abac(us), абак, счетная доска

abãkas
1. Senovinis rankinių aritmetinių skaičiavimų įtaisas – skaičiavimų lenta su grioveliais ir skaičiavimo rutuliukais, skaitytuvų prototipas. 2. Asmeninių kompiuterių taikomųjų programų paketas raštvedybos, buhalterijos, ekonomikos ir kitokiems uždaviniams spręsti. KompŽ13
abakas KompŽ13
skaičialentė žr. abakas KompŽ216
angl. abac(us) KompŽ13,216
rus. абак KompŽ13; абак, счетная доска KompŽ216


abãzija
(gr. a... – neigimo priešdėlis + basis – „ėjimas“). Negalėjimas paeiti, nors kojos ir nėra paralyžiuotos. <...>. MedEI9
abazija, nepaėjimas MedEI9


aberãcija
Citologijoje, morfologijoje ir fiziologijoje bet koks nukrypimas nuo normos, persitvarkymas. SelekŽ12
aberacija, nuokrypis SelekŽ12
nuokrypis žr. aberacija SelekŽ146
angl. aberration SelekŽ12
rus. аберрация SelekŽ12


inarching, аблактировка

ablaktãvimas
Dviejų greta augančių medžių ar krūmų suglaustų šakų suaugimas. SelekŽ192
ablaktavimas žr. glaudinamasis skiepijimas SelekŽ12
glaudinamasis skiepijimas, ablaktavimas SelekŽ192
angl. inarching SelekŽ192
rus. аблактировка SelekŽ192


abòrtas
lot. abortus < aborior – „nunykstu, apmirštu“). Savaiminis nėštumo nutraukimas. <...>. ŽŪEI12
Gyvulio patelės priešlaikinis nėštumo nutrūkimas arba nutraukimas. GyvŽ10
abortas, išsimetimas GyvŽ10; ŽŪEI12
išsimetimas žr. abortas GyvŽ55; ŽŪEI664
angl. abortion GyvŽ152
rus. аборт GyvŽ152


abrasive, абразив, абразивный материал

abrazỹvas
Kieta medžiaga, vartojama šlifavimui, poliravimui. ChŽ127; dar žr. ChŽ227
abrazyvas, abrazyvinė medžiaga ChŽ127; ChŽ227; JteisŽ7
abrazyvinė medžiaga žr. abrazyvas ChŽ127; ChŽ227
angl. abrasive ChŽ127; ChŽ227
rus. абразив, абразивный материал ChŽ127; ChŽ227; абразив JteisŽ7


abbreviation, аббревиатура, сложносокращённое слово

abreviatūrà
Sudėtinio pavadinimo ar (retkarčiais) atskiro žodžio sutrumpintas žymėjimas rašte ir šnekoje. <...>. KalbŽ177
(Abreviatura < lot. brevis – „trumpas“). Natų rašybos trumpinimo ženklai <...>. MuzŽ9
abreviatūra žr. santrumpa KalbŽ10
abreviatūra MuzŽ5
santrumpa žr. abreviatūra MuzŽ201
santrumpa, abreviatūra KalbŽ177
angl. abbreviation KalbŽ177
rus. аббревиатура, сложносокращённое слово KalbŽ177


abscèsas
(lot. abscessus . MedEII193
Ribotas audinių pūlinis uždegimas. <...>. LTEIX260
Gyvūno organo kurios nors vietos uždegimas, kurio metu susidariusioje ertmėje susikaupia pūlių. <...>. ŽŪEIII74
abscesas žr. pūlinys LTEI22; MedEI10; ŽŪEI13
pūlinys, abscesas LTEIX260; MedEII193; ŽŪEIII74

abscèsas

(lot. abscessus <abs-cedere – „atsiskirti“). Pūlių telkinys, susidaręs dėl riboto audinių pūlinio uždegimo. <...>. MedEII193

Ribotas audinių pūlinis uždegimas. <...>. LTEIX260

Gyvūno organo kurios nors vietos uždegimas, kurio metu susidariusioje ertmėje susikaupia pūlių. <...>. ŽŪEIII74

abscesas žr. pūlinys LTEI22; MedEI10; ŽŪEI13

pūlinys, abscesas LTEIX260; MedEII193; ŽŪEIII74


sugertis, sugėrimas, absorbavimas, susiurbimas, absorbcija

absorption, Absorption, Absorbierung, Aufnahme, абсорбция, поглощение

absòrbcija
1. Medžiagos sugėrimas iš dujų arba skysčių visu absorbento tūriu. 2. Su medžiaga sąveikaujančios spinduliuotės sugėrimas. ChŽ127; dar žr. AplŽ18; BrandŽ9; ChŽ227; ElektrŽ2673
1. Medžiagos sugėrimas iš dujų arba skysčių visu sugėriklio tūriu. 2. Su medžiaga sąveikaujančios spinduliuotės sugėrimas. 3. Reiškinys, kai terpėje ar medžiagoje sklindančių bangų ar dalelių srauto energija mažėja dėl sąveikos su ta terpe ar medžiaga. 4. Kai kurių augalų audinių funkcija – vandens ir jame ištirpusių maisto medžiagų sugėrimas. EkolŽ286–287
(lot. absorptio – „sugėrimas“). TechEI12. 1. Terpe sklindančių akustinių arba elektromagnetinių bangų energijos mažėjimas dėl sąveikos su šia terpe arba dalelių srauto energijos mažėjimas dėl sąveikos su jų sklidimo kelyje esančiais kūnais. <...>. 2. Medžiagos sugėrimas iš dujų arba skysčių visu sugėriklio tūriu. TechEIV601–602
(lot. absorptio – „sugėrimas“). 1. Dujų bei garsų sugėrimas visu skysčio tūriu ir tirpalo arba cheminio junginio susidarymas <...>. 2. Šviesos, radijo, garso bangų sugėrimas medžiagoje <...>. TechEI12; dar žr. VLEI48
Su medžiaga sąveikaujančios spinduliuotės arba bangų energijos sugėrimas, kurio metu mažėja sklindančios bangos amplitudė. MetrolŽ2644
Dujų arba garų sugėrimas visu medžiagos (absorbento) tūriu. TekstilŽ216
(lot. absorbere – „įsiurbti, sugerti“). Toks šviesos, vandens arbą dujų įsiurbimas arba įsisiurbimas į kurį nors kūną, kai tame procese dalyvauja visa absorbento masė, ne tik jo paviršius. BotŽ12
Gerties reiškinys, kai skystis (rečiau kietasis kūnas) sugeria dujas ar kitas medžiagas visu tūriu. <...>. HidreŽ119
absorbcija žr. sugertis ElektrŽ226; HidreŽ9; MetrolŽ221; RadioelŽ13
absorbcija žr. sugertis, sugėrimas FizŽ315
absorbcija, absorbavimas, sugėrimas PolŽ7
absorbcija, absorbavimas, sugertis PrekŽ9
absorbcija, sugėrimas FizŽ28
absorbcija, sugėrimas, susiurbimas GeolŽ107
absorbcija, sugertis AplŽ18; BrandŽ9; ChŽ127; ChŽ227; ElektrŽ119; MatŽ18; TechEI12; TekstilŽ216; VLEI48
sugėrimas FizŽ3774
sugėrimas žr. absorbcija BotŽ418; FizŽ2328; MeliorŽ160
sugėrimas, absorbcija PrekŽ330; StatŽ15
sugertis FizŽ3774; HidreŽ119; MetrolŽ2644
sugertis, absorbcija EkolŽ286; ElektrŽ2673; RadioelŽ693; TechEIV601
sugertis žr. absorbcija AplŽ351; BrandŽ125; ChŽ1326; ChŽ2371; ElektrŽ1440; MatŽ18; TekstilŽ2350
angl. absorption AplŽ18; ChŽ127; ChŽ227; EkolŽ287; ElektrŽ119; ElektrŽ2673; FizŽ28; FizŽ3774; HidreŽ119; MatŽ18; MetrolŽ2644; TekstilŽ216
pranc. absorption ElektrŽ119; ElektrŽ2673; FizŽ3774; MetrolŽ2644; TekstilŽ216
vok. Absorption ElektrŽ119; HidreŽ119; Absorption, Absorbierung EkolŽ287; ElektrŽ2673; FizŽ28; FizŽ3774; TekstilŽ216; Absorption, Absorbierung, Aufnahme MetrolŽ2644
rus. абсорбция AplŽ18; ChŽ127; ChŽ227; HidreŽ119; PrekŽ9; TekstilŽ216; поглощение MatŽ18; PrekŽ330; GeolŽ107; абсорбция, поглощение EkolŽ287; ElektrŽ119; ElektrŽ2673; FizŽ28; FizŽ3774; MetrolŽ2644


absorptiometer, absorptiomèter, Absorptiometer, Absorptionsmesser, абсорбциометр

absorbciomètras
Sugerties faktoriaus ar koeficiento matuoklis. MetrolŽ2398
absorbciometras žr. sugerties matuoklis MetrolŽ221
sugerties matuoklis MetrolŽ2398
angl. absorptiometer MetrolŽ2398
pranc. absorptiomèter MetrolŽ2398
vok. Absorptiometer, Absorptionsmesser MetrolŽ2398
rus. абсорбциометр MetrolŽ2398


absorbent, absorbant, substance absorbante, Absorbens, Absorbtionsmittel, Sorptionsmittel, Absorptionsmittel, абсорбент, поглотитель

absorbeñtas
Skystis, sugeriantis kitą medžiagą. AplŽ19; dar žr. ChŽ128; ChŽ228
Medžiaga, sugerianti kitą medžiagą. BrandŽ9
Terpė, sugerianti kitą medžiagą. MetrolŽ2644
Skystį ar dujas sugerianti (absorbuojanti) medžiaga. HidreŽ119
absorbentas žr. sugėriklis HidreŽ9; FizŽ315; MetrolŽ221
absorbentas, sugėriklis AplŽ19; BrandŽ9; ChŽ128; ChŽ228
sugėriklis FizŽ3774; MetrolŽ2644
sugėriklis žr. absorbentas AplŽ350; BrandŽ125; ChŽ1326; ChŽ2371
sugėriklis, absorbentas HidreŽ119; PrekŽ330
angl. absorbent AplŽ19; BrandŽ125; ChŽ128; ChŽ228; FizŽ3774; HidreŽ119; MetrolŽ2644
pranc. absorbant, substance absorbante FizŽ3774; MetrolŽ2644
vok. Absorbens, Absorbtionsmittel BrandŽ125; Absorbens, Sorptionsmittel MetrolŽ2644; FizŽ3774; Absorptionsmittel HidreŽ119
rus. абсорбент, поглотитель AplŽ19; ChŽ128; ChŽ228; FizŽ3774; HidreŽ119; MetrolŽ2644; поглотитель BrandŽ125; PrekŽ330


adaptability, Adaptabilität, Anpassungsfähigkeit, Anpaßbarkeit, приспособляемость, адаптивность, ; приспособляемость, адаптируемость

adaptyvùmas
Paveldimas organizmų gebėjimas prissitaikyti prie kintančių aplinkos sąlygų (pvz., kultūrinių augalų kenkėjai – ligas sukeliantys mikroorganizmai, vabzdžiai ir erkės – gana lengvai tampa atsparūs pesticidams, o piktžolių, atsparių herbicidams yra labai nedaug). EkolŽ246
Sistemos geba keisti savuosius parametrus dėl jos pačios arba jos naudojimo sąlygų pokyčių, siekiant padidinti sistemos efektyvumą. KompŽ14
adaptyvumas, prisitaikomumas InfŽ4; KompŽ14
adaptyvumas žr. prisitaikomumas EkolŽ11
prisitaikomumas, adaptyvumas EkolŽ246
prisitaikomumas žr. adaptyvumas InfŽ270; KompŽ178
angl. adaptability EkolŽ246; InfŽ4; KompŽ14,178
vok. Adaptabilität EkolŽ246; Anpassungsfähigkeit, Anpaßbarkeit InfŽ4
rus. приспособляемость, адаптивность EkolŽ246; адаптивность KompŽ14,178; приспособляемость, адаптируемость InfŽ4


absorberis, gertuvas, sugertuvas, absorbcijos aparatas, sugėriklis

absorber, absorption apparatus, absorbeur, Absorber, абсорбер, абсорбционный аппарат

absòrberis
Aparatas, kuriame sugėrimo (absorbcijos) būdu valomi, perskiriami dujų mišiniai, įsodrinami skysčiai. HidreŽ119
Įtaisas, kuriame vyksta gertis. MetrolŽ2214
Aparatas, kuriame vyksta absorbcija. ChŽ128; dar žr. ChŽ228
absorbcijos aparatas žr. absorberis ChŽ127; ChŽ227
absorberis žr. gertuvas MetrolŽ221
absorberis žr. sugertuvas HidreŽ9
absorberis, absorbcijos aparatas ChŽ128; ChŽ228
absorberis, sugėriklis PolŽ7
gertuvas MetrolŽ2214
sugertuvas, absorberis HidreŽ119
angl. absorber HidreŽ119; absorber, absorption apparatus ChŽ128; ChŽ228; MetrolŽ2214
pranc. absorbeur MetrolŽ2214
vok. Absorber HidreŽ119; MetrolŽ2214
rus. абсорбер HidreŽ119; абсорбер, абсорбционный аппарат ChŽ128; ChŽ228; MetrolŽ2214; абсорбционный аппарат PolŽ7


abstineñtas
(lot. abstinens, kilm. abstinentis – „susilaikantis“). Žmogus, visiškai negeriantis alkoholinių gėrimų, nevartojantis kitų svaiginamųjų medžiagų. <...>. MedEI10
abstinentas, blaivininkas MedEI10


abstrakčioji dailė, abstrakčioji dailė, nedaiktiškoji dailė, nonfigūratyvinė dailė, bedaiktė dailė, befigūrė dailė

abstrakcioni`zmas
(lot. abstractus – „atitrauktas“). XX a. tapybos, skulptūros, grafikos rūšis. Nevaizduojami realūs daiktai, remiamasi „grynąja forma“ – specifinėmis plastinės išraiškos priemonėmis: spalva, faktūra, tūriu, tonu, linija ir pan. <...>. DailŽ12
XX a. modernistinės dailės kryptis. <...>. LTEI25
abstrakcionizmas žr. abstrakčioji dailė DailŽ12
abstrakcionizmas, abstrakčioji dailė, nedaiktiškoji dailė, nonfigūratyvinė dailė LTEI25
abstrakčioji dailė, bedaiktė dailė, befigūrė dailė DailŽ12
bedaiktė dailė žr. abstrakčioji dailė DailŽ61
befigūrė dailė žr. abstrakčioji dailė DailŽ61


abùlija
(gr. a... – neigimo priešdėlis + boule – „valia“). Liguistas valios netekimas. <...>. MedEI10
abulija, bevališkumas MedEI10


abzãcas
Rašomosios kalbos atkarpa, prasidedanti nauja eilute ir besitęsianti iki kitos naujos eilutės. Pastraipa yra stambesnis sintaksinis teksto vienetas negu sakinys. Ją gali sudaryti tarpusavyje susijusių sakinių grupė, bet gali būti ir vienas sakinys. KalbŽ145–146
(vok. Absatz). LiterŽ16. Teksto dalis nuo vienos naujos eilutės iki kitos. <...>. LiterŽ1134
abzacas žr. pastraipa KalbŽ11; LiterŽ16
pastraipa KalbŽ145–146; LiterŽ1134
angl. paragraph KalbŽ145
rus. абзац KalbŽ145


acetate fibre, acetate, diacetate fibre, Azetatfaser, Azetat, Diazetat-Faser, ацетатное волокно

acetãtas
Dirbtinis pluoštas, gautas iš celiuliozės acetato, kuriame suacetilinta ne mažiau kaip 74 %, tačiau mažiau kaip 92 % hidroksilo grupių. Pluošto kodas – CA. TekstilŽ216
acetatas žr. acetatinis pluoštas TekstilŽ216
acetatinis pluoštas, acetatas TekstilŽ216
angl. acetate fibre, acetate, diacetate fibre TekstilŽ216
vok. Azetatfaser, Azetat, Diazetat-Faser TekstilŽ216
rus. ацетатное волокно TekstilŽ216


achimèsas
Islamo architektūroje dviejų dalių langas su arkine sąrama, perskirtas kolonos ar statramstėlio. ArchIŽ13
achimesas, porinis langas ArchIŽ13
angl. ajimez ArchIŽ13


achromatism, achromasia, Achromatismus, Achromasie, ахроматизм, ахроматичность

achromatiškùmas
Medžiagos savybė matomoje spektro dalyje vienodai atspindėti arba sugerti įvairių bangų ilgių šviesą. TekstilŽ217
achromatiškumas, bespalviškumas FizŽ29; TekstilŽ217
bespalviškumas žr. achromatiškumas TekstilŽ258
angl. achromatism, achromasia TekstilŽ217; achromatism FizŽ29
vok. Achromatismus, Achromasie TekstilŽ217; Achromatismus FizŽ29
rus. ахроматизм, ахроматичность TekstilŽ217; ахроматичность, ахроматизм FizŽ29


prisitaikymas, pritaikymas, prigijimas, adaptacija

adaptatio, adaptation, Adap(ta)tion, Anpassung, Adaptation, Adaptierung, адаптация, приспособление

