reliabilùmas
Pedagogikos mokslo ar diagnostikos duomenų ir išvadų tikslumo laipsnis. Mokslininkams rūpi gauti tikslias išvadas apie tirtą ugdymo reiškinį ir naudotų priemonių efektyvumą. Tam tikslui atliekamas eksperimentas, o gauti duomenys formalizuojami, matematiniais metodais įvertinamas jų tikslumas, pasikliovimo lygis, paklaidos. Pedagogų diagnostinėje praktikoje kyla patikimumo problemų: ar tiksliai įvertintos žinios, kokios vertinimo klaidos, kaip išvengti klaidų vertinant mokinio asmenybę ir pan. Šiuos klausimus nagrinėja patikimumo vertinimo teorija ir matematinė metodika. Programuoto mokymo priemonėmis pasiekiamas tikslesnis išmokimo vertinimas. Mažiausiai patikimas vieno mokytojo atliekamas mokinių žinių vertinimas iš apklausos rezultatų. Čia sunku išvengti subjektyvumo, nes to vertinimo neįmanoma objektyviai palyginti su visos klasės, mokyklos ar šalies mokinių žinių kokybe. EdukŽ202
patikimumas EdukŽ202
reliabilumas ntk. patikimumas EdukŽ248
angl. reliability EdukŽ202
vok. Zuverlässigkeit EdukŽ202
rus. надёжность EdukŽ202


septètas
(< lot. septem – „septyni“). 1. Septynių eilučių strofa. <...>. LiterŽ2II50
septyneilis žr. septetas LiterŽ2II50
septetas LiterŽ2II50
angl. septet LiterŽ2II50
pranc. septain LiterŽ2II50
vok. Septet LiterŽ2II50
rus. септет LiterŽ2II50


relictum, останец, реликт

reli`ktas
(lot. relictus – „paliktasis“). Kurios nors teritorijos floroje iki šiol išlikusi augalų rūšis, praeities gadynėse turėjusi žymiai didesnį arealą arba buvusi labiau paplitusi toje teritorijoje. BotŽ358; dar žr. ZoolŽ141
išlikėlis žr. reliktas BotŽ188
reliktas, išlikėlis BotŽ358; ZoolŽ141
angl. relictum BotŽ358
rus. останец, реликт BotŽ358


repair, Aufarbeitung, Instandsetzung, Reparatur, ремонт

remòntas
(pranc. remonter – „vėl surinkti, taisyti“). Daikto, prietaiso, mašinos, statinio arba kito techninio įrenginio gedimų ir fizinio sudilimo arba susenimo šalinimas. <...>. TechEIV295
Visuma techninių ir organizacinių priemonių, reikalingų riedmenų, kelių, pastatų ir kt. trūkumams bei gedimams šalinti arba tinkamam techniniam jų lygiui palaikyti. GeležinkelŽ279
remontas, taisymas TechEIV295
remontas žr. taisymas GeležinkelŽ229
taisymas, remontas GeležinkelŽ279
angl. repair GeležinkelŽ279
vok. Aufarbeitung, Instandsetzung, Reparatur GeležinkelŽ279
rus. ремонт GeležinkelŽ279


repair master, Reparaturmeister, ремонтник

remòntininkas
Darbininkas, atliekantis taisymo darbus. GeležinkelŽ280
remontininkas žr. taisytojas GeležinkelŽ229
taisytojas, remontininkas GeležinkelŽ280
angl. repair master GeležinkelŽ280
vok. Reparaturmeister GeležinkelŽ280
rus. ремонтник GeležinkelŽ280


renovãcija
(lot. renovatio – „atnaujinimas“). Nebetinkamo naudoti, fiziškai arba moraliai pasenusio objekto atnaujinimas. <...>. TechEIV298
renovavimas, renovacija, atnaujinimas TechEIV298


repelentas, baidiklis, atbaidai, atbaidančiosios medžiagos

repellant, repellent, Repellens, Abschreckstoff, Abwehrmittel, Repulsivstoff, репеллент, отпугивающие вещества

