplankę visus kursus atskirai, Seminarijos direktoriaus prašomi, malonėjo plačiau nušviesti kultūrinį lietuvių gyvenimą Vilniuje. Seminarijos mokytojams ir mokiniams suėjus į salę, gerbiamas Kun. Čibiras laikė paskaitą. Kiekvieno klausytojo veide matėsi pagarba ir užuojauta šiem brangiem svečiam, kurie tiek išvargo ir iškentėjo už lietuvių teises Vilniuje. Tačiau, gerbiamas prelegentas nė puse žodžio nesiskundė, neaimanavo. Matyt, kilnus darbas ir pasišventimas išstūmė iš jo širdies visas nuoskaudas ir vargus... Prelegentas palygino Vilniaus krašto ir nepriklausomos Lietuvos ekonominę būklę. Nes nuo ekonominės būklės priklauso ir krašto kultūrinis stovis. Pasirodo, Vilnijoj gyventojų gyvenama labai skurdžiai. Retas vilnietis gali leisti savo sūnus į mokslą. Bet čia ateina jiems į pagalbą labdarybės draugija, įkurta dar prieš didįjį karą. Ši draugija laiko bendrabutį, kuriame yra apie pusšešto šimto mokinių. Už bendrabutį moka tik turtingesnieji, bet daugumą bendrabučio gyventojų sudaro neturtingieji, kurie gyvena ir mokosi nemokamai. Apie šią draugiją susispietusi Vilniaus krašto lietuvių visuomenė. Draugija kreipiasi į Nepriklausomos Lietuvos ir užjūrio brolius amerikiečius, kurie savo aukomis padeda draugijai kultūriniam darbe. Vilniaus lietuvių gimnazija šiemet turi 15 klasių su 450 mokinių. Ligi šiol gimnazija lygių teisių neturėjo. Per paskutinius trejus metus į gimnazijos išleidžiamuosius egzaminus atleido tam tikra lenkų komisija. Prie tos komisijos išlaikę egzaminus mokiniai gaudavo abituriento teises. Šiais metais gimnazijai jau yra suteiktos pilnos teisės. Mokytojų Seminarija iki jos uždarymo dienos pasiliko beteisė. Teisių seminarijai nepripažindavo neva dėl to, būk per žemai stovįs mokslas. Į seminarijos išleidžiamuosius egzaminus lenkų v…
laikrastis: Lietuvos aidas
laikrascio data: 1928-03-14

…
type: Tekstynas
iraso id: d135bf42ddf8362
teksto id: 185, 530
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id, Senos duomenų bazės id
teksto pavadinimas: Jungtinėse Amerikos Valstybėse siautėja rasistai
tekstas: NIUJORKAS, rugsėjo 5 d. (TASS-ELTA). Amerikos spauda tebepranešinėja apie rasistų siautėjimą eilėje pietinių valstijų – Techase, Tenesio, Kentukio – miestų. Tuose miestuose rasistų gaujos, dažnai su ginklu rankose, terorizuoja gyventojus negrus, mėginančius pasinaudoti jiems suteikta JAV aukščiausiojo teismo sprendimu formalia teise leisti savo vaikus į mokyklas. Aukščiausiasis teismas dar 1954 metų gegužės 17 d. paskelbė prieštaraujančią konstitucijai rasinę segregaciją (priverstinį negrų neleidimą) mokyklose, kurios išlaikomos mokesčių mokėtojų lėšomis. Nepaisant to, penkiose pietinėse Valstijose – Misisipyje, Alabamoje, Floridoje, Džordžijoje ir Pietų Karolinoje – iki šiol praktikuojama griežta rasinė segregacija, ir, be to, negrų vaikams, paprastai, skiriamos blogesnės mokyklinės patalpos ir jiems mokyti išleidžiama žymiai mažiau lėšų negu baltiesiems moksleiviams. Tokia pati padėtis faktiškai yra ir Virginijos, Luizianos bei Šiaurės Karolinos valstijose. Čia keletas negrų priimta į koledžus; tačiau ne vienas moksleivis negras neįleistas į pradines arba vidurinės mokyklas. Švietimo klausimų pietų valdybos duomenimis, pietinėse valstijose 2 milijonai negrų vaikų tebesimoko segreguotose „juodosiose“ mokyklose. Kadangi kai kuriuose Pietų rajonuose federaliniai teismai, remdamiesi aukščiausiojo teismo sprendimu, priėmė nutarimus panaikinti segregaciją mokyklose, negrai mėgino užregistruoti savo vaikus bendram mokymuisi municipalinėse mokyklose. Šiems mėginimams įnirtingai pasipriešino rasistų organizacijos, tokios, kaip „baltųjų piliečių tarybos“. Itin aštrų pobūdį įgavo įvykiai Klintono mieste (Tenesio valstija), kuriame gyvena 4 tūkstančiai žmonių. Kai vietos mokykloje užsiregistravo mokytis 12 negrų vaikų, rasistinės „baltųjų piliečių tarybos“ atstovas kažkoks Karteris ėmėsi organizuoti rasistines riaušes. Rasistų minios – iki tūkstančio žmonių – terorizavo gyventojus negrus. Tenesio valstijos gubernatoriui Klementui teko nusiųsti į Klintoną 700 nacionalinės gvar…
laikrastis: Komjaunimo tiesa
laikrascio data: 1956-09-07