adaptãcija
(lot. adaptatio – „prisitaikymas“). 1. Organizmo ir jo organų formos, sandaros bei funkcijų prisitaikymas prie aplinkos. 2. Sportininko organizmo reakcijos kitimas keičiantis vidaus ir išorės sąlygoms. Yra genotipinė ir fenotipinė adaptacija. Fenotipinė adaptacija gali būti greitoji ir ilgoji. 3. Žmogaus prisitaikymas prie aukštikalnių sąlygų. 4. Naujų sąvokų, naujos patirties įjungimas į turimas pažinimo struktūras, apimantis tarpusavyje susijusius asimiliacijos ir akomodacijos vyksmus. SportŽ114; dar žr. SportŽ214
(lot. adaptatio – „pritaikymas“). Organizmo ir jo organų formos, sandaros bei funkcijų prisitaikymas prie aplinkos. <...>. MedEI12; dar žr. LTEI34
1. Organizmų (jų organų formos, sandaros, funkcijų) prisitaikymas prie kintančių gyvenimo sąlygų. 2. Akies prisitaikymas prie įvairaus stiprumo šviesos. 3. Žmogaus prisitaikymas prie kintančių gyvenimo sąlygų. 4. Sistemos prisiderinimas prie aplinkos sąlygų. AplŽ19
(lot. adaptatio – „pritaikymas, priderinimas“). 1. Žmogaus prisitaikymas prie kintančių ar naujų socialinių, ekonominių, gamtinių, politinių gyvenimo sąlygų. 2. Migrantų įsikurdinimas naujojoje vietoje. 3. Augalų, gyvūnų ir kitų organizmų prisitaikymas prie kintančių gamtos sąlygų. GeogrŽ7
(lot. adaptatio – „pritaikymas, priderinimas“). BotŽ12. Organizmų prisitaikymas prie jų egzistavimo sąlygų. 2. Organų prisitaikymas geriau atlikti savo funkciją. BotŽ340
1. Dažniausiai natūralus savireguliacijos procesas, paliekantis ir vystantis tas individo savybes, kurios padeda jam egzistuoti, geriau prisitaikyti prie aplinkos. <...>. 2. Individo prisitaikymas prie naujos ar pasikeitusios socialinės aplinkos, socialinė adaptacija. 3. Klausos savybė prisitaikyti prie ilgiau trunkančio garso; jis tarsi darosi tylesnis, iškrypsta gretimų tonų darnos ir dinamikos pojūtis. 4. Techn. įrenginių arba sistemų prisitaikymas prie kintančių aplinkos sąlygų, savo struktūros ar funkcionavimo algoritmo kitimo. <...>. VLEI78; dar žr. EkolŽ245–246; ElektrŽ226
Organizmų (jų organų formos, sandaros, funkcijų) prisiderinimas prie kintamų ar naujų aplinkos sąlygų. SelekŽ163
adaptacija žr. prisitaikymas BotŽ12; EkolŽ11; FizŽ315; SelekŽ12
adaptacija, prisitaikymas AplŽ19; AutŽ13; ElektrŽ226; FizŽ15; FizŽ29; InfŽ3; LTEI34; MedEI12; RadioelŽ13; SportŽ114; SportŽ214; VLEI78
adaptacija, pritaikymas, prisitaikymas, prigijimas GeogrŽ7
prisitaikymas žr. adaptacija AplŽ19; AutŽ272; ElektrŽ2542; LTEIX210; MedEII178; SportŽ1416; SportŽ2464
prisitaikymas, adaptacija BotŽ340; EkolŽ245; FizŽ172; SelekŽ163
prisitaikymas FizŽ3560
lot. adaptatio BotŽ340
angl. adaptation AutŽ13; EkolŽ246; ElektrŽ226; FizŽ29; FizŽ3560; InfŽ3; RadioelŽ13; SelekŽ163; SportŽ114; SportŽ214
pranc. adaptation AutŽ13; ElektrŽ226; FizŽ3560
vok. Adap(ta)tion, Anpassung AutŽ13; SportŽ114; SportŽ214; Adaptation FizŽ29; FizŽ3560; RadioelŽ13; Anpassung, Adaptierung, Adaptation InfŽ3; Anpassung, Adaptation EkolŽ246; ElektrŽ226
rus. адаптация, приспособление AplŽ19; BotŽ340; EkolŽ246; InfŽ3; адаптация AutŽ13; ElektrŽ226; FizŽ15; FizŽ29; FizŽ3560; RadioelŽ13; SelekŽ163; SportŽ114; SportŽ214


adapter, pick-up, pckup, adapteur, adaptateur, pince, manipulateur de saisie, Adapter, Anpassungseinrichtung, Anpassungsglied, Zwischenstecker, Pinzette, Greifvorrichtung, Aufnehmer, адаптер, переходное устройство, сопрягающее устройство, захватное устройство

adãpteris
1. Įtaisas mechaniniams virpesiams keisti elektriniais, atkuriant garso mechaninį įrašą. 2. Sąsajos įtaisas siejamų įrenginių signalų parametrams suderinti. 3. Įtaisas nesujungtoms detalėms arba prietaisams sujungti. ElektrŽ226
adapteris, ėmiklis FizŽ29
adapteris žr. ėmiklis RadioelŽ13
adapteris, siejiklis ElektrŽ226
adapteris žr. siejiklis FizŽ316
ėmiklis RadioelŽ170
siejiklis žr. adapteris ElektrŽ2604; FizŽ3643
angl. adapter, pick-up ElektrŽ226; adapter FizŽ29; FizŽ316,643; RadioelŽ13; pckup RadioelŽ170
pranc. adapteur, adaptateur ElektrŽ226; adapteur FizŽ316,643; RadioelŽ13; pince, manipulateur de saisie RadioelŽ170
vok. Adapter, Anpassungseinrichtung, Anpassungsglied, Zwischenstecker ElektrŽ226; Adapter FizŽ29; FizŽ316,643; RadioelŽ13; Pinzette, Greifvorrichtung, Aufnehmer RadioelŽ170
rus. адаптер, переходное устройство, сопрягающее устройство ElektrŽ226; адаптер FizŽ29; FizŽ316,643; RadioelŽ13; захватное устройство RadioelŽ170


adeñtija
(gr. a... – neigimo priešdėlis + lot. dens, kilm. dentis – „dantis“). Kelių arba visų dantų nebuvimas. <...>. MedEI14
adentija, bedantystė MedEI14


esamasis pašalio vietininkas, pašalio esamasis vietininkas, adesyvas

adesỹvas
Dabartinėje lietuvių kalboje nebevartojamas (pasitaiko tik Baltarusijos lietuviškose salelėse) linksnis, reiškęs, kad veikėjas yra (arba veiksmas vyksta) prie daikto, kuris pavadinamas šio linksnio daiktavardžiu: kojosemp „prie kojų“, namiepi „prie namų“. <...>. KalbŽ11
(lot. ad – „pas, prie“ + esse – „būti“). Bendrinėje lietuvių kalboje jau išnykusi vietininko linksnio atmaina. Adesyvas rodo daiktą ar vietą, prie kurios vyksta veiksmas (būsena), pvz., elgeta... gulėjo var̃tuosemp „prie vartų“ (Mikalojus Daukša), <...>. LKE16
adesyvas, esamasis pašalio vietininkas, pašalio esamasis vietininkas KalbŽ11
adesyvas, pašalio esamasis vietininkas LKE16
esamasis pašalio vietininkas žr. adesyvas KalbŽ59
pašalio esamasis vietininkas žr. adesyvas KalbŽ146; LKE464
angl. adessive KalbŽ11
rus. адессив KalbŽ11


adhesion, adherence, adhésion, adhérence, Adhäsion, Haftung, Haften, адгезия, прилипание

adhèzija
Medžiagos savybė stipriai laikytis kitos medžiagos paviršiuje. MedienŽ9
Susiliečiančių kūnų sukibimas dėl tarpmolekulinio ryšio, mechaninio sukibimo ir dvigubojo elektrinio sluoksnio susidarymo. ChŽ131; dar žr. ChŽ231; TekstilŽ221
Kietųjų kūnų, kietojo kūno ir skysčio, nemaišių skysčių susiliečiančių paviršių sukibimas dėl kūnų dalelių tarpusavio sąveikos. MetrolŽ2504; dar žr. VLEI85
adhezija MedienŽ9
adhezija žr. priekiba FizŽ316; MetrolŽ221; RadioelŽ13
adhezija, priekiba ChŽ131; ChŽ231; FizŽ29; VLEI85; TekstilŽ221
priekiba FizŽ3554; MetrolŽ2504; RadioelŽ541
priekiba žr. adhezija ChŽ1286; ChŽ2325; MedienŽ84; TekstilŽ2286
angl. adhesion ChŽ131; ChŽ231; FizŽ29; FizŽ3554; MedienŽ9; MetrolŽ2504; TekstilŽ221; adhesion, adherence RadioelŽ541
pranc. adhésion, adhérence FizŽ3554; MetrolŽ2504; adhésion RadioelŽ541
vok. Adhäsion FizŽ29; FizŽ3554; MedienŽ9; MetrolŽ2504; Adhäsion, Haftung TekstilŽ221; Adhäsion, Haften RadioelŽ541
rus. адгезия ChŽ131; ChŽ231; FizŽ29; FizŽ3554; MedienŽ9; MetrolŽ2504; TekstilŽ221; адгезия, прилипание RadioelŽ541


adinãmija
(gr. a... – neigimo priešdėlis + dynamos – „jėga“). Viso organizmo ar kurio nors organo nusilpimas. Atsiranda dažniausiai serganties maniakine depresine psichoze arba kita psichikos liga, po ilgos sunkios ligos, išsekimo, apsinuodijimo, galvos smegenų traumos, dėl senatvės. <...>. MedEI14
(Adynamia < a... + gr. dynamis – „jėga“). Dalinis ar bendras organizmo nusilpimas. Atsiranda po apsinuodijimo, galvos smegenų traumos, ilgos sunkios ligos, dėl įv. psichikos ligų. <...>. VLEI87
adinamija, bejėgystė MedEI14; VLEI87


adjektyvãcija
Kitų kalbos dalių (lietuvių kalboje ypač neveikiamosios rūšies dalyvių) virtimas būdvardžiais: drumstas vanduo, žinomas mokslininkas, išlepintas vaikas. Būdvardėdami dalyviai netenka laiko, veikslo, rūšies kategorijų reikšmės. KalbŽ40
Pažyminiais einančių žodžių artėjimas prie būdvardžių klasės ir virtimas būdvardžiais. <...>. LKE109
adjektyvacija žr. būdvardėjimas KalbŽ11; LKE17
būdvardėjimas, adjektyvacija KalbŽ40; LKE109
angl. adjectivization KalbŽ40
rus. адъективизация KalbŽ40


pilnutinis laidis, pilnutinis laidumas, tariamasis laidumas, admitansas

admittance, Admittanz, Scheinleitwert, адмиттанс, полная проводимость, кажущаяся проводимость

admitánsas
Dydis, atvirkščias impedansui. ChŽ131; ChŽ231
Dydis, atvirkščiai proporcingas pilnutinei varžai. MetrolŽ2350
admitansas, pilnutinis laidis ChŽ231
admitansas, pilnutinis laidumas ChŽ131
admitansas ntk. pilnutinis laidis ElektrŽ119
admitansas žr. pilnutinis laidis FizŽ316; MetrolŽ221; RadioelŽ13
admitansas žr. tariamasis laidumas FizŽ29
pilnutinis laidis ElektrŽ1265; FizŽ3378; MetrolŽ2350; RadioelŽ388
pilnutinis laidis žr. admitansas ChŽ2309
pilnutinis laidumas žr. admitansas ChŽ1272
tariamasis laidumas FizŽ2158
angl. admittance ChŽ131; ChŽ231; ElektrŽ1265; FizŽ2158; FizŽ3378; MetrolŽ2350; RadioelŽ388
pranc. admittance ElektrŽ1265; FizŽ3378; MetrolŽ2350; RadioelŽ388
vok. Admittanz, Scheinleitwert MetrolŽ2350; Scheinleitwert, Admittanz ElektrŽ1265; FizŽ2158; FizŽ3378; RadioelŽ388
rus. адмиттанс ChŽ131; адмиттанс, полная проводимость MetrolŽ2350; кажущаяся проводимость, полная проводимость FizŽ2158; полная проводимость FizŽ3378; RadioelŽ388; адмиттанс, кажущаяся проводимость, полная проводимость ChŽ231; ElektrŽ1265


adnatio, прирастание

adnatãcija
(lot. adnatus – „priaugęs“). BotŽ13. Atskirų organų arba jų dalių priaugimas prie vienas kito. BotŽ339
adnatacija žr. priaugimas BotŽ13
priaugimas BotŽ339
lot. adnatio BotŽ339
rus. прирастание BotŽ339


adoption, Kindesannahme, удочерение, усыновление

adòpcija
Įteisintas svetimo vaiko priėmimas į šeimą. Įvaikintas vaikas šeimoje įgyja visas sūnaus ar dukters teises ir pareigas. Taip klostosi normalūs tėvų ir vaikų santykiai ir sudaromos tinkamo auklėjimo sąlygos. Įvaikintais vaikais rūpinasi švietimo institucijos. EdukŽ105
adopcija ntk. įvaikinimas EdukŽ11
įvaikinimas EdukŽ105
angl. adoption EdukŽ105
vok. Kindesannahme EdukŽ105
rus. удочерение, усыновление EdukŽ105


adsorbate, adsorbable, adsorbat, substance adsorbée, Adsorbat, адсорбат, адсорбтив

adsorbãtas
Įgėriklio iš aplinkos ar terpės geriamas arba sugertas gėrinys. MetrolŽ2235
Mineralinės ar organinės dalelės (komponentai) dujų ar skysčių terpėje, gebančios prikibti (absorbuotis) prie kitos medžiagos (sugėriklio) paviršiaus. HidreŽ64
adsorbatas žr. įgėrinys MetrolŽ221
adsorbatas žr. įgertoji medžiaga HidreŽ9
adsorbatas žr. įgertoji medžiaga, įgėrinys RadioelŽ14
įgėrinys MetrolŽ2235; RadioelŽ261
įgertoji medžiaga, adsorbatas HidreŽ64
angl. adsorbate, adsorbable MetrolŽ2235; adsorbate RadioelŽ261; HidreŽ64
pranc. adsorbat, substance adsorbée MetrolŽ2235; adsorbat RadioelŽ261
vok. Adsorbat HidreŽ64; MetrolŽ2236; RadioelŽ261
rus. адсорбат, адсорбтив MetrolŽ2236; адсорбат RadioelŽ261; HidreŽ64


įgertis, įgertis, paviršinė sugertis, paviršinis sugėrimas, adsorbcija

adsorption, Adsorbtion, Adsorption, Adsorbierung, адсорбция, поверхностное поглощение

adsòrbcija
Medžiagos sugėrimas iš dujų arba skysčių adsorbento paviršiumi. AplŽ20; dar žr. ChŽ131; ChŽ232; MetrolŽ2236
Dujų arba skysčių (adsorbato) kaupimasis sugeriančios medžiagos (adsorbento) paviršiuje. TekstilŽ222; dar žr. ElektrŽ2254
(lot. ad – „ant, pas, prie“ + sorptio – „siurbimas“). Vienos medžiagos (adsorbtyvo), esančios skystyje ar dujose kaupimasis kitos medžiagos – kietojo kūno (adsorbento paviršiuje) ar kietojo kūno mikroporose ir kapiliaruose. <...>. TechEI19; dar žr. VLEI101
Gerties reiškinys, kai skysčio arba kietojo kūno (įgėriklio) paviršius iš dujinės aplinkos ar tirpalo sugeria medžiagas. <...>. HidreŽ64
Dujų, garų arba ištirpintos medžiagos paviršinė gertis. BrandŽ9
Vienos medžiagos, esančios skystyje arba dujose, kaupimasis kitos medžiagos – kietojo kūno arba skysčio – paviršiuje ar kietojo kūno mikroporose ir kapiliaruose. EkolŽ136
adsorbcija žr. įgertis EkolŽ12; ElektrŽ226; FizŽ316; HidreŽ9; MetrolŽ221; RadioelŽ14
adsorbcija, įgertis BrandŽ9; ChŽ131; ChŽ232; ElektrŽ119; PrekŽ13
adsorbcija, įgertis, paviršinė sugertis VLEI101
adsorbcija, paviršinis sugėrimas FizŽ29
įgertis FizŽ3255; MetrolŽ2236; RadioelŽ261
įgertis, adsorbcija EkolŽ136; ElektrŽ2254; HidreŽ64
įgertis žr. adsorbcija BrandŽ52; ChŽ1168; ChŽ2187; ElektrŽ1163
sugėrimas žr. adsorbcija FizŽ2328
angl. adsorption AplŽ20; BrandŽ9; ChŽ131; ChŽ232; EkolŽ136; ElektrŽ119; ElektrŽ2254; FizŽ29; FizŽ3255; HidreŽ64; MetrolŽ2236; RadioelŽ261; TekstilŽ222
pranc. adsorption BrandŽ9; ElektrŽ119; ElektrŽ2254; FizŽ3255; MetrolŽ2236; RadioelŽ261
vok. Adsorbtion BrandŽ9; EkolŽ136; FizŽ29; FizŽ3255; HidreŽ64; TekstilŽ222; Adsorption MetrolŽ2236; Adsorption, Adsorbierung ElektrŽ119; ElektrŽ2254; RadioelŽ261
rus. адсорбция AplŽ20; BrandŽ9; ChŽ131; EkolŽ136; FizŽ29; FizŽ3255; HidreŽ64; MetrolŽ2236; PrekŽ13; TekstilŽ222; адсорбция, поверхностное поглощение ChŽ232; ElektrŽ119; ElektrŽ2254; RadioelŽ261