repeleñtai
(lot. repellens, kilm. repellentis – „atstumiantis, nuvejantis“). Cheminės medžiagos, naudojamos atbaidyti vabzdžiams (uodams, erkėms) nuo žmonių ir galvijų, paukščiams nuo javų, žinduoliams (stirnoms, kiškiams) nuo medžių. <...>. TechEIV301
Cheminė medžiaga, atbaidanti vabzdžius, erkes, žinduolius, paukščius. Tai įvairūs organiniai junginiai (pvz., esteriai, aldehidai, amidai) ir jų mišiniai (pvz., eteriniai aliejai), kai kurie polimerai. <…>. EkolŽ40
baidiklis, repelentas EkolŽ40
repelentas žr. baidiklis EkolŽ257
repelentai, atbaidai, atbaidančiosios medžiagos TechEIV301
angl. repellant, repellent EkolŽ41
vok. Repellens, Abschreckstoff, Abwehrmittel, Repulsivstoff EkolŽ41
rus. репеллент, отпугивающие вещества EkolŽ41


repri`ntas
(angl. reprint – „perspausdinimas“ ). KnygŽ310. Perspausdintas leidinys, kiekviena nauja jo publikacija. Perspaudas gali būti stereotipinis – be jokių teksto pakitimų arba papildytas, pataisytas. KnygŽ290
Leidimas, kuriuo dokumento tekstas skelbiamas pakartotinai be pakeitimų. BibliotekŽII64
perspaudas BibliotekŽII64; KnygŽ290
reprintas ntk. perspaudas BibliotekŽII76
reprintas žr. perspaudas KnygŽ310
angl. reprint BibliotekŽII64
vok. Neudruck BibliotekŽII64
rus. переиздание BibliotekŽII64


reproduction, Reproduktion, Fortpflanzung, Vermehrung, размножение

reprodùkcija
Būtina ir svarbiausia gyvosios materijos savybė, pasireiškianti panašių į save struktūrų ir individų atkūrimu. Skiriamas nelytinis ir lytinis dauginimasis. Populiacijos dauginimosi geba apskaičiuojama vienos patelės visų palikuonių skaičių dauginant iš išgyvenusių palikuonių skaičiaus. EkolŽ63
dauginimasis, reprodukcija EkolŽ63
reprodukcija žr. dauginimasis EkolŽ257
angl. reproduction EkolŽ63
vok. Reproduktion, Fortpflanzung, Vermehrung EkolŽ64
rus. размножение EkolŽ64


reptiles, Reptilien, рептилии, пресмыкающиеся

repti`lijos
Stuburinių gyvūnų klasė (Reptilia) – šaltakraujai, dažniausiai keturkojai gyvūnai (~6000 rūšių). Priklauso daugiausia sausumos driežai ir gyvatės, vandenyje gyvenantys vėžliai, krokodilai ir aligatoriai. Dauguma gyvena atogrąžose ir paatogrąžiuose. Lietuvoje gyvena driežai, gluodenai, žalčiai, angys, baliniai vėžliai. EkolŽ260
(Reptilia). Chordinių tipo stuburinių gyvūnų klasė. <…>. LTEIX494
reptilijos žr. ropliai EkolŽ257; LTEIX403
ropliai, reptilijos EkolŽ260; LTEIX494
angl. reptiles EkolŽ260
vok. Reptilien EkolŽ260
rus. рептилии, пресмыкающиеся EkolŽ260


repusãvimas
(pranc. repousser – „atmušti, atremti“). DailŽ359. Metalo lakšto apdorojimo technika rankomis ar mechanizmais šaltuoju būdu. DailŽ180
kalstymas, repusavimas DailŽ180
repusavimas žr. kalstymas DailŽ359


repusuãras
(pranc. repoussoir). Plaktuko pavidalo įrankis metalo lakštui kalstyti. DailŽ180
kalstukas, repusuaras DailŽ180
repusuaras žr. kalstukas DailŽ359


respirãcija
(lot. respiration – „kvėpavimas“). BotŽ359. Oksidacijos-redukcijos procesai, iš kurių augalai gauna energiją. BotŽ220
kvėpavimas, respiracija BotŽ220
respiracija, kvėpavimas BotŽ359
lot. respiratio BotŽ220
rus. дыхание BotŽ220