…
type: Tekstynas
iraso id: bd2b8d0ff470ef4
teksto id: 1185
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto autorius: TASS-ELTA
teksto antraste: Naujas palydovas-Šnipas
tekstas: Agentūros Junaited pres interneišnl korespondentas iš Vandenbergo aviacijos bazės (Kalifornijos valstija) praneša, kad birželio 27 d. Jungtinės Valstijos paleido į poliarinę orbitą dar vieną slaptą palydovą. Karinės aviacijos pajėgos nenurodė palydovo tipo ir nepranešė, ar jis išėjo į orbitą.
teksto data: VI. 28
teksto vieta: NIUJORKAS
laikrastis: Tiesa
laikrascio data: 1962-06-30

…
type: Tekstynas
iraso id: c7e733f945bd11d
teksto id: 429
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto antraste: Dėl pasiruošimo Didžiosios Spalio socialistinės revoliucijos 40-ųjų metinių minėjimui
tekstas: 1957 metų lapkričio 7 d. sukanka 40 metų nuo Didžiosios Spalio socialistinės revoliucijos, kuri pradėjo naują erą žmonijos istorijoje – kapitalizmo žlugimo ir naujos, socialistinės visuomenės įsigalėjimo erą. Spalio socialistinė revoliucija buvo įvykdyta vadovaujant Komunistų partijai su didžiuoju Leninu priešakyje. Nuvertusi dvarininkų ir kapitalistų valdžią, ji įvedė mūsų šalyje politinį darbininkų klasės viešpatavimą, proletariato diktatūrą, Tarybų valdžią – aukščiausią demokratijos formą, demokratiją plačiausioms liaudies masėms. Spalio revoliucija panaikino Tarybų Sąjungoje bet kurį žmogaus išnaudojimą kito žmogaus ir visas nacionalinio engimo bei nacionalinės nelygybės formas. Didžioji Spalio socialistinė revoliucija buvo įvykdyta su visanugalinčia marksizmo-leninizmo vėliava. Ji kirto nepaprastai stiprų smūgį buržuazinei ideologijai, oportunizmo ir reformizmo darbininkų judėjimo viduje ideologijai, socialšovinizmui ir reakciniam nacionalizmui; ji įkūnijo didžiuosius proletarinio internacionalizmo principus, turėjo revoliucionuojantį poveikį darbo žmonių protams visose šalyse, pakėlė į naują pakopą pasaulinį darbininkų ir nacionalinį išsivadavimo judėjimą. Spalio socialistinė revoliucija atvėrė didžią erdvę Tarybų šalies gamybinėms jėgoms vystyti. Ji pakėlė sąmoningai kūrybai plačiausias liaudies mases, kurios parodė didvyriškumo stebuklus, kovodamos prieš senos, atgyvenusios santvarkos jėgas, kurdamos naują, priešakinę visuomenę. Per nepaprastai trumpą istorinį laikotarpį tarybinė liaudis įvykdė socialistinį šalies industrializavimą, išsprendė vieną sunkiausių po valdžios paėmimo proletarinės revoliucijos uždavinių – žemės ūkio kolektyvizavimą, įvykdė kultūrinę revoliuciją, likvidavo išnaudotojų klases, sukūrė pirmąją pasaulyje socialistinę visuomenę. Komunistų partijos vadovaujama, Tarybų Sąjunga pavirto galinga industrine pasaulio valstybe, priešakinės technikos ir mokslo šalimi. Čia aiškiai pasireiškia socialistinės ūkio sistemos pranašumai. Prieš 17 metų …
laikrastis: Komjaunimo tiesa
laikrascio data: 1957-06-21

…
type: Tekstynas
iraso id: 6ead79ee2115bc6
teksto id: 1419
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto autorius: ELTA
teksto antraste: ĮVEDAMAS VASAROS LAIKAS
tekstas: Nuo kovo 29 dienos Lietuvos Respublikoje įvedamas vasaros laikas. Kovo 29 dieną 2 valandą laikrodžių rodykles reikia pasukti viena valanda į priekį.
laikrastis: Tiesa
laikrascio data: 1992-03-04

…
type: Tekstynas
iraso id: 1093b9b90af27d8
teksto id: 67, 420
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id, Senos duomenų bazės id
teksto pavadinimas: TARPTAUTINĖS ŽURNALISTŲ ORGANIZACIJOS PREZIDIUMO POSĖDIS
tekstas: VARŠUVA, kovo 20 d. (TASS). Kovo 18-19 d. d. Varšuvoje įvyko Tarptautinės žurnalistų organizacijos (TŽO) prezidiumo posėdis. Posėdis buvo skirtas įvyksiančiam Helsinkyje birželio 10-15 d. d. žurnalistų susitikimui. TŽO prezidiumas dar kartą pareiškė, kad jis pilnutinai remia šį susitikimą, ir iškėlė eilę problemų, kurias reikia apsvarstyti Helsinkyje, be kita ko, klausimą dėl pasikeitimo nuomonėmis tarptautinio žurnalistų bendradarbiavimo klausimais, apie žurnalistų profesinių pareigų vykdymą, apie jų profesinį apmokymą ir t. t.
laikrastis: Komjaunimo tiesa
laikrascio data: 1956-03-21