adsorbent, adsorbtion agent, adsorber, adsorbing substance, adsorbant, substance adsorbante, matériel adsorbant, Adsorbens, Adsorptionsmittel, Adsorber, адсорбент, адсорбер, адсорбирующее вещество

adsorbeñtas
Didelio savitojo paviršiaus (1–1000 m2/g) dirbtinė arba gamtinė kietoji medžiaga, kurios paviršiuje vyksta įgertis. EkolŽ135–136; dar žr. ElektrŽ2254
Dirbtinė ar gamtinė labai didelio sugeriančio paviršiaus medžiaga, turinti savybę prijungti (absorbuoti) prie savo paviršiaus mineralines ar organines daleles (adsorbatus) iš dujų ar skysčių terpės. HidreŽ63
Kietoji arba skystoji medžiaga, kurios paviršius geria iš aplinkos kokias nors medžiagas. MetrolŽ2235
adsorbentas, įgėriklis ElektrŽ119
adsorbentas žr. įgėriklis EkolŽ12; ElektrŽ226; FizŽ316; HidreŽ9; MetrolŽ221; RadioelŽ14
įgėriklis, adsorbentas EkolŽ135; ElektrŽ2254; HidreŽ63
įgėriklis žr. adsorbentas ElektrŽ1163
įgėriklis FizŽ3255; MetrolŽ2235; RadioelŽ261
angl. adsorbent, adsorbtion agent EkolŽ136; adsorbent ElektrŽ119; ElektrŽ2254; HidreŽ63; MetrolŽ2235; RadioelŽ261; adsorbent, adsorber, adsorbing substance FizŽ3255
pranc. adsorbant ElektrŽ119; ElektrŽ2254; RadioelŽ261; adsorbant, substance adsorbante MetrolŽ2235; adsorbant, substance adsorbante, matériel adsorbant FizŽ3255
vok. Adsorbens HidreŽ63; RadioelŽ261; Adsorbens, Adsorptionsmittel EkolŽ136; ElektrŽ119; ElektrŽ2254; MetrolŽ2235; Adsorbens, Adsorber, Adsorptionsmittel FizŽ3255
rus. адсорбент EkolŽ136; ElektrŽ119; ElektrŽ2254; HidreŽ63; MetrolŽ2235; RadioelŽ261; адсорбент, адсорбер, адсорбирующее вещество FizŽ3255


adsòrberis
Aparatas skysčiams ir dujoms valyti – kolona, pripildyta smulkaus gėriklio, kuris sugeria pro jį leidžiamų dujų (garų) mišinio ir vandens priemaišas. HidreŽ64
adsorberis žr. įgertuvas HidreŽ9
įgertuvas, adsorberis HidreŽ64
angl. adsorber HidreŽ64
vok. Adsorber HidreŽ64
rus. адсорбер HidreŽ64


adùktoriai
(lot. adducere – „atvesti, privesti“). Stuburinių gyvūnų raumenys, kurie priartina galūnes prie kūno, pvz., rankos prie šonų (plg. abduktoriai). ZoolŽ10
aduktoriai, pritraukiamieji raumenys ZoolŽ10
rus. адукторы ZoolŽ10


adverbializãcija
Kitoms kalbos dalims priklausančių žodžių, tiksliau – atskirų jų formų, ar žodžių junginių virtimas prieveiksmiais. Prieveiksmėdama kaitomo žodžio forma (dažniausiai daiktavardžio linksnis) praranda ryšius su to žodžio kaityba, kol pagaliau, visai suprieveiksmėjus, tie ryšiai negrįžtamai nutrūksta: drauge, namie. Suprieveiksmėjęs žodžių junginys dažniausiai suauga: iškart, šiandien. KalbŽ159
Aplinkybių reikšmėmis vartojamų daiktavardžio linksnių ir prielinksnių bei kitų konstrukcijų stabarėjimas ir virtimas prieveiksmiais. <...>. LKE504
adverbializacija žr. prieveiksmėjimas KalbŽ12; LKE17
prieveiksmėjimas, adverbializacija KalbŽ159; LKE504
angl. adverbialization KalbŽ159
rus. адвербализация KalbŽ159


aerãtorius
(pranc. aerateur – „vėdintuvas“). Mašina birioms medžiagoms (pvz., formavimo mišiniui) purenti, vėdinti. <...>. LTEI48
aeratorius, purentuvas LTEI48


aerenchyma, аэренхима, воздухоносная ткань

aerenchimà
(gr. aēr – „oras“, enchyma – „kas įlieta; audinys“). Audinys su gausybe plačių, oro pripildytų tarpuląsčių. Jis ypač būdingas vandenų ir pelkių augalams. BotŽ13
aerenchima BotŽ13
orinis audinys žr. aerenchima BotŽ47
lot. aerenchyma BotŽ13
rus. аэренхима, воздухоносная ткань BotŽ13


воздушные цисты, воздушные пузыри

aeroci`stos
1. Oro pripildytos pūslelės dumblių audiniuose, kitaip dar vadinamos aerocistomis 2. Žiedadulkių išorinio apvalkalėlio pūsliškos išaugos, palengvinančios žiedadulkių svorį ir įgalinančios jas (= leidžiančios joms) toli nuskristi. BotŽ302
aerocistos žr. orapūslės BotŽ13
orapūslės BotŽ302
rus. воздушные цисты, воздушные пузыри BotŽ302


aeroboard, Aerosurfbrett, аэросерфинг, skysurfing, Skisurfen, аэросерфинг

aerosèrfingas
Plastiko lenta, kuria, iššokus iš lėktuvo, sklandoma oro srovėmis (paskui nusileidžiama su parašiutu). SportŽ1368; dar žr. SportŽ2401
aeroserfingas ntk. orlentė SportŽ116; SportŽ217
orlentė SportŽ1368; SportŽ2401
angl. aerobord SportŽ1368; aeroboard SportŽ2401
vok. Aerosurfbrett SportŽ1368; SportŽ2401
rus. аэросерфинг SportŽ1368; SportŽ2401
Orlentininko (kartu su operatoriumi) šuoliai su orlente iš 4000 m aukščio – per 50 laisvo kritimo (neišsiskleidęs parašiuto) sekundžių orlentininkas atlieka įvairias akrobatines figūras (suktukus, sukinius, oro kūlvirsčius ir kt.), įvairiai keisdamas kūno padėtį žemės atžvilgiu (aukštyn ir žemyn galva, sėdomis, gulomis ir kt.). Šuolių kokybė, orlentininko meistriškumas nustatomas pagal 10 šuolių, kuriuos įvertina teisėjai, peržiūrėję operatoriaus padarytą šuolininko laisvojo kritimo vaizdo įrašą. Šuolių kokybė vertinama taškais nuo 1 iki 100. <…>. SportŽ2554
aeroserfingas ntk. orlenčių sportas SportŽ217
orlenčių sportas SportŽ2554
angl. aerosurfing; skysurfing SportŽ2554
vok. Skisurfen SportŽ2554
rus. аэросерфинг SportŽ2554


aerosi`las
Smulkūs (4–40 nm), labai lengvi amorfiniai melsvai balti silicio dioksido milteliai. <...>. LTEI52
aerosilas, baltieji suodžiai LTEI52
baltieji suodžiai žr. aerosilas LTEI615


aphylly, Aphyllie, афиллия, отсутствие листьев

afi`lija
Lapų nebuvimas. SelekŽ42
(a... + gr. phyllon – „lapas“). Augalo lapų nebuvimas dėl jų redukcijos. Būdinga sausų ir karštų vietovių augalams, kai kuriems augalams parazitams (brantui, saksaului (= saksaūlui)). VLEI123
Sausų ir karštų vietovių augalams būdingas lapų nebuvimas dėl jų redukcijos. Šių augalų fotosintezę atlieka stiebas. EkolŽ47
afilija žr. belapystė SelekŽ13
afilija žr. belapiškumas EkolŽ13
afilija, belapiškumas VLEI123
belapystė, afilija SelekŽ42
belapiškumas, afilija EkolŽ47
angl. aphylly EkolŽ47; SelekŽ42
vok. Aphyllie EkolŽ47
rus. афиллия EkolŽ47; афиллия, отсутствие листьев SelekŽ42


afišà
Lakštinis leidinys, kuriame skelbiami įvairūs renginiai. BibliotekŽII5
afiša, skelbimas BibliotekŽII5
skelbimas žr. afiša BibliotekŽII81
angl. bill, poster BibliotekŽII5
vok. Aushang, Plakat BibliotekŽII5
rus. афиша BibliotekŽII5


agrofi`tai
Nekultivuojamų žemės ūkyje naudojamų žemių ir bergždynų žolės. Būna trumpaamžės (vienmetės, dvimetės) ir daugiametės. EkolŽ235
agrofitai žr. piktžolės EkolŽ14
piktžolės EkolŽ235
angl. weeds EkolŽ235
vok. Unkraut, Unkräuter EkolŽ235
rus. сорняки EkolŽ235


agalãktija
(gr. a... – neigimo priešdėlis + gala, kilm. galaktos – „pienas“). Labai sumažėjęs moters pieno išsiskyrimas. <...>. MedEI20
agalaktija, bepienystė MedEI20
bepienystė žr. agalaktija MedEI108


agameònas
Rūšis, kurios individai dauginasi nelytiniu būdu ir yra bendros kilmės. SelekŽ175
agameonas žr. apomiktinė rūšis SelekŽ13
apomiktinė rūšis, agameonas SelekŽ175
angl. agameon SelekŽ175
rus. агамеон SelekŽ175


agamy, агамия

agãmija
Lytinio proceso nebuvimas. SelekŽ13
agamija, belytiškumas SelekŽ13
belytiškumas žr. agamija SelekŽ42
angl. agamy SelekŽ13
rus. агамия SelekŽ13


actor, agent, агенс, агент, действующее лицо, деятель, субъект действия

ageñtas
Veiksmažodžiu reiškiamo veiksmo atlikėjas. Pasakymų brolis skaito ir brolio skaitoma veikėjas yra brolis. KalbŽ226
agentas žr. veikėjas KalbŽ13
veikėjas, agentas KalbŽ226
angl. actor, agent KalbŽ226
rus. агенс, агент, действующее лицо, деятель, субъект действия KalbŽ226


agrãfas
Senovėje vartotas knygų įrišimo elementas – puošni sąsaga. BibliotekŽII5
agrafas, knygos sąsaga BibliotekŽII5
knygos sąsaga žr. agrafas BibliotekŽII37
angl. agraffe BibliotekŽII5
vok. Schließblech BibliotekŽII5
rus. аграф BibliotekŽII5


agrèsija
Valstybės ginkluotosios jėgos naudojimas prieš kitą valstybę, jos teritorinę neliečiamybę ir politinę nepriklausomybę, nesuderinamas su JTO Įstatais. Tarptautinėje praktikoje skiriama netiesioginė (ardomosios veiklos prieš kitą valstybę skatinimas), ekonominė (ekonominis spaudimas kitai valstybei, sudarantis grėsmę jos suverenitetui), ideologinė (karo propaganda, tautinės ir rasinės neapykantos skleidimas) agresija. <…>. KareŽ16
agresija, užpuolimas KareŽ16
užpuolimas žr. agresija KareŽ654
angl. aggression KareŽ16
rus. агрессия KareŽ16


agrofitocenològija
(agro... + fitocenologija). Fitocenologijos šaka, tirianti dirbtines fitocenozes (augalų bendrijas), atsiradusias laukuose dėl žmogaus ūk. veiklos. Agrofitocenozės būna dirbamųjų laukų (pasėliai, sėtinės pievos, ganyklos) ir bergždynų (kelių sankasos, sąvartynai, pakelės, panamės, patvoriai, šiukšlynai, kiemai). <...>. VLEI172
agrofitocenologija, laukotyra VLEI172


áisbergas
(angl. iceberg, šved. isberg, ol. ijsberg). Ledkalnis, susidaręs atlūžus didžiuliam ledo luistui nuo kontinentinio (=žemyno) ar šelfinio ledyno. GeogrŽ9
Masyvi ledyno nuolauža, dreifuojanti jūroje arba užplaukusi ant seklumos; plaukiojantis jūroje, kai kada turintis iki 2 mylių ilgio Arktyje ir iki 40 mylių ilgio ir 100-200 m viršum vandens Antarktyje. Labai pavojingi laivybai. Daugiausia pasitaiko kontinentinės (=žemyninės) kilmės ledkalniai, atlūžę nuo kontinentinio (=žemyno) ledyno. Daugiausia ledkalnių susidaro iš Antarktidos, Kanados Arktinio salyno šelfinių ledynų, Grenlandijos ledynų. JūrŽ218
Kontinentinės (=Žemyninės) kilmės ledo luitas, plūduriuojantis vandenyne. <...>. LTEVI404
aisbergas žr. ledkalnis JūrŽ7; LTEI95
aisbergas, ledkalnis GeogrŽ9
ledkalnis, aisbergas JūrŽ218; LTEVI404
angl. iceberg JūrŽ218
rus. айсберг JūrŽ218


pagreičio matuoklis, pagreičio matuoklis, akcelerometras

accelerometer, accéléromèter, Accelerometer, Akzelerometer, Beschleunigungsmesser, Beschleunigungsmeßgerät, акселерометр

akceleromètras
Judančio kūno, pvz., automobilio, orlaivio, erdvėlaivio, raketos ir pan., pagreičio matuoklis. MetrolŽ223
Matuoklis orlaivio, raketos, erdvėlaivio, transporto priemonės ir kitų judančių objektų pagreičiui matuoti. ElektrŽ2456
akcelerometras MetrolŽ223
akcelerometras, pagreičio matuoklis AutŽ15; ElektrŽ120
akcelerometras žr. pagreičio matuoklis ElektrŽ228
pagreičio matuoklis, akcelerometras ElektrŽ2456
pagreičio matuoklis žr. akcelerometras AutŽ220; ElektrŽ1300; MetrolŽ2396
angl. accelerometer ElektrŽ121; AutŽ15; ElektrŽ2456; MetrolŽ223
pranc. accéléromèter AutŽ15; ElektrŽ121; ElektrŽ2456; MetrolŽ223
vok. Accelerometer, Akzelerometer, Beschleunigungsmesser, Beschleunigungsmeßgerät AutŽ15; ElektrŽ120–21; ElektrŽ2456; MetrolŽ223
rus. акселерометр AutŽ15; ElektrŽ121; ElektrŽ2456; MetrolŽ223


stress, accent, Akzent, Betonung, ударение, акцент

akceñtas
Skiemens išryškinimas kitų to žodžio skiemenų atžvilgiu arba žodžio išryškinimas kitų tos pačios frazės žodžių atžvilgiu (remiantis A. Laigonaite). Rišlioje kalboje atskiri žodžiai gali ir neturėti arba turėti ne vieną kirtį: astrofotometrija (pagrindiniu kirčiu kirčiuojamas skiemuo -mè-, o šalutiniais kirčiais - skiemenys as- ir -fo-). <...>. KalbŽ104
Žodžio ar kito reikšminio kalbos vieneto skiemens garsinis paryškinimas kitų to paties vieneto skiemenų atžvilgiu. <...>. LKE322
(lot. accentus – „kirtis“). 1. Žodžio, frazės arba sakinio kirtis ir jo ženklas. Silabotoninėje eilėdaroje reguliarus akcentų pasiskirstymas yra pagrindinis metroritminis veiksnys <...>. LiterŽ2II2
Garso, ar garsų junginio (skiemens) išskyrimas iš kalbos garsų srauto. Žodžio kirtis išskiria žodžio skiemenį, frazės kirtis išskiria žodį frazėje, loginis kirtis – žodį sakinyje. Tačiau ir frazės kirčio, ir loginio kirčio atrama yra kirčiuotas žodžio skiemuo. Kirtis priklauso kalbos prozodijai ir yra nevienodos prigimties <...>. LiterŽ2II32
(lot. accentus – „kirtis, kirčio ženklas“). Natų rašyboje žym. >, ∧ arba sf, fz, sfz (sutr. ž. sforzando). <...>. MuzŽ12
akcentas MuzŽ12
akcentas žr. kirtis KalbŽ14; LKE19
kirtis KalbŽ104; LKE322
kirtis žr. akcentas MuzŽ116
angl. stress, accent KalbŽ104; accent, stress LiterŽ2II2; LiterŽ2II32
vok. Akzent, Betonung LiterŽ2II2; LiterŽ2II32
rus. ударение, акцент KalbŽ104; акцент, ударение LiterŽ2II2; LiterŽ2II32


accentuation, акцентуация, character deviation, Charakterabweichung, отклонения в характере