rulètė
(pranc. roulette < rouler – „vynioti, sukti“). Į dėžutę arba laikiklį susukama metalinė, plastikinė, audeklinė juosta dažnai su centimetrinėmis ir milimetrinėmis padalomis atstumams matuoti. <...>. TechEIV353
(pranc. roulette < rouler – „vynioti sukti“). Prietaisas atstumams matuoti. <…>. LTEIX521
ruletė, tieslė LTEIX521; TechEIV353
tieslė žr. ruletė LTEXI301; TechEIV799


restitucija, grąžinimas, (organo), atsistatymas

restitùcija
Turto, meno, kultūros ir kitų vertybių, neteisėtai paimtų iš laikinai okupuotos priešo teritorijos, grąžinimas natūra arba kitaip atlyginant padarytą materialinę žalą pagal taikos sutartį. Neteisėtai paimtas ir perduotas į trečiąją šalį turtas privalo būti grąžintas tikriesiems šeimininkams. KareŽ496
grąžinimas žr. restitucija KareŽ180
restitucija, grąžinimas KareŽ496
angl. restitution KareŽ496
rus. реституция KareŽ496
(lot. restitutio – „atstatymas“). Viso augalo arba sužaloto organo atstatymas (=atsigavimas), jo normalaus pavidalo grąžinimas iš pridėtinių pumpurų, susidarančių išlikusioje to augalo dalyje. <…>. BotŽ359
atsistatymas, restitucija BotŽ45
atstatymas (organo), restitucija BotŽ45
restitucija, atsistatymas BotŽ359
lot. restitutio BotŽ359
rus. реституция BotŽ359


resources, resource, useful life, ressource, Potential, Ressource, ресурсы, ресурс

resùrsas
Fiziškai ir konceptualiai atskiriamų tam tikros veiklos srities objektų, kurių naudojimas gali būti vienareikšmiškaio apibrėžtas, visuma. EkolŽ144
Suminis objekto išdirbis nuo naudojimo pradžios arba atnaujinimo po taisymo iki kritinės būsenos. MetrolŽ2255
ištekliai EkolŽ144
išteklius MetrolŽ2255
resursai žr. ištekliai EkolŽ257
resursas žr. išteklius MetrolŽ2524
angl. resources EkolŽ144; resource, useful life MetrolŽ2255
pranc. ressource MetrolŽ2255
vok. Potential EkolŽ144; Ressource MetrolŽ2255
rus. ресурсы EkolŽ144; ресурс MetrolŽ2255


reverberation, réverbération, Nachhall, Reverberation, послезвучие, реверберация

reverberãcija
(lot. reverbero – „atmušu“). Garso buvimas uždaroje patalpoje, nutilus garso šaltiniui. <…>. LTEIX410; dar žr. MetrolŽ222
Garso slopimas uždaroje patalpoje, nutilus garso šaltiniui. TechEI30
Garso buvimas uždaroje erdvėje jam nuolat atsispindint nuo paviršių (sienų, lubų, grindų ir kt.), kai garso šaltinis nutyla. <...>. TechEIV307
aidėjimas FizŽ316; MetrolŽ222; RadioelŽ14
aidėjimas, reverberacija FizŽ29; TechEI30
reverberacija, aidėjimas LTEIX410; TechEIV307
reverberacija žr. aidėjimas FizŽ2252; FizŽ3598; MetrolŽ2524; RadioelŽ575
angl. reverberation FizŽ29; FizŽ316; MetrolŽ222; RadioelŽ14
pranc. réverbération FizŽ316; MetrolŽ222; RadioelŽ14
vok. Nachhall, Reverberation FizŽ29; FizŽ316; RadioelŽ14; Nachhall MetrolŽ222
rus. послезвучие, реверберация FizŽ29; FizŽ316; реверберация MetrolŽ222; RadioelŽ14


reverberator, reverberation unit, dispositif, réverbération artificielle, Reverberator, Nachhalleinheit, Nachhallgerät, ревербератор

reverberãtorius
Įtaisas aidėjimo reiškiniui gauti. MetrolŽ222
aidintuvas FizŽ317; MetrolŽ222
reverberatorius žr. aidintuvas FizŽ3598; MetrolŽ2524
angl. reverberator, reverberation unit FizŽ317; MetrolŽ222
pranc. dispositif, réverbération artificielle FizŽ317; MetrolŽ222
vok. Reverberator, Nachhalleinheit, Nachhallgerät FizŽ317; MetrolŽ222
rus. ревербератор FizŽ317; MetrolŽ222