…
type: Tekstynas
iraso id: 39b3bd39758f975
teksto id: 513, 671
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id, Senos duomenų bazės id
teksto autorius: J. Mazoras
teksto pavadinimas: SNO turi pasmerkti kolonizatorių politiką
tekstas: RUGSĖJO 17 d. pradeda savo darbą eilinė, dvyliktoji Suvienytųjų Nacijų Organizacijos, įsteigtos daugiau kaip prieš 12 metų taikai ginti, Generalinės Asamblėjos sesija. Kilnūs SNO tikslai išreikšti jos įstatuose. Juose sakoma, kad SNO turi palaikyti tarptautinę taiką bei saugumą ir imtis efektyvių kolektyvių priemonių, kad būtų užkirstas kelias ir kad būtų pašalinta grėsmė taikai bei nuslopinti agresijos aktai arba kiti taikos pažeidimai. SNO uždavinys yra taikiomis priemonėmis, sutinkamai su teisingumo ir tarptautinės teisės principais, reguliuoti tarptautinius ginčus arba situacijas, kurios gali pažeisti taiką. Dabartinei SNO Generalinės Asamblėjos sesijai taikingoji visų šalių visuomenė teikia ypatingos reikšmės, nes kai kuriuose žemės rutulio rajonuose jau vykdomi arba ruošiami agresyvūs veiksmai, grasinantieji tautų saugumui ir visuotinei taikai. Dvyliktajai sesijai yra iškilęs neatidėliotinas uždavinys priimti veiksmingus nutarimus, kuriais būtų siekiama užkirsti kelią šiai grėsmei. Tačiau reikia pasakyti, kad sesija pradeda savo darbą esant nepalankiai tarptautinei padėčiai, negalinčiai nesukelti tautoms nerimo dėl taikos likimo. Visų pirma kalbama apie tai, kad pačiose sesijos išvakarėse JAV, Anglija, Prancūzija ir Kanada sužlugdė ilgą laiką vykusias derybas SNO Nusiginklavimo komisijos pakomitetyje, pateikdamos tokius pasiūlymus, kurie visiškai užtveria kelią susitarti ne tik dėl visos nusiginklavimo problemos, bet ir dėl dalinių priemonių, jų tarpe tokiu neatidėliotinu klausimu, kaip visiškas arba bent laikinas branduolinio ginklo bandymų nutraukimas. Objektyvus Tarybų Sąjungos ir Vakarų valstybių pozicijų pakomitetyje sugretinimas aiškiai rodo, kad tuo metu, kai Tarybinė vyriausybė pasiūlė abiem pusėms priimtiną konkrečių priemonių programą, padiktuotą nuoširdaus siekimo išjudinti iš mirties taško nusiginklavimą, Vakarų valstybės nepanoro nei uždrausti branduolinį ginklą, nei nutraukti jo bandymus, nei sumažinti įprastinį apsiginklavimą. Neseniai įvykusioj…
laikrastis: Komjaunimo tiesa
laikrascio data: 1957-09-15

…
type: Tekstynas
iraso id: 29b81495f026a2c
teksto id: 2078
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
tekstas: Politinių kalinių ir tremtinių sąjungos (LPKTS) atstovai Prezidento Valdo Adamkaus paprašė paramos Pasipriešinimo kovų istorijos ir genocido aukų memorialui sukurti bei tarptautiniam komunizmo nusikaltimų kongresui surengti. LPKTS pirmininkas Povilas Jakučionis vakar po susitikimo su Prezidentu sakė žurnalistams, kad memorialas turėtų būti įsteigtas buvusiuose KGB rūmuose Vilniuje Gedimino prospekte. Dabar muziejaus kūrėjams yra perduota trečdalis didžiulio pastato, o likusioje jo dalyje dirba apygardos ir Apeliacinis teismai. Pasak P. Jakučionio, teismus numatyta iškeldinti į netoliese statomas patalpas, tačiau statybos dabar yra sustoję. “Prašėme Prezidento savo autoritetu paveikti Vyriausybę, kad tas procesas vyktų”, - sakė Politinių kalinių ir tremtinių sąjungos vadovas. Sąjungos atstovai taip pat prašė V. Adamkaus “materialinės ir moralinės paramos” kitąmet įvyksiančiam tarptautiniam kongresui, kuriame bus įvertinti komunizmo nusikaltimai. Pirmininkas išreiškė viltį, kad V. Adamkus padės pakviesti į renginį žinomų teisininkų ir visuomenės veikėjų.
laikrastis: Lietuvos aidas
laikrascio data: 1998-06-04