akcentuãcija
1. Kirčio ženklų dėliojimas tekste. 2. Dėsnių, lemiančių kirčio vietą žodžiuose ir jų formose, sistema. Vardažodžių kirčiavimo sistemos pagrindą sudaro kirčiuotės, veiksmažodžių kirčiavimą lemia pagrindinių formų kirčio vieta ir priegaidė, o prielinksniai, jungtukai, dalelytės ir kitos smulkiosios kalbos dalys vienos kirčiavimo sistemos nesudaro (tie žodžiai, ypač vienskiemeniai, sakinyje savarankiško kirčio paprastai išvis neturi). Dažniausiai skiriamos 2 kirčiavimo rūšys <...>. KalbŽ103
Visuma taisyklių, reguliuojančių kirčio vietą žodžiuose ir jų formose. <...>. LKE316
Dėsnių, lemiančių kirčio vietą žodžiuose ir jų formose, sistema. <...>. LTEV519
akcentuacija žr. kirčiavimas KalbŽ14; LKE19
kirčiavimas, akcentuacija KalbŽ103; LKE316; LTEV519
angl. accentuation KalbŽ103
rus. акцентуация KalbŽ103
Ypač ryškus charakterio bruožas, trukdantis adaptyviai veikti ir bendrauti. Jis dar vadinamas akcentuacija. Akcentuotu charakteriu pasižymi paaugliai ir ankstyvosios jaunystės (14–18 m.) moksleiviai. Juos plačiau tyrė A. Lička, A. Leonhardas ir nustatė, kad jiems yra pavojus tapti psichopatais, jeigu jie nesiima koreguoti savo elgesio. <…>. PedŽ32; dar žr. EdukŽ44–45
akcentuacija žr. charakterio nukrypimas EdukŽ13; PedŽ8
charakterio nukrypimas EdukŽ44–45
charakterio nukrypimas, akcentuacija PedŽ32
angl. character deviation EdukŽ44; PedŽ32
vok. Charakterabweichung EdukŽ105; PedŽ32
rus. отклонения в характере EdukŽ105; PedŽ32


akcèptas
Sutarties ar sandorio sudarymas pasiūlytomis sąlygomis. VadŽ7
akceptas, sutikimas VadŽ7
sutikimas žr. akceptas VadŽ7


akcèsija
Genetinių išteklių pavyzdys (veislė, selekcinė linija, populiacija), kuris reprezentuoja saugomo objekto būtinąją visumą ir yra laikomas genų banke, kad būtų išsaugotas ir tiriamas. SelekŽ68
akcesija žr. ėminys SelekŽ15
ėminys, akcesija SelekŽ68
angl. accession SelekŽ68
rus. акцессия SelekŽ68


akcideñcijos
Aukštinantieji bei žeminantieji garsus ženklai (diezas, bemolis, bekaras), parašyti prieš natas; jie veikia iki takto pabaigos. MuzŽ186
akcidencijos žr. priešnatiniai alteracijos ženklai MuzŽ12
priešnatiniai alteracijos ženklai, akcidencijos MuzŽ186


akomodãcija
Dalinis gretimai einančių balsio ir priebalsio supanašėjimas: vieno jų ekskursija prisitaiko prie kito rekursijos – progresyvioji akomodacija arba atvirkščiai – regresyvioji akomodacija. Priebalsių suminkštėjimas prieš priešakinės eilės balsius (s?ir̃?p?t?i) – regresyvioji priebalsių akomodacija. Dusliųjų sprogstamųjų priebalsių skardėjimas po balsių ir dvibalsių – progresyvioji priebalsių akomodacija. KalbŽ14–15
akomodacija, prisitaikymas KalbŽ14
prisitaikymas žr. akomodacija KalbŽ161
angl. accommodation KalbŽ14
rus. aккомодация KalbŽ14


akromegãlija
(lot. acromegalia < gr. akron – „galūnė“ + gr. megas – „didelis“). Endokrininė liga, kuriai būdingas neproporcingas veido, rankų ir kojų kaulų bei minkštųjų audinių padidėjimas. <...>. MedEI30
akromegalija, didgalūnystė MedEI30


alphabetic acronym, буквенная аббревиатура

akroni`mas
Sutrumpintas pavadinimas, kurį sudaro pirmosios pilnąjį pavadinimą sudarančių savarankiškų žodžių raidės: UNESCO [Junesko] – anglų United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization (Suvienytųjų Nacijų [Organizacijos] švietimo, mokslo ir kultūros organizacija). KalbŽ166
akronimas žr. raidinė santrumpa KalbŽ15
raidinė santrumpa, akronimas KalbŽ166
angl. alphabetic acronym KalbŽ166
rus. буквенная аббревиатура KalbŽ166


akropòdijus
Pakeltas skulptūros pjedestalas, dažnai ant plokštės su atramomis. ArchIŽ9
akropodijus, pakyla ArchIŽ9
angl. acropodium ArchIŽ9


ãkselis
Trumpai supjaustyti, sukapoti šiaudai ar šienas, naudojami pašarui. GyvŽ107
akselis ntk. pjautainis GyvŽ10
kapojai žr. pjautainis GyvŽ60
pjautainis, kapojai GyvŽ107
angl. chop GyvŽ192
rus. резка GyvŽ192


action, действие

ãktas
Veiklos vienetas – sąmoningas, valingas aktyvumas, kuriuo siekiama užsibrėžto tikslo. <…>. PsichŽ322–323
aktas žr. veiksmas PsichŽ11
veiksmas PsichŽ322
angl. action PsichŽ322
rus. действие PsichŽ322


aktinoli`tas
(aktinis + gr. lithos – „akmuo“). Silikatų klasės amfibolų grupės mineralas. <...>. TechEI41; dar žr. LTEI116
aktinolitas, spindulinis akmuo LTEI116; TechEI41


anaspi`dai
(Anaspida). Išmirusių bežandžių stuburinių gyvūnų poklasis. <…>. VLEI474–475; dar žr. LTEI211
anaspidai, beskydžiai LTEI211; VLEI474
beskydžiai žr. anaspidai VLEIII125


aktinomicètai
(gr. aktis, aktinas – „spindulys“, mykēs, -ētos – „grybas“). BotŽ17. Mikroorganizmų grupė, užimanti tarpinę vietą tarp bakterijų ir žemesniųjų grybų. Jų micelis yra plonų siūlelių pavidalo. Tie siūleliai spinduliškai šakojasi ir šoninėse šakelėse duoda sporas. BotŽ221
(Actinomycetes). Mikroorganizmų grupė, turinti bakterijų ir žemesniųjų grybų savybių <...>. LTEVI316; dar žr. ŽŪEII263–264
aktinomicetai žr. laibagrybiai LTEI116; ŽŪEI44
aktinomicetai, laibagrybiai BotŽ17
laibagrybiai, aktinobakterijos, aktinomicetai ŽŪEII263
laibagrybiai, aktinomicetai BotŽ221; LTEVI316
lot. Actinomycetes BotŽ221
rus. актиномицеты BotŽ221


accumulation, cumulation, Akkumulation, Speicherung, Kumulation, аккумуляция, накопление, кумуляция

akumuliãcija
(lot. accumulatio – „kaupimas“). Purių mineralinių ir organinių medžiagų kaupimasis Žemės paviršiuje ar vandens telkinių dugne. <...>. ŽŪEI46
akumuliacija, kaupimasis ŽŪEI46
akumuliacija, kaupimas FizŽ210
akumuliacija žr. kaupimas FizŽ319
kaupimas FizŽ3320
angl. accumulation FizŽ210; accumulation, cumulation FizŽ3320
pranc. accumulation, cumulation FizŽ3320
vok. Akkumulation, Speicherung FizŽ210; Akkumulation, Kumulation FizŽ3320
rus. аккумуляция, накопление FizŽ210; аккумуляция, кумуляция, накопление FizŽ3320


kaupimas, (su)kaupimas (medžiagų), (medžiagų), akumuliavimas

accumulatio, storage, accumulation, Anhäufung, Ansammlung, Akkumulation, аккумуляция, скучивание, аккумулирование

akumuliãvimas
(lot. accumulare – „sukaupti, sužerti į krūvą“). Organizmų telkimas savo ląstelėse kai kurių medžiagų, kurių jų aplinkoje nedaug tėra. BotŽ18
akumuliavimas ntk. kaupimas ElektrŽ121
akumuliavimas, (su)kaupimas (medžiagų) BotŽ18
akumuliavimas, kaupimas PolŽ12
kaupimas ElektrŽ1223
sukaupimas (medžiagų), akumuliavimas BotŽ418
lot. accumulatio BotŽ18
angl. storage, accumulation ElektrŽ1223
pranc. accumulation ElektrŽ1223
vok. Anhäufung, Ansammlung, Akkumulation ElektrŽ1223
rus. аккумуляция, скучивание BotŽ18; аккумулирование PolŽ12; ElektrŽ1223


akupunktūrà
(lot. acus + punctura – „dūrimas“). Refleksoterapijos metodas – specialiomis adatomis dirginant tam tikrus odos taškus kyla atsakomosios reakcijos gilesniuose organizmo audiniuose, vidaus organuose, smegenyse. <...>. VLEI256
akupunktūra, gydymas adatomis VLEI256


asfi`kcija
(gr. asfiksija – „užtroškimas“). Augalų nukentėjimas dėl deguonies stokos ir anglies dioksido pertekliaus susikaupimo, pvz., augalų išmirkimo atveju. BotŽ40
asfikcija, užtroškimas BotŽ40
užtroškimas, asfikcija BotŽ460
rus. асфикция BotŽ40


akuzatỹvas
Linksnis, dažniausiai siejamas su veiksmažodžiais ir žymintis daiktą ar asmenį, į kurį nukreiptas veiksmas. <...>. LKE208
akuzatyvas žr. galininkas LKE22
galininkas, akuzatyvas LKE208


álba
(Provansal. alba – „aušra“). Vidurinių amžių poezijos žanras - daina apie slaptą riterio ir mylimosios pasimatymą. <...>. LTEI129
alba, rytmetinė daina LTEI129


alphabet, character set, Alphabet, Zeichenvorrat, алфавит, азбука

alfabètas
Visos rašto raidės, išdėstytos tam tikra tvarka. KalbŽ10
Tam tikra tvarka išdėstytų garsinio rašto ženklų (raidžių) visuma. <...>. LKE11; dar žr. VLEI28
Raidės, išdėstytos tam tikra tvarka; naudojama ir kaip didaktinė priemonė kurios nors kalbos garsų ženklams mokyti. Lietuvių kalbos abėcėlės pagrindas – lotynų kalbos garsų ženklai. Prie kai kurių iš jų pridedami diakritiniai ženklai. Dabartinę abėcėlę sudaro 32 raidės: a, ą, b, c, č, d, e, ę, ė, f, g, h, i, į, y, j, k, l, m, n, o, p, r, s, š, t, u, ų, ū, v, z, ž. Pirmą kartą ją pateikė Jonas Jablonskis 1901 m. EdukŽ9
abėcėlė, alfabetas InfŽ3; MatŽ18
abėcėlė, alfabetas, raidynas KalbŽ10; LKE11; VLEI28
abėcėlė, raidynas, alfabetas EdukŽ9
alfabetas žr. abėcėlė EdukŽ15; InfŽ11; KalbŽ16; LKE21; MatŽ23; VLEI326
raidynas žr. abėcėlė EdukŽ243; KalbŽ166; LKE443; VLEI518
angl. alphabet EdukŽ9; KalbŽ10; MatŽ18; alphabet, character set InfŽ3
vok. Alphabet, Zeichenvorrat InfŽ3; Alphabet EdukŽ9
rus. алфавит, азбука KalbŽ10; алфавит InfŽ3; MatŽ18; азбука EdukŽ9


alarm, тревога

aliármas
(it. all‘arme – „prie ginklo“). Sutartinis pavojaus signalas, įtaigus šaukimas atremti pavojų, būti pasirengus. <...>. JūrŽ9
1. Karių, padalinių veiksmai po pavojaus signalo per kuo trumpesnį laiką pasirengti vykdyti kovos užduotis arba veikti ypatingomis sąlygomis. <...>. 2. Balsu paduodama komanda, pagal kurią kariai, padaliniai per kuo trumpesnį laiką pasirengia vykdyti užduotis. <...>. KarŽ190
aliarmas žr. pavojus KarŽ7
aliarmas, pavojus JūrŽ9
pavojus, aliarmas KarŽ190
angl. alarm KarŽ335
rus. тревога JūrŽ9


aliatỹvas
Dabartinėje lietuvių kalboje nebevartojamas (pasitaiko tik Baltarusijos lietuviškose salelėse) linksnis, rodęs kurlink juda veikėjas, prie ko jis artėja: miškop, žmoniump. KalbŽ16
(lot. alius – „kitas“). Bendrinėje lietuvių kalboje jau išnykusi vietininko linksnio atmaina. Aliatyvas rodo veiksmo kryptį prie daikto ar asmens (pvz., kiškis atbėgo katinóp „prie katino, pas katiną“, Lazūnai; <...>. LKE23
alatyvas žr. aliatyvas KalbŽ16
aliatyvas, einamasis pašalio vietininkas, pašalio einamasis vietininkas KalbŽ16
aliatyvas, pašalio einamasis vietininkas LKE23
einamasis pašalio vietininkas žr. aliatyvas KalbŽ56
pašalio einamasis vietininkas žr. aliatyvas KalbŽ146
angl. allative KalbŽ16
rus. аллатив KalbŽ16


aliùzija
Nuoroda į kitą literatūros kūrinį (pvz., į F. Tiutčevo eilėraštį „Silentium“ V. Mykolaičio-Putino romane „Altorių šešėly“), kultūrinį kontekstą (reformacija V. P. Bložės „Miko Kėdainiškio laiškuose“), konkretų asmenį ar įvykį (1968 Prahos įvykiai T. Venclovos „Eilėraštyje apie draugus“). <...>. LLE17
aliuzija, užuomina LLE17


alki`nai
Nesotieji angliavandeniliai, kurių molekulėje yra trigubasis ryšys <...>. TechEI68
acetileniniai angliavandeniliai žr. alkinai TechEI14
alkinai, acetileniniai angliavandeniliai TechEI14


apdulkinimas (kryžminis apdulkinimas), alomiksė

cross pollination, перекрестное опыление

alomi`ksė
Žiedų apdulkinimo būdas, kurio atveju vienų augalų žiedadulkės pernešamos ant kitų tos pačios rūšies augalų piestelių. SelekŽ25
alomiksė žr. apdulkinimas (kryžminis apdulkinimas) SelekŽ18
kryžminis apdulkinimas, alomiksė SelekŽ25
angl. cross pollination SelekŽ25
rus. перекрестное опыление SelekŽ25


altanà
(it. altano – „terasa ant stogo“). Nedidelis parko arba sodo statinys. <...>. TechEI69–70
altana, pavėsinė TechEI69


altimeter, altitude meter, altimètre, Höhenmesser, Altimeter, высотомер, альтиметр

altimètras
Prietaisas orlaivio skridimo aukščiui nustatyti. TechEI183
1. Įtaisas objekto aukščiui tam tikro fiksuoto lygio, pvz., jūros lygio, Žemės paviršiaus ir pan., atžvilgiu matuoti. 2. Augančių medžių aukščio matuoklis, naudojamas miškininkystėje. MetrolŽ261
Prietaisas, rodantis lėktuvo aukštį viršum žemės paviršiaus. Jo konstrukcija pagrįsta atmosferos slėgio kritimu keičiantis aukščiui. Yra barometriniai ir radijo aukščiamačiai. SportŽ151; dar žr. SportŽ256
altimetras ntk. aukščiamatis SportŽ125; SportŽ228
altimetras žr. aukščiamatis FizŽ211; FizŽ320; MetrolŽ229; TechEI70; VLEI398
aukščiamatis, altimetras FizŽ225; TechEI183; VLEII222
aukščiamatis FizŽ354; MetrolŽ261; SportŽ151; SportŽ256
angl. altimeter FizŽ225; MetrolŽ261; SportŽ151; SportŽ256; altimeter, altitude meter FizŽ354
pranc. altimètre FizŽ354; MetrolŽ261
vok. Höhenmesser, Altimeter FizŽ225; FizŽ354; MetrolŽ261; Altimeter SportŽ151; SportŽ256
rus. высотомер, альтиметр FizŽ225; FizŽ354; MetrolŽ261; альтиметр SportŽ151; SportŽ256


ambonà
Pakyla bažnyčioje, nuo kurios skaitomi Šv. Rašto tekstai, giedamos atliepiamosios psalmės, sakomi pamokslai. DailŽ373
Bažnyčioje esanti tribūna, iš kurios sakomi pamokslai, skaitomi liturginiai tekstai <...>. LTEIX610
Vienas iš svarbiausių krikščionių bažnyčios įrenginių – pakyla, nuo kurios sakomi pamokslai, skaitomi liturginiai tekstai. <...>. IkonŽ276; dar žr. ReligŽ335
ambona žr. sakykla DailŽ23; IkonŽ22; ReligŽ17
sakykla, ambona DailŽ373; IkonŽ276; ReligŽ335


embrasure, амбразура (бойница)

ambrazūrà
Fortifikacinio arba kt. gynybos statinio sienos plyšys stebėti ir šaudyti iš kulkosvaidžių (pabūklų, minosvaidžių). KarŽ270
ambrazūra žr. šaudymo anga KarŽ8
šaudymo anga KarŽ270
šaudymo plyšys žr. šaudymo anga KarŽ271
angl. embrasure KarŽ335
rus. амбразура (бойница) KarŽ335


amenorė́ja
(gr. a... – neigimo priešdėlis + mēn – „mėnuo“ + rheō – „teku“). Amenorėja būna fiziologinė (mėnesinių nebūna vaikystėje, nėščiajai, žindyvei, po klimakso) ir patologinė. <...>. MedEI42
amenorėja MedEI42
mėnesinių nebuvimas žr. amenorėja MedEII13


amphibian, amphibia, Amphibien, земноводные, амфибии

amfi`bijos
Stuburinių potipio gyvūnų klasė, maždaug 2130 rūšių. Daugelis gyvena sausumoje, veisiasi vandenyje, kai kurie gyvena tik vandenyje arba tik sausumoje. <…>. AplŽ398; dar žr. EkolŽ329
amfibijos žr. varliagyviai AplŽ26; EkolŽ17
amfibijos, varliagyviai GeolŽ51
varliagyviai, amfibijos AplŽ398; EkolŽ329
angl. amphibian AplŽ398; amphibia EkolŽ329
vok. Amphibien EkolŽ329
rus. земноводные, амфибии AplŽ398; EkolŽ329; земноводные GeolŽ51


ambiguity, amphibology, двусмысленность, амфиболия

amfibòlija
Žodis ar posakis, kurio prasmė gali būti nevienodai aiškinama. KalbŽ53
amfibòlija žr. dviprasmybė KalbŽ18
dviprasmybė, amfibolija KalbŽ53
angl. ambiguity, amphibology KalbŽ53
rus. двусмысленность, амфиболия KalbŽ53


apeñdiksas
(lot. appendix vermicularis). Atauga, esanti aklosios žarnos gale. <…>. MedEI413
(lot. appendix vermiformis). Žmogaus ir žinduolių gyvūnų aklosios žarnos atauga. <...>. LTEV531
apendiksas žr. kirmėlinė atauga LTEI278; MedEI65
kirmėlinė atauga, apendiksas LTEV531; MedEI413