…
type: Tekstynas
iraso id: 33489e220cbff67
teksto id: 1801
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto pavadinimas: Politiškai ekonomiški krachai. Koalicija braška.
tekstas: Pirmaisiais Latvijos kūrimosi metais, kuomet išorinis priešas buvo nugalėtas, krašte buvo mestas šūkis: „danizuokimės”, kitaip tariant — sukultūrinkim, pakelkim žemės ūkį. Vyriausybė, kurios priešakyje beveik visą laiką stovėjo ūkininkų sąjungos žmonės, nesigailėjo paramos, tarp kita ko, skirdama žemės ūkiui ir jo įstaigoms du trečdalius visų kreditų. Atatinkamos įmonės, reikėjo ar ne, augo, kaip grybai po lietaus, plėtė savo operacijas, stengėsi tenkinti ūkininkų reikalavimus. Tačiau, deja, kas nenatūraliai, dirbtinai auga, tam nelemta ilgai gyventi. „Danizacija“ yra idealas ne tik Latvijai, bet ir kitoms Pabaltijo valstybėms, kaipo žemės ūkio kraštams. Bet eiti prie jos neatsargiu protegavimu, kaip dabar liūdni įvykiai parodė, rizikinga ir nuostolinga valstybei, o pačioms įmonėms — demoralizacija. Dvi didelės įstaigos — „Lato” b-vė ir Rygos Uniono bankas, susikūrusios tokiu dirbtiniu būdu, šiandien negarbingai užkleimuotos bankroto vardu. „Lato” b-vė varė daugiausia žemės ūkio mašinų, trąšų, sėklų ir kitų žemės ūkio prekių prekybą, užpirkdama jas užsieny ir skirstydama ūkininkams. Ją įkūrė ir iki šiol vadovavo žymioj daly ūkininkų sąjungos veikėjai, jų tarpe seimo atstovai. Iki 1924 metų bendrovė veikė neperplačiausiai. Tačiau, žinodama, kad parama jai patikrinta, tais metais ji sumanė „prasiplėsti”. Kiek naudingas tas prasiplėtimas buvo, galima spręsti iš to, kad bendrovei jis iš karto suteikė 25 milionus rublių (1 milioną litų)… nuostolių. Mat, naujas b-vės turto objektas buvo ėję prie bankroto mašinų fabrikas ir ketaus liejykla, kuriuos „Latas” perėmė su visu aktyvu ir pasyvu. 1926 metais valdžią paėmė kairieji. Nutrūko kreditai ūkininkui bankui, kuris savo eile šelpė „Latą”, ir šis pradėjo Nutrūko kreditai ūkininku bankui, kurių pas notarus iš viso atsidūrė apie 400.000 latų sumai. Padėtis vis komplikavosi ir galop šių metų sausio mėn. prasidėjo katastrofa. Prisiartino terminas išpirkti 500.000 latų sumai vekselių, bet pinigų neatsirado ir negalavimai iškilo. …
laikrastis: Lietuvos aidas
laikrascio data: 1930-03-06

…
type: Tekstynas
iraso id: 6391380958f5281
teksto id: 1582
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto antraste: NERAMI PADĖTIS TADŽIKISTANE
tekstas: Vakar turėjo prasidėti Tadžikistano parlamento neeilinė sesija, kurioje žadėta svarstyti prezidento R. Nabijevo statusą: deputatai balsuos dėl nepasitikėjimo R. Nabijevu nutarimo ratifikavimo. Šį nutarimą priėmė Tadžikistano AT ir ministrų taryba. Nutarime sakoma, kad R. Nabijevas pašalintas iš prezidento posto. Manoma, kad jo šalininkai gali boikotuoti sesiją. Karingai nusiteikę opozicijos atstovai, reikalavę R. Nabijevo atsistatydinimo, tebėra užėmę prezidento rūmus, o jo buvimo vieta nežinoma. Respublikos vadovo pavaduotojas Dž. Karimovas nusiuntė B. Jelcinui laišką, kuriame sakoma, kad respublika yra prie ilgo pilietinio karo slenksčio, tačiau ragina Rusijos karines pajėgas nesikišti į Tadžikijos krizę. AP pranešė apie opozicijos ir prezidento šalininkų mūšius srities centre Kurgan Tiubėje (Pietų Tadžikistanas)
laikrastis: Tiesa
laikrascio data: 1992-09-05

…
type: Tekstynas
iraso id: 6b96ce08e7ee80a
teksto id: 297
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto autorius: TASS-ELTA
teksto antraste: AMERIKOS DIPLOMATIJA KLIUDO ORGANIZUOTI JAUNIMO FESTIVALĮ
tekstas: Kaip sužinota žurnalistų sluoksniuose, JAV valstybės sekretorius Dalesas davė nurodymą savo ambasadoriams, akredituotiems prie įeinančių į NATO šalių vyriausybių, imtis priemonių, kad šių šalių vyriausybės visaip kliudytų jaunimui vykti į VI Pasaulinį jaunimo ir studentų festivalį, į Maskvą.
teksto data: kovo 8 d.
teksto vieta: ATĖNAI
laikrastis: Komjaunimo tiesa
laikrascio data: 1957-03-09

…
type: Tekstynas
iraso id: abb1b1e682ceb11
teksto id: 1335
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto autorius: TASS-ELTA
teksto antraste: SUKILIMAS BRUNĖJUJE
tekstas: Brunėjoje tebevyksta sukilėlių mūšiai su anglų kariuomene. Sukilėliai tebelaiko savo rankose Serijos miestą, kompanijos „Šel“ naftos versloves. Kaip praneša Amerikos agentūros, sukilėliai užėmė eilę miestų kitame Anglijos protektorate Borneo saloje – Saravake, iš jų Sebutį ir Bekunį. Sukilėliai paskelbė, kad įkurta vieninga nepriklausoma Šiaurės Kalimantano valstybė. Šiandien Borneo sukilėlių vadovas Azacharis pareiškė, kad sukilusieji nepadės ginklo, kol nepasieks nacionalinės nepriklausomybės. Azacharis tai pareiškė šiuo metu būdamas Maniloje. Jis pasakė netrukus grįšiąs į Borneo, kad galėtų pats vadovauti sukilėlių veiksmams. Pavadinęs neišprovokuotos agresijos aktu ginkluotą Anglijos įsikišimą, Azacharis tuo pačiu metu, kaip praneša agentūra Asošileited pres, pasakė, kad sukilėlius remia visų trijų teritorijų – Brunėjaus, Saravako ir Šiaurės Borneo – gyventoja
teksto data: XII. 10
teksto vieta: PARYŽIUS
laikrastis: Tiesa
laikrascio data: 1962-12-11

…
type: Tekstynas
iraso id: b35ad44c8be3fd9
teksto id: 108, 453
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id, Senos duomenų bazės id
teksto pavadinimas: Jugoslavijos Federatyvinės Liaudies Respublikos Prezidentas Josipas Broz Tito išvyko į Tarybų Sąjungą
tekstas: BELGRADAS, gegužės 30 d. (TASS-ELTA). Šiandien vėlai vakare (vidurnaktį Maskvos laiku) traukiniu pro Rumunijos Liaudies Respubliką į TSRS išvažiuoja oficialiam vizitui Jugoslavijos Federatyvinės Liaudies Respublikos prezidentas Josipas Broz‑Tito. Kartu su prezidentu Tito ir jo žmona į TSRS išvažiuoja Sąjunginės vykdomosios večės pirmininko pavaduotojas Edvardas Kardelis, užsienio reikalų valstybės sekretorius Koča Popovičius, Sąjunginės vykdomosios večės narys Mijalko Todorovičius, Chorvatijos Liaudies Respublikos vykdomosios večės pirmininkas Jakovas Blaževičius ir kiti asmenys.
laikrastis: Komjaunimo tiesa
laikrascio data: 1956-06-01

…
type: Tekstynas
iraso id: bc12fe2e5ac610c
teksto id: 1832
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto pavadinimas: ﻿Švedai padėjo Amerikos lietuviams išsisukti iš lenkų globos;Švedų laivas „Drottningholm“ pirmas išplaukia Lietuvon su Amerikos svečiais
tekstas: Po nelemto įvykio su Danų b-vės laivais „Lithuania“, „Estonia“ ir „Polonia“, kuriuos nupirkę lenkai tarėsi paimsią savo globon visus važiuojančius iš Amerikos į Vytauto Didžiojo iškilmes lietuvius, kilo klausimas, kuriuo gi keliu Amerikos lietuviams pavyks pasiekti savo tėvynę ir dalyvauti Didžiojo Lietuvos valdovo mirties sukaktuvių minėjime. Naturalu, kad iš karto atsirado daug įvairių laivininkystės b-vių, jų tarpe Vokiečių ir Olandų, kurie pasipiršo pervežti užjurio brolius Lietuvon. Bet jų piršlybos nebuvo rimtai sutinkamos jau vien dėl to, kad visi jų laivai norėjo vežti Amerikiečius svečius ne tiesiai į Klaipėdos uosta, bet sustoti kitur ir iš ten juos paleisti geležinkeliais. Tuo būdu, amerikiečiams lietuviams kelionė galėjo kaštuoti žymiai brangiau. Atatinkamos organizacijos Lietuvoj pradėjo ieškoti kelių apsaugoti atvykstančius iš Amerikos lietuvius nuo išnaudojimo keliaujant geležinkeliais, nuo visokių vargų pereinant eilę muitinių. Čia daug padėjo p. Martynas Jankus, kuris iškarto numatė kelią apseiti be lenkų patarnavimų ir surado pritarimo drauginguos mums šveduos. Švedai labai jautriai atsiliepė į mūsų rūpestį. Bematant į Kauną atvyko Švedų - Amerikos linijos direktorius p. Liunden ir su atitinkamomis organizacijomis pradėjo derybas. Jų sėkmėj Švedų - Amerikos linija nutarė vesti regularų garlaivių susisiekimą iš Amerikos su Klaipėda ir atgal. Tą susisiekimą palaikys šie švedų laiva: „Küngsholm“, „Gripsholm“ ir „Drottningholm“. Laivai patogūs, statyti prieš porą metų — tad nauji ir greiti. Reikia žinoti švedų džentelmeniškumą, švarumą, jaukumą. To pakaks įrodyti, kad Amerikos lietuviai, keliaujantieji į Lietuvą amerikiečiai lietuviai ir visi ekskursantai turės išimtinai patogias kelionės sąlygas ir tikrą laidą, kad jokių nesmagumų kelionėj sutikti neteks. Kiek mums teko patirti, Lietuvos laikraštininkai turės progos atkeliaujančius tais laivais Amerikos svečius sutikti dar jūrose ir patikrinti jų kelionės eigą. Pirmasis laivas „Drottningholm“ su ameri…
laikrastis: Lietuvos aidas
laikrascio data: 1930-03-29