ãmija
Vienintelė išlikusi dumblažuvių (Amiiformes) būrio žuvis. <...>. VLEV198
amija žr. dumblažuvė VLEI445
dumblažuvė, amija VLEV196


amitosis, амитоз, прямое деление (ядра)

amitòzė
Branduolio dalijimasis persismaugimo keliu be chromosomų išryškėjimo. BotŽ23
amitozė, tiesioginis branduolio dalijimasis BotŽ23
tiesioginis branduolio dalijimasis, amitozė BotŽ90
lot. amitosis BotŽ23
rus. амитоз, прямое деление (ядра) BotŽ23


amniònas
(lot. amnion < gr. amnion – „gemalo dangalas“). Vienas gemalo dangalų. Amnionas yra plona, beveik permatoma blizganti plėvė prigludusi prie choriono (gaurelinio gemalo dangalo); jos vidinį sluoksnį dengia epitelis, išorinis sudarytas iš jungiamojo audinio. <...>. MedEI44
Vidinis gemalo dangas, kurio ertmėje plūduriuoja gemalas. GyvŽ11
amnionas, vandenmaišis GyvŽ11; MedEI44
vandenmaišis žr. amnionas GyvŽ137; MedEII410
angl. amnion GyvŽ152
rus. амнион GyvŽ152


amplidi`nas
Nuolatinės srovės svetimo žadinimo generatorius, kuriame nedidelis žadinimo grandinės (valdymo) galios pokytis (ppr. < 1W) sukelia daug kartų didesnį išėjimo galios pokytį (iki kelių dešimčių kW). <...>. TechEI528
amplidinas žr. elektromašininis stiprintuvas TechEI77
elektromašininis stiprintuvas, amplidinas TechEI528


ámpulė
Katalikų liturginis indas šventiesiems aliejams laikyti. DailŽ20–21
aliejinė, ampulė DailŽ20
ampulė žr. aliejinė DailŽ26


anabapti`stai
(gr. anabaptizō – „vėl panardinu“). Protestantų sekta, reikalavusi grįžti prie pradinės krikščionybės, įgyvendinti visų pilietinę ir turtinę lygybę. ReligŽ18
anabaptistai, perkrikštai ReligŽ18


anabiosis, анабиоз, анабиотическое состояние

anabiòzė
(gr. ananbiōsis – „atgijimas“). Panaši į gilų įmygį organizmų, jų sėklų ir sporų būklė, kurios metu jie turi sunkiai teįžiūrimus gyvybės požymius. BotŽ24
ambiozė BotŽ24
paslėptoji gyvybė žr. anabiozė BotŽ315
lot. anabiosis BotŽ24
rus. анабиоз, анабиотическое состояние BotŽ24


anachorètas
Žmogus dėl religinių įsitikinimų atsiskyręs nuo visuomenės. Atsiskyrėlis praktikuoja griežtą askezę. Paplitę tarp budistų, daoistų, hinduistų, žydų. Krikščionių atsiskyrėlių atsirado 3–4 a.; daugiausia gyveno Egipte, Libijos dykumose. Pirmasis buvo Paulius Tebietis (m. ~341). <...> VLEII167; dar žr. LTEI433
anachoretas žr. atsiskyrėlis LTEI205; VLEI463
atsiskyrėlis, anachoretas LTEI433
atsiskyrėlis, anachoretas, eremitas VLEII167
emeritas žr. atsiskyrėlis VLEV548


functional illiterate, funktionaler Analphabetismus, аналфабетизм

analfabeti`zmas
Nemokėjimas skaityti ir rašyti. <...>. EdukŽ182
analfabetizmas žr. neraštingumas EdukŽ17
neraštingumas EdukŽ182
angl. functional illiterate EdukŽ182
vok. funktionaler Analphabetismus EdukŽ182
rus. аналфабетизм EdukŽ182


analgètikai
(gr. analgētos – „beskausmis“). Būna narkotiniai ir nenarkotiniai. Dėl nenarkotinių skausmą slopinančių vaistų poveikio organizme susidaro mažiau prostaglandinų, kurie įjautrina skausmo receptorius įvairių dirgiklių poveikiui. <...>. Narkotiniai skausmą slopinantys vaistai <...> dirgina opioidinius receptorius ir slopina skausmo impulsų sklidimą nugaros ir galvos smegenyse, keičia skausmo suvokimą. <...>. MedEII272
analgetikai žr. skausmą slopinantys vaistai MedEI46
skausmą slopinantys vaistai, analgetikai MedEII272


ancili`dai
Vandeninių plaučiasraigių (Basommatophora) būrio moliuskų šeima. <…>. VLEI477
ancilidai, kepurenės VLEI477
kepurenės žr. ancilidai VLEIX746


androcèumas
Vieno žiedo kuokelių visuma. BotŽ219; SelekŽ118
andrėcis ntk. kuokelynas SelekŽ118
androcėjus ntk. kuokelynas SelekŽ118
androceumas žr. kuokelynas BotŽ25
kuokelynas BotŽ219; SelekŽ118
angl. androecium SelekŽ118
lot. androeceum, androecium BotŽ219
rus. андроцей BotŽ219; SelekŽ118


androfòras
(gr. anēr, andros – „vyras“, phoreō – „nešu“). Žiedsosčio pailgėjimas – kotelis, prie kurio prisegti kuokeliai. BotŽ25
androforas BotŽ25
kuokelynkotis žr. androforas BotŽ219
lot. androphorum BotŽ25
rus. андрофор BotŽ25


anèksija
Prievartinis svetimos valstybės teritorijos ar jos dalies prijungimas (užgrobimas) prie savosios. Aneksija yra šiurkštus suvereniteto pažeidimas ir vertinamas kaip agresija. JTO įpareigoja savo nares taikiai spręsti visus ginčus, gerbti lygiateisiškumo ir apsisprendimo principus. KareŽ20
aneksija, prijungimas KareŽ20
prijungimas žr. aneksija KareŽ458
angl. annexation KareŽ20
rus. анексия KareŽ20


mažakraujystė, mažakraujystės, anemija, anemijos

anèmija
(lot. anaemia < gr. an – neigimo priešdėlis + haima – „kraujas“). Patologinė organizmo būklė – jame sumažėja hemoglobino ir eritrocitų kiekis. <…>. MedEI535
Žmogaus ir gyvūnų kraujo liga: eritrocitų ir hemoglobino sumažėjimas kraujuje. <...>. ŽŪEII407
anemija žr. mažakraujystė MedEI48; ŽŪEI68
anemijos, mažakraujystės LTEI222
mažakraujystė, anemija MedEI535; ŽŪEII407
mažakraujystės žr. anemijos LTEVII334


plantae anemochorae, анемохорные растения, анемохоры

anemochòrai
(gr. anemos – „vėjas“, chōreō – „einu, platinuos“). Augalai, plintantys su vėjo pagalba (= kuriuos perneša vėjas). BotŽ26
anemochorai, anemochoriniai augalai BotŽ26
anemochoriniai augalai žr. anemochorai BotŽ49
lot. plantae anemochorae BotŽ26
rus. анемохорные растения, анемохоры BotŽ26


anemofi`lai
(gr. anemos – „vėjas“, philia – „meilė“). Augalai, kurių žiedadulkes perneša vėjas. BotŽ26
anemofilai, anemofiliniai augalai BotŽ26
anemofiliniai augalai žr. anemofilai BotŽ49
lot. plantae anemophilae BotŽ26
rus. анемофилы BotŽ26


anemophilia, anemophily, анемофилия, ветроопыление

anemofi`lija
(gr. anemos – „vėjas“, philia – „meilė“). Žiedų apdulkinimas su vėjo pagalba (= vėju). BotŽ26
Žiedų apdulkinimas vėjo nešamomis žiedadulkėmis. SelekŽ218
anemofilija žr. vėjadulka SelekŽ23
anemogamija žr. vėjadulka SelekŽ23
vėjadulka žr. anemofilija BotŽ478
vėjadulka, anemofilija, anemogamija SelekŽ218
lot. anemophilia BotŽ26
angl. anemophily SelekŽ218
rus. анемофилия, ветроопыление BotŽ26; SelekŽ218


anemomètras
Vėjo greičio matuoklis – įtaisas vėjo greičiui matuoti. Naudojamas kai kurių lengvosios atletikos rungčių (pvz., trumpųjų nuotolių bėgimo, šuolio į tolį ir trišuolio), taip pat kalnų slidinėjimo, šuolio su slidėmis nuo tramplyno varžybose. SportŽ1636; dar žr. SportŽ2695
anemometras ntk. vėjamatis SportŽ129
anemometras žr. vėjamatis SportŽ232
vėjamatis SportŽ1636; SportŽ2695
angl. anemometer SportŽ1636; SportŽ2695
vok. Anemometer SportŽ1636; SportŽ2695
rus. анемометр SportŽ1636; SportŽ2695


anestèzija
(gr. anaisthētos – „nejautrus“). Dalinis arba visiškas jautrumo netekimas. <...>. MedEI48; dar žr. VLEI507
anestezija, nejautra LTEI223; MedEI48; VLEI507
nejautra žr. anestezija MedEII62


angienchyma, tela conductrix, проводниковая ткань, проводящая ткань

angienchimà
Iš vamzdiškų ląstelių sudarytas audinys, kuriuo vyksta keitimasis medžiagomis tarp antžeminės ir požeminės augalo dalies arba tarp atskirų organų. BotŽ46
angienchima žr. apytakinis audinys BotŽ27
apytakinis audinys BotŽ46
lot. angienchyma, tela conductrix BotŽ46
rus. проводниковая ткань, проводящая ткань BotŽ46


annihilation, dematerialization, Zerstrahlung, Vernichtung, Annihilation, Dematerialisation, аннигиляция

anihiliãcija
(lot. annihilatio – „išnykimas“). Dalelės (pvz., elektrono) ir antidalelės (pvz., pozitrono) virtimas fizikinio (pvz., elektromagnetinio) lauko kvantais. <…>. KarŽ8
Sąveikaujančios elementarioji dalelė ir jos antidalelė išnyksta sukurdamos kitas daleles. <…>. TechEI85
Neigiamojo ir teigiamojo elektronų sąveika, kurios metu jie abu išnyksta, o jų energija virsta elektromegnetine spinduliuote. BrandŽ11–12
anihiliacija, išmedžiagėjimas BrandŽ11–12; FizŽ213; TechEI85
anihiliacija KarŽ8
išmedžiagėjimas žr. anihiliacija BrandŽ53; KarŽ98; TechEII307
angl. annihilation BrandŽ11; annihilation, dematerialization FizŽ213
vok. Zerstrahlung, Vernichtung BrandŽ11; Annihilation, Dematerialisation FizŽ213
rus. аннигиляция BrandŽ11; FizŽ213


anokia, oxygen deficiency, lack of oxygen, Anoxie, аноксия

anòksija
Reiškinys, susijęs su organinės medžiagos oksidacija vandenyje ištirpusiu deguonimi iki visiško jo išnykimo, anaerobinėms bakterijoms redukuojant sulfatus iki sulfidų. HidreŽ29
anoksija žr. deguonies trūkumas HidreŽ14
deguonies trūkumas, anoksija HidreŽ29
angl. anokia, oxygen deficiency, lack of oxygen HidreŽ29
vok. Anoxie HidreŽ29
rus. аноксия HidreŽ29


anorèksija
(Anorexia nervosa; gr. an – „be, ne“ + orexis – „noras valgyti, apetitas“). Priežastys įvairios: apetito išnykimas, pasišlykštėjimas maistu, bijojimas pajuokos dėl dismorfofobijos. PsichiatrŽ59
(gr. an… – neigimo priešdėlis + orexis „apetitas“). Apetito nebuvimas. <…>. MedEI52
anoreksija, nevalgumas MedEI52
anorexia nervosa žr. nevalgymas PsichiatrŽ12
nevalgumas žr. anoreksija MedEII82
nevalgumas PsichiatrŽ59


anserãrijus
Senovės Romoje vieta žąsims auginti – aukšta tvora aptvertas kiemas su portiku viduje. ArchIŽ22
anserarijus, žąsidė ArchIŽ22
angl. anserarium ArchIŽ22


anticiklònas
(gr. anti – „prieš“ + kyklōn – „besisukantis“). Aukštesnio už aplinkinį (to paties horizontalaus lygio) atmosferos slėgio sritis. GeogrŽ13
anticiklonas, aukšto oro slėgimo sritis GeolŽ10
rus. антициклон GeolŽ10


anticipãcija
Vieno ar kelių akordo garsų paankstintas perėjimas į sekantį (= kitą) akordą. MuzŽ174
anticipacija žr. paskuba MuzŽ21
paskuba MuzŽ174
vok. Vorausnahme MuzŽ174


priešnuodžiai, priešnuodis, antidotas, antidotai

antidote, counterpoison, антидот, противоядие

antidòtas
Medžiaga, neutralizuojanti nuodų veikimą. AplŽ301; dar žr. ChŽ1287; ChŽ2326
(gr. antidoton – „priešnuodis“). Vaistai apsinuodijimui gydyti. MedEI55; dar žr. LTEIX202
Medžiagos, šalinančios ar mažinančios nuodų veikimą organizme. <...>. MedEII176
antidotai žr. priešnuodžiai MedEI55; TechEI91
antidotas žr. priešnuodis AplŽ29; ChŽ148; ChŽ252
priešnuodis, antidotas AplŽ301; ChŽ1287; ChŽ2326
priešnuodžiai, antidotai MedEII176; LTEIX202; TechEIV186
angl. antidote AplŽ301; ChŽ1287; antidote, counterpoison ChŽ2326
rus. антидот AplŽ301; ChŽ1287; противоядие, антидот ChŽ2326


antipirètikai
(gr. anti – priešingybės priešdėlis + pyretos – „karštis, karščiavimas“). Vaistai, mažinantys pakilusią kūno temperatūrą. <...>. MedEI392
antipiretikai žr. karštį mažinantys vaistai MedEI58
karštį mažinantys vaistai, antipiretikai MedEI392


antisèptikai
(gr. anti – priešingybės priešdėlis + sēptikos – „puvimo, pūdantis“). Jais naikinami mikrobai, esantys odos ir gleivinių paviršiuje, žaizdoje, opoje arba kūno ertmėse. <...>. MedEI59
antiseptikai, antiseptinės medžiagos MedEI59


antraknòzė
Augalų liga. Sukelia grybšių (Deuteromycetes) klasės slyvagrybio (Gloeosporium) ir deguliagrybio (Colletotrichum) genčių kai kurių rūšių grybai. Reiškiasi dėmėmis ant įvairių augalo organų. Dėmėse, kartais ir žaliame audinyje būna tamsių kauburėlių – acervulių. Ligoti lapai džiūsta, plonesni stiebai dėmių vietose lūžta. Lietuvoje deguliais dažniau serga agrastai, serbentai, avietės, dobilai, pupelės, beržai, drebulės. <...>. ŽŪEI328; dar žr. VLEIV569
Grybšių poskyrio slyvagrybių ir geguliagrybių genčių kai kurių rūšių grybų sukeliama kultūrinių augalų liga, pasireiškianti tamsiomis, giliai įdubusiomis dėmėmis ant augalo lapų, vaisių, stiebų. EkolŽ64
antraknozė žr. deguliai EkolŽ21; VLEI600; ŽŪEI77
antraknozė, deguliai PrekŽ18
deguliai, antraknozė EkolŽ64; VLEIV569; ŽŪEI328
gleosporiozė žr. deguliai ŽŪEI574
angl. anthracnose EkolŽ64
vok. Anthraknose EkolŽ64
rus. антракноз EkolŽ64; PrekŽ18


antropogenèzė
(gr. anthrōpos – „žmogus“ + genesis – „kilmė“). Žmogaus fiz. tipo raida, kalbos atsiradimas ir visuomenės susidarymas. <…>. MedEI62
antropogenezė, žmogaus kilmė MedEI62
žmogaus kilmė žr. antropogenezė MedEII445


antropomètras
Antropologinis prietaisas. Sudarytas iš metalinio sudedamo stiebo ir 2 paslankių skersinių. Juo matuojamas žmogaus ūgis <…>. LTEI269
antropometras, žmogaus matuoklė LTEI269


asmenvardžiai, asmenvardis, antroponimai, antroponimas

antroponi`mas
Tikrinis asmens vardas: Vytautas, Žymantienė, Vaižgantas. KalbŽ27
Autoriaus (asmens) vardas, pavardė, pravardė, slapyvardis. KnygŽ28
(gr. anthrōpos – „žmogus“ + onyma – „vardas“). Tikriniai žmogaus vardai (pavardė, pravardė, vardas, slapyvardis, tėvavardis ir kt.). <…>. LKE29; dar žr. VLEI618
antroponimai, asmenvardžiai LKE29; VLEI618
antroponimas žr. asmenvardis KalbŽ21
asmenvardžiai žr. antroponimai LKE42; VLEII85
asmenvardis, antroponimas KalbŽ27; KnygŽ28
angl. personal name KalbŽ27
rus. антропоним KalbŽ27


ántrumas
(lot. antrum – „urvas“). Senovės krikščionių, kurie buvo priversti atlikti savo apeigas urvuose, kulto pastatas. ArchIŽ23
antrumas, urvinė šventykla ArchIŽ23
angl. antrum ArchIŽ23


gastradeni`tas
(lot. gastradenitis < gr. gastēr – „skrandis“ + gr. aden – „liauka“). Skrandžio liaukų uždegimas. <...>. MedEI273
gastradenitas, skrandžio liaukų uždegimas MedEI273
skrandžio liaukų uždegimas, gastradenitas MedEII279


anuliãvimas
Vienašalis tarptautinės sutarties nutraukimas, kai to nėra numatyta pačioje sutartyje. Anuliavimas netaikomas humanitarinio pobūdžio sutartims, ginančioms žmogaus teises, ir ypač sutartims, užtikrinančioms civilių ir karo belaisvių apsaugą ginkluotojo konflikto metu ir kitais atvejais. KareŽ23
anuliavimas, panaikinimas KareŽ23
panaikinimas žr. anuliavimas KareŽ417
angl. annulment, nullification KareŽ23
rus. анулирование KareŽ23


anùrija
(gr. an... – neigimo priešdėlis + uron – „šlapimas“). Dėl anurijos ligonis visai nesišlapina arba šlapimo jam išsiskiria <100 ml per parą. <…>. MedEI64
anurija, šlapimo neišsiskyrimas MedEI64
šlapimo neišsiskyrimas žr. anurija MedEII331


apantelèsas
(lot. Apanteles glomeratus). Brakonidų šeimos vabzdys. Kūnas 2,5 mm ilgio, juodas, kojos rausvai rudos. <...>. ŽŪEI79
baltukinis smulkiapilvis žr. apantelesas ŽŪEI175
apantelesas, baltukinis smulkiapilvis ŽŪEI79


apatri`dai
Neturi jokios valstybės pilietybės. Asmeniu be pilietybės tampama, kai pagal įstatymą valst. valdžios ar teismo sprendimą netenkama pilietybės vienoje šalyje ir negaunama kitoje. <...>. VLEII85
apatridai žr. asmenys be pilietybės VLEI633
apolidai žr. asmenys be pilietybės VLEI659
asmenys be pilietybės, apatridai, apolidai VLEII85


apex, верхушка, апекс

ãpeksas
Viršutinė liemens (stiebo) ar šaknų dalis, apimanti meristemą su aktyviai besidalijančiomis ląstelėmis. SelekŽ221
apeksas žr. viršūnė SelekŽ25
viršūnė, apeksas SelekŽ221
angl. apex SelekŽ221
rus. верхушка, апекс SelekŽ221


aplikãcija
(lot. applicatio – „pridėjimas“). 1. Siuvinėjimo būdas: ant audinio arba odos pagrindo uždėta kito audinio (arba odos) skiautė pritvirtinama vienu iš siuvinėjimo dygsnių. <...>. 2. Bet kurioje taikomosios dailės rūšyje – medžiagos, besiskiriančios spalva arba faktūra, pritvirtinimas prie kitos medžiagos pagrindo. 3. Aplikacijos technika sukurtas dailės dirbinys. DailŽ34–35
antsiuvas žr. aplikacija DailŽ33
aplikacija, antsiuvas DailŽ34–35; PrekŽ19
rus. аппликация PrekŽ19


aplikatūrà
(lot. applicatus – „prisišliejęs, pritaikytas“). 1. Pirštuotė, pirštų laikymo tvarka, griežiant muzikos instrumentais. 2. Pirštų žymėjimas skaitmenimis natose. MuzŽ23
(vok. Applikatur < lot. applico – „pridedu, priglaudžiu“). Pirštų parinkimas groti muzikos instrumentais; skaitmenys virš natų, rodantys, ką kuriuo pirštu groti. VLEI655
aplikatūra, pirštuotė MuzŽ23; VLEI655
pirštuotė žr. aplikatūra MuzŽ180


apofigà
1. Išgaubtas kolonos profilis tarp bazės ir liemens ar tarp liemens ir kapitelio. ArchIŽ24. 2. Dorėniškųjų kapitelių įduba ar skocija, esanti žemiau echino. ArchIŽ24
apofiga, įlankis, išlankis ArchIŽ24
angl. apophyge, escape ArchIŽ24


balsių kaita, abliautas, apofonija, defleksija, dar, ablautas, alternacija

ablaut, vowel gradation, apophony, alternation, аблаут, чередование гласных, альтернация

apofònija
Giminiškų žodžių šaknies balsių ar dvibalsių kitimas, skiriantis to paties žodžio formas (biro : byra) arba giminiškus žodžius (leisti : laida). KalbŽ34
Balsių ir dvibalsių bei dvigarsių kaitaliojimasis tose pačiose fleksinės kalbos morfemose. Būdinga indoeuropiečių ir ypač semitų kalboms. <…>. LKE58; dar žr. VLEII513
ablautas žr. balsių kaita KalbŽ10
abliautas žr. balsių kaita KalbŽ10
apofonija žr. balsių kaita KalbŽ23; VLEI658
alternacija, balsių kaita, abliautas, apofonija, defleksija KalbŽ17
alternacija dar žr. balsių kaita KalbŽ17
balsių kaita, ablautas, abliautas, apofonija, defleksija, alternacija KalbŽ34
balsių kaita, apofonija LKE58; VLEII513
defleksija žr. balsių kaita KalbŽ45
angl. ablaut, vowel gradation, apophony KalbŽ34; alternation KalbŽ17
rus. аблаут, чередование гласных KalbŽ34; альтернация KalbŽ17


aponeuròzė
(Apo... + gr. neuron – „sausgyslė“). Plati jungiamojo audinio plokštelė. Ja platieji raumenys tvirtinasi prie kaulo ir kitų audinių. Aponeurozė sudaryta iš glaudaus skaidulinio jungiamojo audinio (tankiai išsidėsčiusių daugiausia lygiagrečių kolageno ir elastinių skaidulų). Kartais aponeuroze vadinama stora fascija. VLEI663
(Apo...+ gr. neuron – „sausgyslė“). Plačiųjų raumenų sausgyslė. Plokštelės formos. Sudaryta iš skaidulinio jungiamojo audinio, kuriame vyrauja lygiagretūs kolageninių skaidulų pluoštai. <...>. LTEI289
(gr. apo... – „iš, nuo“ + neuron – „sausgyslė“). Plati ir plokščia sausgyslė. Ja baigiasi platieji raumenys (pvz., pilvo) arba prasideda kai kurie dideli raumenys (pvz., didysis sėdmens raumuo). Aponeurozė yra perlamutrinio blizgesio. Susideda iš kolageninių skaidulų, tarp kurių yra nedaug ląstelių. <...>. MedEI68
aponeurozė, sausplėvė LTEI289; MedEI68; VLEI663
sausplėvė žr. aponeurozė MedEII252; LTEX56


priedėlis, apozicija, Toks ląstelės sienelių būdas, kai naujai pagamintos medžiagos klojasi ant anksčiau pagamintų., klojimas(is)

appositio, аппозиция, наложение

apozi`cija
Pažyminiu einantis daiktavardis ar jį pavaduojantis žodis, suderintas su pažymimuoju žodžiu linksniu, dažnai gimine bei skaičiumi. <...>. LKE500
apozicija žr. priedėlis LKE31
priedėlis, apozicija LKE500
Toks ląstelės sienelių būdas, kai naujai pagamintos medžiagos klojasi ant anksčiau pagamintų. BotŽ205
apozicija, klojimas(is) BotŽ35
klojimas(is), apozicija BotŽ205
lot. appositio BotŽ205
rus. аппозиция, наложение BotŽ205


arbalètas
(pranc. arbalete < lot. arcuballista < arcus – „lankas“ + ballista – „svaidyklė“). Rankinis strėlių svaidomasis ginklas. Buvo ir kulkomis šaudančių arbaletų, vad. balestrų. Sudarytas iš buožės, lanko, templės, įtempimo ir paleidimo mechanizmų (buvo ir rankomis įtempiamų). <...>. VLEI707–708; dar žr. LTEI311
Rankinis svaidomasis ginklas; sudarytas iš plieninio ar medinio lanko, medinio apsodo (dažnai su buože); turėjo templės įtempimo mechanizmą, paleidžiamąjį mechanizmą, taikiklį. Arbaletas nusviesdavo trumpą su sunkiu plieniniu antgaliu strėlę iki 200 m. Vakarų Europoje buvo naudojamas ilgasis arbaletas (iki 1,8 m), Artimuosiuose Rytuose – trumpasis (iki 0,8 m). Iki XVI a. arbaletą naudojo pėstininkai ir raitininkai, iki XVIII a. – medžiotojai. Lietuvoje buvo naudojamas Artimųjų Rytų tipo arbaletas. Arbaletas su vamzdžiu, svaidantis strėles ir kulkas, Vakarų Europoje buvo vadinama arkebuza. KareŽ35
arbaletas, kilpinis lankas KareŽ35; LTEI311; VLEI707–708
kilpinis lankas žr. arbaletas KareŽ269; VLEX56
angl. arbalest KareŽ35
rus. арбалет KareŽ35


archai`zmas
Pasenęs žodis (ašva „kumelė“, liaupsė „garbė“, vetušas „senas“), gramatinė forma (ašmas „aštuntas“, duomi „duodu“, galiegu „ar gali“) ar sintaksinė konstrukcija (ir numirė saulei nusileidžiančiai – absoliutinis naudininkas, dativus absolutus). <...>. KalbŽ24
archaizmas, senybė KalbŽ24
senybė žr. archaizmas KalbŽ180
angl. archaism KalbŽ24
rus. архаизм KalbŽ24


archeti`pas
(gr. archetypon < archē + typos – „pavyzdys“). Lyg. kalbotyros metodais rekonstruojama galima pirminė kalbos vieneto (fonemos, morfemos, leksemos, žodžių junginio ar sakinio) forma. <...>.VLEI720
archetipas, prolytė VLEI720
prolytė žr. archetipas VLEXIX156


archipelago, group of islands, Inselgruppe, Archipel, архипелаг

arhipelãgas
Grupė salų, esančių netoli viena kitos, dažnai turinčių bendrą povandeninę papėdę, paprastai tos pačios geologinės sandaros ir geologinės kilmės. EkolŽ263
archipelagas žr. salynas EkolŽ27
salynas EkolŽ263
angl. archipelago, group of islands EkolŽ263
vok. Inselgruppe, Archipel EkolŽ263
rus. архипелаг EkolŽ263


atròfija
Audinių arba organų sumažėjimas arba sunykimas, negalėjimas atlikti turėtų būdingų funkcijų. SelekŽ31
atrofija, sunykimas SelekŽ31
sunykimas žr. atrofija SelekŽ198
angl. atrophy SelekŽ31
rus. атрофия SelekŽ31


arènai
Karbocikliniai junginiai, turintys benzeno arba kitokį (nebenzeninį) aromatinį žiedą. <...>. TechEI129
arenai, aromatiniai angliavandeniliai TechEI129
aromatiniai angliavandeniliai žr. arenai TechEI129


arresting, blocage, Arretierung, арретирование

aretãvimas
Svarstyklių svirties nukėlimas nuo prizmės ir jos nedarbinės padėties fiksavimas. MetrolŽ2643
aretavimas žr. strigdymas FizŽ338; MetrolŽ251
strigdymas FizŽ3771; MetrolŽ2643
angl. arresting FizŽ3771; MetrolŽ2643
pranc. blocage FizŽ3771; MetrolŽ2643
vok. Arretierung FizŽ3771; MetrolŽ2643
rus. арретирование FizŽ3771; MetrolŽ2643


arrest, arrester, dispositif de blocage, mécanisme de blocage, relève-fléau, Arretiervorrichtung, Sperre, арретир

aretỹras
Įtaisas jautrių matuoklių (svarstyklių, elektrinių matuoklių) judamosioms dalims laikinai įstrigdyti nedarbo padėtyje. MetrolŽ2643
aretyras žr. strigdiklis FizŽ3771; MetrolŽ251
aretyras žr. prietaiso stabdiklis FizŽ218
strigdiklis MetrolŽ2643
angl. arrest MetrolŽ2643; arrester FizŽ218
pranc. dispositif de blocage, mécanisme de blocage, relève-fléau MetrolŽ2643
vok. Arretiervorrichtung, Sperre FizŽ218; MetrolŽ2643
rus. арретир FizŽ218; MetrolŽ2643


arkãnas
Ilga virvė arba diržas su paslankia kilpa gale gyvuliams gaudyti. <...>. VLEI776
arkanas, kilpinis VLEI776


ãsbestas
(gr. asbestos – „neužgesinamas“). Silikatų klasės pluoštinės struktūros mineralų grupė. Daugiausia tai vandeningi magnio, geležies, kai kada kalcio, natrio silikatai. <...>. VLEII65
asbestas, kalnų linai, kalnų pakulos VLEII65


armwrestling, Armbeugung, Armbeugen, армреслинг, армрестлинг, армспорт

armrèstlingas
Jėgos sporto šaka – dviejų sportininkų rankos jėgos varžybos stovint arba sėdint vienam prieš kitą prie specialaus stalo. Abiejų varžovų priešingos rankos ant stalo vienoje tiesėje, alkūnės remiasi į guminius paklotėlius. Susiimama rankomis taip, kad kiekvienas matytų savo nykštį; kairėmis rankomis laikomasi už pritvirtintų prie stalo metalinių rankenų, kojomis įsispiriama į stalo kojas. Sportininkų tikslas – po teisėjo ženklo nulenkti savo varžovo ranką ant stalo. Nugalėtojas išaiškinamas po 3 mėginimų. SportŽ1295; dar žr. SportŽ2321
armrestlingas ntk. rankos lenkimas SportŽ135; SportŽ239
rankos lenkimas SportŽ1295; SportŽ2321
angl. armwrestling SportŽ1295; SportŽ2321
vok. Armbeugung, Armbeugen SportŽ1295; SportŽ2321
rus. армреслинг SportŽ1295; армрестлинг, армспорт SportŽ2321


arsenalas, armamentarijus, ceikhauzas, ginklinė, cekhauzas

arsenãlas
(pranc. arsenal, it. arsenale < arab. dār aş-şsan?a – „dirbtuvė“). Vienas arba keli pastatai, kuriuose gaminti, taisyti ir saugoti ginklai bei apsauginės ginkluotės reikmenys <...>. DailŽ42
(It. arsenale < arab. dār şinā?ah – „dirbtuvė“). Kar. įstaiga ar dalinys, atsakingas už ginklų, šaudmenų bei amunicijos ir kt. kar. atsargų saugojimą, priežiūrą; pastatas ar pastatų grupė, kur saugomos tos atsargos. Dažn. arsenaluose ginklai remontuojami, iš čia skirstomi kar. daliniams, iki 19 a. pab. buvo ir gaminami. <...>. VLEII44
armamentarijus žr. arsenalas DailŽ40; VLEII10
arsenalas, armamentarijus, ceikhauzas, ginklinė VLEII44
arsenalas, armamentarijus, cekhauzas, ginklinė DailŽ42
ceikhauzas žr. arsenalas VLEIII746
cekhauzas žr. arsenalas DailŽ79


article, артикель

arti`kelis
Germanų, romanų, vengrų, semitų ir kt. kalboms būdingas tarnybinis žodis, rodantis daiktavardžio giminę, skaičių, apibrėžtumo, neapibrėžtumo ir kitas gramatines ypatybes: angl. the (nekaitomas), a (prieš priebalsius), am (prieš balsius); vok. der, die, das, ein, eine; pranc. le, la, les, un, une, des <...>. KalbŽ25; dar žr. VLEII52
artikelis, skirtis KalbŽ25; VLEII52
skirtis žr. artikelis KalbŽ187
angl. article KalbŽ25
rus. артикель KalbŽ25


artri`tas
(lot. arthritis < gr. arthron – „sąnarys“). Gali pažeisti vieną sąnarį (monoartritas) ar daugelį sąnarių (poliartritas). Artritą sukelia mikrobai (pvz., stafilokokai, gonokokai, bruceliozės, tuberkuliozės, sifilio sukėlėjai), traumos, medžiagų apykaitos sutrikimai. Dažniau susergama, sumažėjus organizmo atsparumui (pvz., peršalus). <...>. MedEI75
artritas, sąnarių uždegimas MedEI75
sąnarių uždegimas žr. artritas MedEII245


asci`tas
(lot. ascites < gr. askos – „kailinis maišas skysčiui laikyti“). Skysčio susikaupimas pilvo ertmėje. <...> MedEI77; dar žr. LTEI377
Neuždegiminės kilmės skysčių kaupimasis pilvo ertmėje. Dažniausiai pilvo vandenė pasitaiko smulkiesiems, rečiau – stambiesiems gyvuliams. <...>. ŽŪEII776
ascitas žr. pilvo vandenė ŽŪEI104
ascitas, pilvo vandenė LTEI377; MedEI77
pilvo vandenė žr. ascitas MedEII148
pilvo vandenė, ascitas ŽŪEII776


assimilatio, assimilation, ассимиляция, усвоение, Vieno kalbos garso supanašėjimas su kitu. Asimiliacija dažniausiai klasifikuojama pagal panašėjimo laipsnį, kryptį, nuotolį ir dėl to gali būti kelių rūšių. <…>.