…
type: Tekstynas
iraso id: ca0e3e6cc5d2ffd
teksto id: 1583
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto antraste: ABCHAZIJOJE NEBEŠAUDYS?
tekstas: Rusijos, Gruzijos ir Abchazijos vadovai pasirašė naują susitarimą dėl ugnies nutraukimo Abchazijoje. Susitarimo vykdymą kontroliuos Rusijos ir Abchazijos kariškiai. Kaip pranešė Reuter, susitarimą pasirašė ir Šiaurės Kaukazo respublikų atstovai. Daug šių respublikų savanorių rėmė Abchaziją. Rusijos prezidentas B. Jelcinas ir Gruzijos Valstybės tarybos pirmininkas E. Ševardnadzė taip pat susitarė išvesti Gruzijos karines formuotes iš Abchazijos, išskyrus nedidelius dalinius, kurie saugos geležinkelį ir svarbius ryšių objekius, pranešė radijas „Svoboda”.
laikrastis: Tiesa
laikrascio data: 1992-09-05

…
type: Tekstynas
iraso id: dd3e8c955f00e62
teksto id: 1403
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto autorius: TASS-ELTA
teksto antraste: SNO kariuomenė nekartos praeities klaidų0
teksto paantraste: Paimta Katangos sostinė;Protestas Anglijos vyriausybei
tekstas: Agentūros Frans pres Leopoldvilio korespondentas praneša, kad Kongo respublikos ministras pirmininkas Sirilas Abdula šiandien pasikvietė Didžiosios Britanijos ambasadorių Konge ir jam pareiškė protestą prieš Anglijos vyriausybės pažiūrą į dabartinius įvykius Katangoj
teksto data: XII. 30
teksto vieta: PARYŽIUS
laikrastis: Tiesa
laikrascio data: 1962-12-31

…
type: Tekstynas
iraso id: 4b29e15f8114a07
teksto id: 50, 395
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id, Senos duomenų bazės id
teksto pavadinimas: Naujo kultūros suklestėjimo penkmetis
tekstas: Mūsų šalies jaunoji karta tik iš istorijos žino, kad trys ketvirtadaliai carinės Rusijos gyventojų buvo beraščiai. Sunku, beveik neįmanoma buvo darbininkams, darbo valstiečiams, jų vaikams įsigyti senaisiais laikais vidurinį ir tuo labiau aukštąjį išsilavinimą. Bet visa tai praeityje. Šiandien Tarybų Sąjunga - aukštos kultūros šalis. Mūsų liaudis, Komunistų partijos vadovaujama, įvykdė didingą kultūrinės revoliucijos programą. Seniai likviduotas neraštingumas, įvairių tautybių vaikai susilaukė galimybės mokytis gimtąja kalba. Mūsų šalyje sėkmingai vykdomas visuotinis septynmetis mokymas. Jau penktojo penkmečio pabaigoje TSR Sąjungoje buvo daugiau kaip 220 tūkstančių bendrojo lavinimosi ir kitokių vidurinių mokyklų. Praėjusiais metais vien tik Tarybų Sąjungos technikumuose ir aukštosiose mokyklose mokėsi daugiau kaip 3,5 milijono žmonių. Į gamyklas ir fabrikus, į įstaigas 1955 metais atėjo maždaug 640 tūkstančių jaunųjų specialistų. Šalyje dabar yra daugiau kaip 5,5 milijono specialistų su aukštuoju ir viduriniu specialiuoju išsilavinimu. Nė vienoje kapitalistinėje valstybėje neskiriamas toks didelis dėmesys specialistų parengimui, kaip Tarybų Sąjungoje. Darbo žmonių paslaugoms veikia daugiau kaip 125 tūkstančiai klubų ir kultūros namų. Kažkada V. I. Leninas svajojo, kad mūsų šalyje būtų 50 tūkstančių bibliotekų. Dabar jų yra daugiau kaip 390 tūkstančių, Atrodo, ne taip jau seniai partija iškėlė uždavinį įvykdyti visuotinį septynmetį mokymą, o dabar, šeštajame penkmetyje, numatyta įvesti visuotinį vidurinį mokslą miestuose ir kaimuose - dešimtmetėse ir vidurinėse specialiosiose mokyklose. XX suvažiavimo Direktyvose didelis dėmesys skiriamas politechninio mokymo vystymui, moksleivių supažindinimui su pagrindinėmis šiuolaikinės pramonės ir žemės ūkio gamybos šakomis. Būtina glaudžiai sieti mokymą mokykloje su visuomenei naudingu darbu, skiepyti jaunajai kartai komunistinę pažiūrą į darbą. Tai - kilnus tarybinių mokytojų uždavinys. Tūkstančiai vidurinių mokyklų auklėtin…
laikrastis: Komjaunimo tiesa
laikrascio data: 1956-03-17