asimiliãcija
(lot. ad – „prie“, similis – „panašus“, assimilatio – „supanašinimas“). Maisto medžiagų įsisavinimas, jų perdirbimas į savo kūno medžiagas. BotŽ40
Aplinkos medžiagų vartojimas ir pasisavinimas organizmo reikmėms. SelekŽ28
asimiliacija, įsisavinimas BotŽ40; SelekŽ28
įsisavinimas žr. asimiliacija SelekŽ98
įsisavinimas, asimiliacija BotŽ188
lot. assimilatio BotŽ40
angl. assimilation SelekŽ28
rus. ассимиляция, усвоение BotŽ40; rus. ассимиляция SelekŽ28
Vieno kalbos garso supanašėjimas su kitu. Asimiliacija dažniausiai klasifikuojama pagal panašėjimo laipsnį, kryptį, nuotolį ir dėl to gali būti kelių rūšių. <…>. KalbŽ26
asimiliacija, supanašėjimas KalbŽ26
supanašėjimas žr. asimiliacija KalbŽ197
angl. assimilation KalbŽ26
rus. ассимиляция KalbŽ26


ascus, аск, сумка

ãskas
(gr. askos – „maišas“). Specialių hifų viršūnėse iš dvibranduolės ląstelės susiformavęs maišelis, kurio viduje paprastai susidaro 8 sporos (aukškiasporės). BotŽ41
askas, aukšlys BotŽ41
aukšlys, askas BotŽ75
lot. ascus BotŽ41
rus. аск, сумка BotŽ41


askomicètai
(Ascomycetes). Aukštesniųjų (daugialąsčių) grybų, sudarančių lytines sporas – aukšliaspores, klasė. <...>. ŽŪEI137–138
askomicetai žr. aukšliagrybiai ŽŪEI107
aukšliagrybiai, askomicetai ŽŪEI137


askokárpas
(gr. askos – „maišas“, karpos – „vaisius“). Askų grupė drauge su apsauginiu apvalkalu. BotŽ41
askokarpas, aukšlidė BotŽ41
aukšlidė, askokarpas BotŽ75
lot. ascocarpus BotŽ41
rus. аскокарп BotŽ41


aspect, вид, аспект

aspèktas
Veiksmažodžių savybė, kylanti iš veiksmo atlikimo būdo trukmės, baigtumo atžvilgiu. Pagrindinę veikslui būdingą priešpriešą sudaro veiksmo tęsimosi ir jo baigtumo (nutrauktumo) išreiškimas, t. y. eigos ir įvykio veikslai. <…>. KalbŽ226
(lot. aspectus – „žvilgsnis, išvaizda“). LKE43. Veiksmažodžio reikšmės ypatybė, nustatoma pagal tai, ar kalbėtojas veiksmą suvokia kaip baigtinę visumą, ar kaip trunkantį procesą. <...>. LKE693
aspektas žr. veikslas KalbŽ28; LKE43
veikslas, aspektas KalbŽ226; LKE693
angl. aspect KalbŽ226
rus. вид, аспект KalbŽ226


aspirãcija
(lot. aspiratio – „pūtimas, įkvėpimas“). 1. Sėklų valymo būdas: lengvosios priemaišos nusiurbiamos oro srove. Plačiai naudojama valymo mašinose. 2. Dulkių ar užteršto oro nusiurbimas iš darbo zonos arba patalpos. ŽŪEI109
aspiracija, nusiurbimas ŽŪEI109


aspirãtorius
1. (lot. aspiratio – „įkvėpimas“). Aparatas oro srovei siurbti, plačiai naudojamas augalų fiziologijos bandymuose fotosintezės, kvėpavimo arba transpiracijos intensyvumui nustatyti. BotŽ42. 2. (lot. aspiratio – „pūtimas, įkvėpimas“). Įtaisas kam nors nusiurbti. <...>. ŽŪEI109
aspiratorius, orasiurblis BotŽ42
aspiratorius, siurbtuvas ŽŪEI109
orasiurblis, aspiratorius BotŽ302
rus. аспиратор BotŽ42


asteri`skas
Ženklas, kuriuo tekste žymimos išnašos, atskiriamos teksto dalys ar žymima teksto pabaiga; kalbotyros veikaluose žymima dar ir atkurtos ar sukurtos žodžių formos ir kiti sutartiniai dalykai. BibliotekŽII99
(gr. asteriskos – „žvaigždutė“). KnygŽ29. Žvaigždutės formos ženklas, kuriuo tekste pažymimos išnašos. Žvaigždutėmis gali būti skiriamos teksto dalys, nurodoma teksto pabaiga. KnygŽ413
asteriskas ntk. žvaigždutė BibliotekŽII10
asteriskas žr. žvaigždutė KnygŽ29
žvaigždutė, asteriskas KnygŽ413
žvaigždutė BibliotekŽII99
angl. asterisk BibliotekŽII99
vok. Asteriskus BibliotekŽII99
rus. астериск BibliotekŽII99


astragãlas
(gr. astragalos – „slankstelis, čiurna“). Velenėlio pavidalo kolonos liemens viršutinės dalies elementas. <...>. TechEI146
astragalas, kaklelis TechEI146


atavi`zmas
(lot. atavi – „protėviai“). Grįžimas į protėvius, nenormalus pasireiškimas organizmuose požymių ir savybių, kurių neturėjo tėvai, bet kuriuos turėjo tolimi protėviai. BotŽ43
atavizmas BotŽ43
atsigimimas žr. atavizmas BotŽ45
lot. atavismus BotŽ43
rus. атавизм BotŽ43


audiokasètė
Dėžutė su magnetine juosta, į kurią galima įrašyti garsus (muziką, žodžius ir t. t.), o paskui juos atgaminti (ir išgirsti) naudojantis kasetiniu magnetofonu (kasetofonu). <...>. XXŽ139
audiokasetė žr. garsajuostė XXŽ36
garsajuostė, garso kasetė XXŽ139
garso kasetė žr. garsajuostė XXŽ140


atei`zmas
(pranc. atheisme < gr. atheon – „bedievybė“). Pažiūrų sistema, neigianti dievo, antgamtinių būtybių ir reiškinių buvimą, atmetanti bet kokią tikybą. <...>. LTEI408
(pranc. atheisme < gr. a – „prieš“ + theos – „dievas“). Pažiūrų sistema (doktrina) ir ja pagrįstos praktinės nuostatos, neigiančios Dievo, antgamčių būtybių bei reiškinių buvimą. Kraštutinė ateizmo kryptis (vad. kovingasis ateizmas), kuriai būdinga ne tik Dievo neigimas, bet ir kova su bet kokiomis religijos apraiškomis, dažnai vadinama antiteizmu. <...>. VLEII122–123
ateizmas, bedievybė LTEI408; VLEII122–123
bedievybė žr. ateizmas LTEII61


atelektãzė
(gr. atelēs – „nepilnas“ + ektasis – „išsitempimas“). Plaučių audinio subliuškimas, kai alveolėse nebūna arba trūksta oro. <...>. MedEI83
atelektazė, plaučių subliuškimas MedEI83
plaučių subliuškimas žr. atelektazė MedEII157


ateljẽ
(pranc. atelier). DailŽ45. Dailininko, fotografo darbo vieta: atskiras pastatas arba patalpa didesniame pastate; ppr. apšviesta per įstiklintą stogą arba didelius šiaurinius langus, kad apšvietimas per visą dieną kuo mažiau kistų. Individualios darbo vietos pobūdį įgijo XIX a. DailŽ104
ateljė žr. dirbtuvė DailŽ45
dirbtuvė, ateljė, studija DailŽ104
studija žr. dirbtuvė DailŽ404


attractant, аттрактант, привлекающее средство

atraktántas
Medžiaga, kuri vilioja gyvūnus veikdama jų chemoreceptorius. ChŽ1366; dar žr. ChŽ2418
atraktantas, vilioklis ChŽ159; ChŽ264
vilioklis, atraktantas ChŽ1366; ChŽ2418
angl. attractant ChŽ1366; ChŽ2418
rus. аттрактант, привлекающее средство ChŽ1366; ChŽ2418


attribute, attributive adjunct, определение, Objekto būdingasis bruožas., атрибут

atribùtas
Antrininkė sakinio dalis, kuri reiškia bet kuria sakinio dalimi einančio daiktavardžio žymimo dalyko požymį, pavyzdžiui, žodžiai baltuosius, brolio sakinyje Baltuosius dobiliukus skabė brolio žirgas. <...>. KalbŽ147
Žodžių junginio priklausomasis dėmuo, jungiamas prie daiktavardžių ir apibūdinantis jais reiškiamas sąvokas ar įvaizdžius <...>. LKE473
atributas žr. pažyminys KalbŽ29; LKE48
pažyminys, atributas KalbŽ147; LKE473
angl. attribute, attributive adjunct KalbŽ147
rus. определение KalbŽ147
Objekto būdingasis bruožas. KompŽ32
atributas, esminys KompŽ32
esminys žr. atributas KompŽ61
angl. attribute KompŽ32
rus. атрибут KompŽ32


audiovi`zija
(lot. audio + lot. visio – „regėjimas“). Terpėje esančių objektų regimasis atvaizdas, gautas naudojantis garso bangomis (daugiausia ultragarso) <...>. TechEII48
audiovizija žr. garsavaizdis TechEI182
garsavaizdis, audiovizija TechEII48


aukciònas
(lot. auctio (kilm. auctionis)). Specialiai organizuotas viešas pardavimas, prekyba, periodiškai veikianti tam tikroje prekyvietėje, kur iš anksto nurodytu laiku viešai parduodamos prieš tai eksponuotos prekės. GeogrŽ22
Prekių ir paslaugų pardavimo būdas nustatant kainas konkurencijos sąlygomis. Tai viešas dažniausiai unikalių ir sunkiai standartizuojamų daiktų (prekių) pardavimas. Parduodamą daiktą įgyja tas asmuo, kuris, palyginti su pradine kaina, pasiūlo didžiausią kainą. VadŽ129
aukcionas, varžytynės GeogrŽ22; JteisŽ18; PrekŽ22; VadŽ129
varžytynės žr. aukcionas VadŽ129
rus. аукцион JteisŽ18; PrekŽ22


auxiblasti, удлиненные ноги, ауксибласты

auksiblãstai
(gr. auxō – „augu“, blastos – „daigas“). BotŽ75. Ištįsę ilgyn metūgliai, kuriais ilgėja daugiamečių augalų pagrindinis stiebas arba jo šoninės šakos. BotŽ184
ilgaūgliai, auksiblastai BotŽ184
auksiblastai, ilgaūgliai BotŽ75
lot. auxiblasti BotŽ184
rus. удлиненные ноги, ауксибласты BotŽ184


auskultãcija
(lot. auscultátio – „išklausymas“). Organų tyrimo metodas – išklausomi ir įvertinami tų organų veiklos sukeliami garsai. <...>. MedEI90
auskultacija, išklausymas MedEI90
išklausymas žr. auskultacija MedEI366


outbreeding, аутбридинг, ауткроссинг

autbrýdingas
Negiminiškų vienos rūšies individų, bendrų protėvių neturinčių 4–6 ir tolimesnėse kartose, kryžminimo sistema, didinanti palikuonių heterozigotiškumą. SelekŽ98
autbrydingas žr. išvaisa SelekŽ37
išvaisa, autbrydingas SelekŽ98
angl. outbreeding SelekŽ98
rus. аутбридинг, ауткроссинг SelekŽ98


rezòrbcija
(lot. resorbeo – „įsiurbiu“). Maisto medžiagų (baltymų, angliavandenių ir riebalų), suskilusių iki monosacharidų, aminorūgščių, glicerino ir riebiųjų rūgščių, perėjimas pro virškinamojo trakto sieneles į kraują ir limfą. <…>. LTEIX417
įsiurbimas žr. rezorbcija LTEIV518
rezorbcija, įsiurbimas LTEIX417


independent learner, Autodidakt, автодидакт

autodidãktas
Asmuo, savarankiškai besimokantis pagal vidurinės ar aukštosios mokyklos programas. Išmokęs kursą, jis gali laikyti eksterno egzaminus ir gauti atitinkamą pažymėjimą arba diplomą. EdukŽ253
autodidaktas žr. savamokslis EdukŽ33
savamokslis EdukŽ253
angl. independent learner EdukŽ253
vok. Autodidakt EdukŽ253
rus. автодидакт EdukŽ253


self-fertility, autogamia, автогамия, самоопыление, самооплодотворение

autogãmija
(gr. autos – „pats“, gamos – „vedybos“). BotŽ76. 1. Reiškinys, kad (=kai) žiedų purkos apsidulkina to paties žiedo dulkelėmis 2. Sodininkystėje – reiškinys, kad (=kai) kurios nors veislės žiedus apdulkina tos pačios veislės augalų žiedadulkės 3. Reiškinys, kad (=kai) vieni to paties individo žiedai apsidulkina kitų to paties individo žiedų dulkelėmis. BotŽ371
Augalų apsidulkinimas to paties žiedo žiedadulkėmis ir viename žiede susidariusių vyriškųjų ir moteriškųjų gametų susiliejimas. SelekŽ179
autogamija, savidulka BotŽ76
autogamija žr. savivaisa SelekŽ38
savidulka, autogamija BotŽ371
savivaisa, autogamija SelekŽ179
angl. self-fertility SelekŽ179
lot. autogamia BotŽ371
rus. автогамия, самоопыление BotŽ371; самооплодотворение, автогамия SelekŽ179


autohesion, Autohäsion, автогезия, самослипание

autohèzija
Dviejų vienodų besiliečiančių paviršių savaiminis sulipimas. MetrolŽ2546
autohezija žr. savikiba MetrolŽ263
savikiba MetrolŽ2546
angl. autohesion MetrolŽ2546
vok. Autohäsion MetrolŽ2546
rus. автогезия, самослипание MetrolŽ2546


аутоинтоксикация

autointoksikãcija
(gr. autos – „pats“, lot. in – „į“, gr. toxicon – „nuodai“). Augalų apsinuodijimas savo pačių išskiriamomis nuodingomis medžiagomis; tuo aiškinamas, pvz., Hieracium pilosella bendruomenių nykimas. BotŽ76
autointoksikacija, savinuoda BotŽ76
savinuoda, autointoksikacija BotŽ371
rus. аутоинтоксикация BotŽ76


autokoncepcija, savivoka, Aš vaizdas, savivaizdis

self-image, self-concept, self-conception, Selbsterkenntnis, Я-концепция, самосознание

autokoncèpcija
1. Žmogaus nuostata savo paties atžvilgiu, kuria vadovaudamasis jis sąveikauja su kitais žmonėmis ir vertina save. 2. Savojo Aš, savo savybių ir vertės apskritai arba atskirose srityse (pvz., moksle, sporte) suvokimas, supratimas. SportŽ1474; SportŽ2522
Palyginti pastovi, daugiau ar mažiau įsisąmoninta ir išgyvenama kaip vienintelė individo vaizdinių ir nuomonių apie save sistema, kuria vadovaudamasis jis sąveikauja su kitais žmonėmis ir vertina pats save. Tai žmogaus nuostata savo paties atžvilgiu. <...>. PsichŽ38–39
aš vaizdas žr. autokoncepcija PsichŽ30
autokoncepcija žr. savivoka SportŽ153
autokoncepcija, Aš vaizdas, savivaizdis PsichŽ38
savivaizdis žr. autokoncepcija PsichŽ266
savivoka, autokoncepcija SportŽ1474
savivoka SportŽ2522
angl. self-image, self-concept PsichŽ38; self-image, self-conception SportŽ1474; SportŽ2522
vok. Selbsterkenntnis SportŽ1474; SportŽ2522
rus. Я-концепция PsichŽ38; SportŽ1474; самосознание SportŽ2522


autometamorfòpsija
(autometamorphpsia; gr. autos – „pats“ + gr. meta – „po, už, per“ + gr. morphe – „išvaizda, forma“ + gr. opsis – „regėjimas“). PsichiatrŽ15. Pakitęs kūno formos arba padėties suvokimas, pvz., ligoniui atrodo, kad jo galūnės padidėjusios ir pan. PsichiatrŽ51
autometamorfopsija žr. „kūno schemos“ sutrikimai PsichiatrŽ15
„kūno schemos“ sutrikimai, autometamorfopsija PsichiatrŽ51


autooikiškùmas
(gr. autos – „pats“, oikos – „namas“). Parazitinio grybo įvairių gyvenimo stadijų praėjimas ant to paties augalo-maitintojo. BotŽ76
autooikiškumas BotŽ76
vienašeimininkiškumas žr. autooikiškumas BotŽ479


autopilòtas
Įrenginys orlaiviui (lėktuvui, sraigtasparniui), erdvėlaiviui, laivui, torpedai, raketai, sviediniui automatiškai valdyti. <...>. TechEI218
autopilotas, automatinis lakūnas TechEI218


autosterilitas, самостерильность

autosterilùmas
(gr. autos – „pats“, lot. sterilis – „bevaisis“). Žiedadulkių savybė nedygti ant to paties žiedo purkos. BotŽ77
autosterilumas BotŽ77
savibergždumas žr. autosterilumas BotŽ371
lot. autosterilitas BotŽ77
rus. самостерильность BotŽ77


autosugèstija
(gr. autos – „pats“ + lot. suggestio – „įtaiga“). PsichiatrŽ15. Sugebėjimas kontroliuoti ir reguliuoti savo psichinius procesus, ypač jausmus ir elgesį, sukelti organizme norimus pojūčius, reguliuoti kai kuriuos procesus (kvėpavimą, raumenų atsipalaidavimą ir kt.). Savitaiga gali būti teigiama, padedanti išvengti stresų, prisitaikyti sau psichoterapiją (autogeninė treniruotė) ir neigiama, sukelianti liguistus reiškinius (jatrogenija). PsichiatrŽ77
Psichinio savęs valdymo forma – žmogaus poveikis sau, kuriuo susikuriami reikalingi vaizdiniai, jausmai, nuotaika, nusistatymas. Savitaiga paremta tikėjimu, jog reikia save valdyti, ir dideliu noru pasiekti reikiamą psichinę būseną. Sportininko savitaiga priklauso nuo gebėjimo koreguoti savo veiksmus ir asmeninių savybių pažinimo. Valinga savitaiga naudojama autogeninėje treniruotėje. SportŽ1473; SportŽ2522
Psichinio savęs valdymo forma, įtaiga, nukreipta į savo psichikos ir organizmo funkcijas. Įsiteigiama mintimis, vaizdiniais, pojūčiais. <...>. MedEII252–253
autosugestija žr. savitaiga MedEI93; SportŽ155; PsichiatrŽ15
autosugestija, savitaiga MedEI93; SportŽ155
savitaiga, autosugestija PsichiatrŽ77; SportŽ1473; MedEII252
angl. autosuggestion SportŽ1473; SportŽ2522
vok. Autosuggestion SportŽ1473; SportŽ2522
rus. самовнушение SportŽ1473; SportŽ2522


autožỹras
(pranc. autogire < auto... + gr. gyros – „ratas“). TechEI219. Sunkesnis už orą orlaivis, kurį kelia priešpriešinio oro srauto sukamo viršutinio sraigto sukuriama keliamoji jėga. <...>. TechEIII117
Orlaivis, turintis horizontalų keliamąjį sraigtą, kurio nesuka variklis, ir atskirą varomąjį sraigtą <...>. XXŽ272
autožyras žr. malūnsparnis TechEI219; XXŽ41
autožyras ntk. malūnsparnis AviacŽ17
malūnsparnis, autožyras TechEIII117; XXŽ272
malūnsparnis AviacŽ64
angl. guroplane AviacŽ64
rus. автожир AviacŽ64


rotap, sieving machine, Siebgerät, ротап

rotãpas
Mechaninis-elektrinis įtaisas rėtyklėje esančiam smėliui tobuliau išsijoti. KrantŽ258
rotapas, kratytuvas KrantŽ258
angl. rotap, sieving machine KrantŽ258
vok. Siebgerät KrantŽ258
rus. ротап KrantŽ258


autvèlingas
Biogeninių cheminių elementų ištekėjimas iš estuarijų į atvirą jūrą ar vandenyną. AplŽ263; EkolŽ216
autvelingas ntk. nuoplūdis EkolŽ39
autvelingas žr. nuoplūdis AplŽ57
nuoplūdis EkolŽ216
nuoplūdis, autvelingas AplŽ263
angl. autwelling AplŽ263; EkolŽ216
vok. Abstoßung EkolŽ216
rus. аутвеллинг AplŽ263; EkolŽ216


avanpòrtas
(pranc. avant – „prieš“ + port – „uostas“). Išorinė apsaugota nuo bangavimo uosto dalis, kur laivai gali stovėti išmetę inkarą, krautis; paprastai gilesnė už pagr. uostą. <...>. LTEI518
avanportas, prieuostis LTEI518


randevù
1. Dviejų lygiagrečių procesų (uždavinių) sąveika. 2. Būdas uždaviniams susieti Ada kalba, kai du uždaviniai susiejami ir lygiagrečiai vykdomi tam tikrą laiką. KompŽ228
randevu žr. sueitis KompŽ189
sueitis, randevu KompŽ228
angl. rendezvous KompŽ189,228
rus. рандеву KompŽ189,228


reaktyvùmas
(lot. re… – pasikartojimo priešdėlis + animation – „gaivinimas“). MedEII215. Veiksmai, kuriais dirbtinai sužadinamos arba palaikomos staiga išnykusios gyvybinės organizmo funkcijos – kraujotaka ir kvėpavimas. <...>. MedEI262
gaivinimas MedEI262
reaktyvumas žr. gaivinimas MedEII215


realýbė
(lot. realis – „daiktiškas, tikras“). Visa, kas objektyviai egzistuoja ir kaip visuomenės praktinės veiklos objektas atsispindi istoriniame pažinimo procese. <...>. LTEIX352
tikrovė žr. realybė LTEXI307
realybė, tikrovė LTEIX352


receptio, восприятие

recèpcija
(lot. reception – „priėmimas“). BotŽ357. Dirginimo priėmimas. BotŽ307
pajutimas BotŽ307
recepcija žr. pajutimas BotŽ357
lot. receptio BotŽ307
rus. восприятие BotŽ307


recidỹvas
(lot. recidivus – „grįžtantis“). Lyg ir pasibaigusios ligos atsinaujinimas. <...>. MedEII216
recidyvas, atkrytis MedEII216


reduceñtai
Organizmai (pvz., bakterijos, kai kurie grybai), skaidantys organines medžiagas į paprastesnius neorganinius junginius, kuriuos augalai panaudoja savo mitybai. EkolŽ272
reducentai žr. skaidytojai EkolŽ255
skaidytojai, reducentai EkolŽ272
angl. reducers EkolŽ272
vok. Reduzenten EkolŽ273
rus. редуценты EkolŽ273


redundancy, избыточность

redundáncija
Iš informacijos teorijos pasiskolintas terminas. Juo žymimas perteklinių elementų (žodžių, jų junginių ir kt., nereikalingų prasmei suvokti) buvimas šnekoje. KalbŽ168
perteklius žr. redundacija KalbŽ149
redundancija, perteklius KalbŽ168
angl. redundancy KalbŽ168
rus. избыточность KalbŽ168


reduplikacija, pakartojimas, kartojimas, dvigubinimas

redupication, повтор, удвоение, дупликация

reduplikãcija
1. Šaknų, kamienų ar ištisų žodžių pakartojimas kaip žodžių darybos ar žodžių junginių (ypač frazeologizmų) kūrimo priemonė: niẽkniekis, kar̃tkarčiais, kadà kãdės, čiul̃kinį čiul̃kinti ir kt. 2. Stiliaus figūra, kuriai būdingas garsų, skiemenų, žodžių ar frazių pakartojimas. <...>. KalbŽ100
Žodžio ar jo dalies (kamieno šaknies) kartojimas (paprastai du kartus) kaip žodžių, o kai kuriose kalbose ir formų (japonų kalboje daugiskaitos) daromasis būdas. KalbŽ168
dvigubinimas žr. reduplikacija KalbŽ53
kartojimas, pakartojimas, reduplikacija KalbŽ100
pakartojimas žr. kartojimas KalbŽ140
reduplikacija, dvigubinimas KalbŽ168
angl. redupication KalbŽ100
rus. повтор, удвоение, дупликация KalbŽ100


reflektometras, atspindžiamatis, atspindžio matuoklis

reflectometer, reflectance photometer, réflectomètre, Reflektometer, Reflexionsmeßgerät, рефлектометр, измеритель коэффициента отражения

reflektomètras
1. Elektromagnetinių bangų atspindžio faktoriaus modulio matuoklis. 2. Optinių bangų atspindžio matuoklis. 3. Specialus fotometras, matuojantis nuo tiriamojo bandinio atspindėtos spinduliuotės vertę. MetrolŽ259; dar žr. ElektrŽ278
atspindžiamatis MetrolŽ259
atspindžiamatis, reflektometras ElektrŽ152; ElektrŽ278
atspindžio matuoklis RadioelŽ442
reflektometras žr. atspindžiamatis ElektrŽ1366; ElektrŽ2550; MetrolŽ2518
reflektometras žr. atspindžio matuoklis RadioelŽ563
angl. reflectometer, reflectance photometer ElektrŽ153; ElektrŽ278; MetrolŽ259; reflectometer RadioelŽ442
pranc. réflectomètre ElektrŽ153; ElektrŽ278; MetrolŽ259; RadioelŽ442
vok. Reflektometer, Reflexionsmeßgerät ElektrŽ153; ElektrŽ278; MetrolŽ259; Reflektometer RadioelŽ442
rus. рефлектометр ElektrŽ153; ElektrŽ278; рефлектометр, измеритель коэффициента отражения MetrolŽ259; RadioelŽ442


reflektor, repeller, réflecteur, Reflektor, Spiegel, Repeller, Rückstrahler, отражатель, рефлектор

reflèktorius
1. Optinis įtaisas šviesos srauto krypčiai keisti. 2. Medžiagos sluoksnis, gaubiantis branduolinio reaktoriaus aktyviąją zoną, atspindintis neutronus ir mažinantis jų nuotėkį. 3. Metalinis arba stiklinis įgaubtas veidrodis šviesai telkti; naudojamas prožektoriuose, teleskopuose, saulės šviesos telktuvuose. 4. Kryptinės antenos elementas, esantis už pagrindinio spinduolio, priimamai arba spinduliuojamai elektromagnetinei energijai telkti. ElektrŽ279; dar žr. BrandŽ15
atšvaitas FizŽ251; RadioelŽ61
atšvaitas, reflektorius BrandŽ15; ElektrŽ153; FizŽ123; ElektrŽ279
reflektorius žr. atšvaitas BrandŽ15; ElektrŽ1366; ElektrŽ2550; FizŽ1245; FizŽ2581; RadioelŽ563
angl. reflektor BrandŽ15; ElektrŽ153; ElektrŽ279; RadioelŽ61; reflektor, repeller FizŽ123; FizŽ251
pranc. réflecteur BrandŽ15; ElektrŽ153; FizŽ251; ElektrŽ279; RadioelŽ61
vok. Reflektor, Spiegel ElektrŽ153; ElektrŽ279; RadioelŽ61; Reflektor, Repeller FizŽ123; FizŽ251; Reflektor, Rückstrahler BrandŽ15
rus. отражатель, рефлектор ElektrŽ153; ElektrŽ279; FizŽ123; FizŽ251; RadioelŽ61; рефлектор BrandŽ15


refrain, Refrain, Kehrreim, рефрен, припев

refrènas
Eilėraščio metroritminis vienetas, tiksliai arba apytiksliai pasikartojantis strofos pabaigoje arba po kiekvienos strofos. Labiausiai paplitęs liaudies dainose, kur jo kilmė siejama su muzikinių frazių pasikartojimu. Būdingas ir rašytinėms dainoms, dainuoti skirtiems eilėraščiams. <...>. LiterŽ2II45
Eilutės, pasikartojančios eilėraštyje po kiekvieno posmo arba po tam tikro jų derinio. LiterŽ1153
(pranc. refrain). Eilutė arba eilučių derinys, besikartojęs dainoje po kiekvieno kupleto. LiterŽ1148
priedainis, refrenas LiterŽ1148
priedainis žr. refrenas LiterŽ2II44
refrenas, priedainis LiterŽ1153; LiterŽ2II45
angl. refrain LiterŽ2II45
pranc. refrain LiterŽ2II45
vok. Refrain, Kehrreim LiterŽ2II45
rus. рефрен, припев LiterŽ2II45


regenerãcija
(lot. regeneratio – „atnaujinimas“). Kurio nors sužaloto ar pašalinto audinio arba organo atstatymas, iš naujo užauginimas. Šia savybe yra pagrįsti įvairūs vegetatyvinio dauginimo būdai. BotŽ357–358
ataugimas žr. regeneracija BotŽ43
regeneracija BotŽ357
lot. regeneratio BotŽ358
rus. регенерация BotŽ358


regeneration, refreshing, refreshment, регенерация, восстановление, обновление

regenerãvimas
Pražuvusio, sunykusio, pakitusio teksto atkūrimas, atnaujinimas. KompŽ190
atkūrimas žr. regeneravimas KompŽ28
regeneravimas, atkūrimas KompŽ190
angl. regeneration, refreshing, refreshment KompŽ190; KompŽ28
rus. регенерация KompŽ28; регенерация, восстановление, обновление KompŽ190


rating, Rating, Schätzen, Ratingliste, рейтинг

rei̇̃tingas
Skaitinis individualių sportinių rezultatų, taip pat komandų vertinimo rodiklis klasifikaciniame kurios nors sporto šakos sąraše (reitingo lape). <…>. SportŽ1442; SportŽ2211
įvertis, reitingas SportŽ2211
įvertis žr. reitingas SportŽ1190
reitingas, įvertis SportŽ1442
reitingas žr. įvertis SportŽ2490
angl. rating SportŽ1442, SportŽ2211
vok. Rating, Schätzen, Ratingliste SportŽ1442; SportŽ2211
rus. рейтинг SportŽ1442; SportŽ2211


reitū̃zai
Įvairaus ilgio sporto kelnaitės, glaudžiai prigludusios prie kūno. Glaudinės saugo sportininką nuotraumų, palaiko šilumą. SportŽ1157; SportŽ2172
glaudinės SportŽ1157; SportŽ2172
reitūzai ntk. glaudinės SportŽ1442; SportŽ2490
angl. tights SportŽ1157; SportŽ2172
vok. Sporthose SportŽ1157; SportŽ2172
rus. рейтузы SportŽ1157; SportŽ2172


rozãriumas
(lot. rosa – „rožė“). Atvirame grunte pasodintų rožių kolekcija. BotŽ362
rozariumas BotŽ362
rožynas žr. rozariumas BotŽ362
lot. rosarium BotŽ362
rus. розарий BotŽ362


command reconnaissance, reconnaissance, командирская разведка, рекогносцировка

rekognoskuõtė
1. Informacijos apie priešo ar potencialaus priešo veiksmus ir rezervus rinkimas stebint ar kt. aptikimo būdais; t. p. informacijos apie tam tikros vietovės meteorologines, hidrografines ar geografines ypatybes rinkimas. 2. Vado veiksmai norint vietovėje patikslinti priimtą pagal žemėlapį operacijos (mūšio) sprendimą, t. p. skirti kovos užduotis pavaldiems vienetams ir organizuoti sąveiką. Paprastai organizuoja vieneto vadas rengdamas kovos veiksmus, žygį, pajėgų išdėstymą, rinkdamas išdėstymo rajonus (vietas), vadavietes ir kt. Organizuojant rekognoskuotę gali būti sudaroma rekognoskuotės grupė ir rengiamas rekognoskuotės planas. Taikos metu rekognoskuotė atliekama rengiant pratybas ir kt. atvejais. KareŽ492
rekognoskuotė, vadų žvalgyba KareŽ492
vadų žvalgyba žr. rekognoskuotė KareŽ667
angl. command reconnaissance, reconnaissance KareŽ492
rus. командирская разведка, рекогносцировка KareŽ492


reconstruction, реконструкция, восстановление

rekonstrùkcija
Raštijos paminklų neužfiksuotos kalbos būsenos atkūrimas, remiantis gyvosiomis kalbomis ir raštijos paminklais. <…>. KalbŽ170
atkūrimas žr. rekonstrukcija KalbŽ29
atstatymas žr. rekonstrukcija KalbŽ29
rekonstrukcija, atkūrimas, atstatymas KalbŽ170
angl. reconstruction KalbŽ170
rus. реконструкция, восстановление KalbŽ170


rekonvalesceñcija
(lot. re... – pasikartojimo priešdėlis + convalescēre – „sveikti“). Ligos sutrikdytos organizmo veiklos atsinaujinimas. <…>. MedEII307
rekonvalescencija žr. sveikimas MedEII220
sveikimas, rekonvalescencija MedEII307


off-glide, final glide, отступ, рекурсия

rekùrsija
Trečioji (paskutinė) garso tarimo dalis, kai kalbos padargai iš išlaikymui būdingos padėties grįžta į ne darbo būseną. KalbŽ170
atsitraukimas žr. rekursija KalbŽ29
išgarsis žr. rekursija KalbŽ88
rekursija, išgarsis, atsitraukimas KalbŽ170
angl. off-glide, final glide KalbŽ170
rus. отступ, рекурсия KalbŽ170