…
type: Tekstynas
iraso id: 83111e464227733
teksto id: 413
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto antraste: Tarybų Sąjungos–Suomijos Komunikatas
tekstas: HELSINKIS, birželio 12 d. (TASS-ELTA). Suomijos Respublikos Prezidento ir Suomijos Vyriausybės kvietimu, TSRS Ministrų Tarybos pirmininkas N. A. Bulganinas ir TSRS Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumo narys N. S. Chruščiovas aplankė Suomiją su draugišku vizitu, kuris vyko nuo 1957 metų birželio 6 d. iki 13 d. Juos lydėjo TSRS Užsienio reikalų ministras A. A. Gromyko, TSRS Kultūros ministras N. A. Michailovas, TSRS Užsienio prekybos ministro pavaduotojas P. N. Kumykinas, Armijos generolai I. A. Sierovas ir M. S. Malininas, TSRS URM Kolegijos narys L. F. Iljičiovas, TSRS URM Skyriaus vedėjas F. F. Moločkovas, TSRS URM Skyriaus vedėjo pavaduotojas S. A. Afanasjevas. Į vizito programą įėjo susipažinimas su šalimi, skyrium imant, su Helsinkio miestu ir jo svarbiausiomis įžymiosiomis vietomis, o taip pat kelionė į Lachčio ir Tamperės miestus bei Kaipolos ir Jamsiankoskio pramonės centrus. Vizito metu TSRS valstybės veikėjai ne kartą kalbėjosi su Suomijos Respublikos prezidentu ponu Urcho Kekonenu, Ministru pirmininku V. I. Sukselainenu, užsienio reikalų ministru I. Virolainenu ir kitais valstybės veikėjais, o taip pat su šalies ekonominių ir kultūrinių sluoksnių atstovais. Draugiškoje atmosferoje vykusiuose pasikalbėjimuose abiejų šalių valstybiniai veikėjai bendram pasitenkinimui konstatavo, kad, nepaisant skirtingų visuomeninių sistemų, abiejų šalių santykiai pastaraisiais metais nepaprastai palankiai vystėsi ir kad šiuo metu Tarybų Sąjunga ir Suomija turi gerus bei atvirus geros kaimynystės santykius, kurie remiasi savitarpio gerbimu, pasitikėjimu ir savitarpio supratimu. Tarybų Sąjungos vyriausybė ir Suomijos vyriausybė tvirtai ketina nuoširdžiai stengtis, kad šie geri kaimyniški santykiai ir ateityje būtų geri, draugiški bei pagrįsti visišku savitarpio pasitikėjimu. Tam yra visos prielaidos abiem pusėms laikantis abiejų valstybių suverenumo ir nacionalinės nepriklausomybės gerbimo, o taip pat nesikišimo vienai į kitos vidaus reikalus principų, sutinkamai su Tarybų Sąju…
laikrastis: Komjaunimo tiesa
laikrascio data: 1957-06-14

…
type: Tekstynas
iraso id: 96eacee6301bfe2
teksto id: 19, 364
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id, Senos duomenų bazės id
teksto autorius: Tarybų Sąjungos Komunistų partijos Centro Komitetas
teksto pavadinimas: Darbininkėms, kolūkietėms, mokslo, technikos, švietimo, kultūros ir sveikatos apsaugos veikėjoms, visoms Tarybų Sąjungos moterims!
tekstas: Tarybų Sąjungos Komunistų partijos Centro Komitetas karštai sveikina tarybines moteris Tarptautinės moters dienos – kovo 8-osios - proga. Šiemet mūsų socialistinės Tėvynės darbo žmonės Tarptautinę moters dieną pažymi Tarybų Sąjungos Komunistų partijos XX suvažiavimo istorinių nutarimų sukelto visaliaudinio politinio ir gamybinio pakilimo aplinkybėmis. Komunistų partijos XX suvažiavimas nubrėžė didingą programą Tarybų Sąjungos ekonomikai ir kultūrai toliau galingai vystyti, liaudies gerovei kelti. Suvažiavimo nutarimai persunkti dideliu rūpinimusi darbo žmonių gerove, giliu tikėjimu neišsemiamomis mūsų liaudies kūrybinėmis jėgomis. Didžioji liaudies kuriamoji veikla, lemiami tarybinės santvarkos pranašumai prieš kapitalistinę santvarką yra laidas besąlygiškos ir pilnutinės socializmo pergalės taikiame ekonominiame lenktyniavime su kapitalizmu. Suvažiavimo nutarimus tarybiniai žmonės laiko partijos kolektyvinės išminties pasireiškimu, partijos, kuri su leninizmo vėliava tvirtai veda mūsų šalį į komunizmą. Partijos XX suvažiavimo nubrėžtos galingo liaudies ūkio ir socialistinės kultūros pakėlimo programos įgyvendinimas bus naujas stambus žingsnis į priekį vystant socialistinę visuomenę, kuri pirmą kartą žmonijos istorijoje užtikrino moteriai tikrą laisvę, lygias teises su vyru ir neribotas kūrybines galimybes visose gamybinio, visuomeninio, mokslinio ir kultūrinio gyvenimo srityse. Tarybinėje visuomenėje moterys yra aktyvios komunizmo statybos dalyvės. Socialistinė santvarka sudarė sąlygas, kuriomis pilnutinai pasireiškė neišsenkama šauniųjų mūsų Tėvynės dukrų energija, iniciatyva, neišsemiami sugebėjimai ir talentai. Milijonai moterų, dirbdamos kartu su visa liaudimi fabrikuose, gamyklose, transporte, kolūkiuose, tarybiniuose ūkiuose ir MTS, mokyklose ir institutuose, kuria didžiules materialines ir dvasines vertybes, nenuilstamai kovoja už darbo našumo kėlimą, siekia nenukrypstamai didinti pramonės ir žemės ūkio produkciją, atlieka garbingą motinų-augančiosios kartos…
laikrastis: Komjaunimo tiesa
laikrascio data: 1956-03-09

…
type: Tekstynas
iraso id: e8986077611186a
teksto id: 1355
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto autorius: L. KAPOČIUS
teksto antraste: MES UŽ TAIKĄ
tekstas: Su didžiuliu susidomėjimu skaitėme N. Chruščiovo pranešimą apie TSRS vyriausybės užsienio politiką. Šis pranešimas įpareigoja mus visais galimais būdais plėsti taikius kultūrinio bendradarbiavimo ryšius. Susikaupę, nuleidę galvas, mūsų svečiai iš užsienio pagerbia Kauno IX forto, Panerių, Pirčiupio kankinius. Sužinoję, kad Vilniuje antrojo pasaulinio karo metais vokiškieji okupantai išžudė daugiau kaip 100.000 žmonių, kurių tarpe buvo nemaža ir prancūzų, viešėję pas mus Prancūzijos profsąjungų veikėjai su ašaromis akyse kalbėjo: „Ir jūsų, ir mūsų tautos svarbiausias šio meto uždavinys – taikos išsaugojimas. Mūsų brolių ir tautiečių kaulai, palaidoti Panerių kalvose, įpareigoja mus nepagailėti jėgų kovai prieš pašėlusius karo kurstytojus, prieš fašistus, kurie ne kartą skandino kraujuose, ir mūsų šalies sostinę – Paryžių“. Lankydamiesi Vilniaus miesto seniausioje dalyje, buvusioje Vokiečių gatvėje, kur karo griuvėsių vietoje kyla erdvūs pastatai, Kanados turistai Repšiai kalbėjo: – Kanados žemėje nei pirmojo, nei antrojo pasaulinio karo metais nenukrito nė viena bomba, mes negalime įsivaizduoti viso karo siaubo. Grižę namo, mes paaiškinsime pažįstamiems, kodėl tarybiniai žmonės taip ryžtingai kovoja už taiką, už tautų draugystę. Tas pačias mintis – taikos, gerų santykių troškimą – atneša ir aplankiusių mūsų respubliką bičiulių laiškai. Draugai iš JAV mums parašė, kokia panika buvo kilusi šalyje krizės Karibų jūros rajone dienomis. Jie pritaria taikingai Tarybų Sąjungos politikai, ryžtingiems Tarybinės vyriausybės žingsniams, siekiant užkirsti kelią karo grėsme
laikrastis: Tiesa
laikrascio data: 1962-12-15

…
type: Tekstynas
iraso id: eb6b2c3a7678dd7
teksto id: 1266
teksto id tipas: Naujos duomenų bazės id
teksto antraste: TASS-o pareiškimas
tekstas: Tarybų Sąjungos vyriausybė igaliojo TASS-a padaryti tokį pareiškimą. Pastaruoju metu Vakarų Europoje agresyviojo NATO bloko ribose sudaromos naujos taikai pavojingos Vakarų valstybių karinės-politinės kombinacijos. Tarybinei liaudžiai, pakėlusiai pagrindinę kovos su hitlerine Vokietija naštą, nėra vis tiek, kuria kryptimi ir dabar vystosi įvykiai šiame svarbiame žemės rutulio rajone. Nuo to, kaip susiklosto santykiai tarp Europos valstybių, daugeliu atžvilgių priklauso visuotinės taikos likimas ir tarptautinis saugumas. Iš tikrųjų, yra žinoma, kaip tik Europoje įsiliepsnojo dviejų pasaulinių karų gaisrai. Ir dabar Europoje tebėra rimto pavojaus židinių. Iki šiol nelikviduotos antrojo pasaulinio karo liekanos, nesudaryta Vokietijos taikos sutartis, nenormalizuota padėtis Vakarų Berlyne. Vakarų Vokietijoje vėl pakėlė galvą militaristinės ir revanšistinės jėgos, kurių padedamas Hitleris sukurstė antrąjį pasaulinį karą. Šiomis sąlygomis ypač svarbus darosi klausimas, ko siekiama vienais arba kitais vyriausybių veiksmais – ar gerinti padėtį ir stiprinti taiką, ar didinti įtempimą ir sukelti naują karinį konfliktą. Kaip tik šiuo požiūriu reikia vertinti karinį-politinį Prancūzijos – Vakarų Vokietijos bendradarbiavimą, kaip tik iš šios pozicijos reikia nagrinėti ir Prancūzijos prezidento de Golio neseniai atliktą kelionę į VFR. Reakciniai Prancūzijos ir Vakarų Vokietijos valdantieji sluoksniai nemažai stengėsi pavaizduoti šią kelionę esant istoriniu Prancūzijos – Vokietijos susitaikymo aktu, pavaizduoti ją kone „galingu taikos veiksniu“. Buvo labai stengiamasi užmiršti, kad tik per vieną šimtmetį vokiškasis militarizmas kelis kartus sukurstė Europoje grobikiškus karus, užpuldamas Prancūziją. Taip pat norima užmiršti, kad prancūzų tauta šiuose karuose prieš vokiškąjį militarizmą praliejo nemaža kraujo, sumokėjo savo sūnų gyvybėmis, gindama Prancūzijos nepriklausomybę. Aišku, Europos tautos teigiamai įvertintų tokį faktą, jeigu Prancūzija, sutinkamai su savo įsipareigojimais…
laikrastis: Tiesa
laikrascio data: 1962-09-19