reverberometer, echo sounder, réverbéromètre, échomètre, Reverberationsmeter, Nachhallmessgerät, Echomesser, Nachhallmeßgerät, реверберометр, эхомер, эхоизмеритель

reverberomètras
Įtaisas aidėjimui matuoti. MetrolŽ222
aidamatis MetrolŽ222
reverberometras žr. aidamatis FizŽ3598; MetrolŽ2524
angl. reverberometer MetrolŽ222; reverberometer, echo sounder FizŽ316
pranc. réverbéromètre MetrolŽ222; échomètre, réverbéromètre FizŽ316
vok. Reverberationsmeter, Nachhallmessgerät MetrolŽ222; Echomesser, Reverberationsmeter, Nachhallmeßgerät FizŽ316
rus. реверберометр MetrolŽ222; эхомер, эхоизмеритель, реверберометр FizŽ316


reverser, inverseur, Umkehrschalter, Wendeschalter, Wender, реверсор

revèrsorius
Įtaisas sukimosi krypčiai keisti. ElektrŽ2570
apgręžiklis žr. reversorius ElektrŽ246
reversorius, apgręžiklis ElektrŽ2570
angl. reverser ElektrŽ2570
pranc. inverseur ElektrŽ2570
vok. Umkehrschalter, Wendeschalter, Wender ElektrŽ2570
rus. реверсор ElektrŽ2570


reversion, reversing, inverting, inversion, renversement, réversion, retournement, Reversieren, Reversierung, Umkehrung, Invertierung, реверсирование, обращение, инвертирование

reversãvimas
1. Elektros variklių sukimosi krypties keitimas. Nuolatinės srovės varikliai reversuojami keičiant inkaro, rečiau žadinimo srovės kryptį, trifaziai varikliai – sukeičiant vietomis dviejų statoriaus apvijų prijungimo gnybtus. ElektrŽ2570
apgręžimas, reversavimas FizŽ215
apgręžimas žr. reversavimas ElektrŽ246
reversavimas, apgręžimas ElektrŽ2570
angl. reversion, reversing ElektrŽ2570; reversing, inverting FizŽ215
pranc. inversion, renversement, réversion, retournement ElektrŽ2570
vok. Reversieren, Reversierung ElektrŽ2570; Umkehrung, Reversierung, Invertierung FizŽ215
rus. реверсирование ElektrŽ2570; обращение, реверсирование, инвертирование FizŽ215


rezèrvas
Darbuotojų grupė, atrinkta pagal tam tikras procedūras iš geriausių, perspektyviausių darbuotojų, turinčių organizacinių gabumų ir polinkį vadovaujančiam darbui, tinkamas moralines savybes ir kompetenciją; su jais kryptingai dirbama, kad jie galėtų užimti aukštesnes pareigas. <…>. VadŽ120
darbuotojų atsarga žr. rezervas VadŽ105
rezervas, darbuotojų atsarga VadŽ120


tank, reservoir, capaciousness, spaciousness, roominess, Behälter, Reservoir, Geräumigkeit, Rauminhalt, вместилище, резервуар

rezervuãras
(pranc. réservoir < lot. rezervo – „saugau, išlaikau“). Cilindro, rutulio, stačiakampio, prizmės ar kitokios formos įrenginys skysčiams (skystojo kuro rezervuaras) ar dujoms laikyti. <...>. TechEIV311
Rezervuaras, cisterna, bakas, kanistras ar didelis indas medžiagoms laikyti. EkolŽ301
talpykla EkolŽ301
rezervuaras, talpykla TechEIV311
rezervuaras žr. talpykla EkolŽ258
angl. tank, reservoir, capaciousness, spaciousness, roominess EkolŽ301
vok. Behälter, Reservoir, Geräumigkeit, Rauminhalt EkolŽ301
rus. вместилище, резервуар EkolŽ301


устойчивость, выносливость

rezisteñcija
(lot. resistentia – „pasipriešinimas“). MedEII228. Organizmo gebėjimas apsisaugoti nuo aplinkos faktorių žalojančio poveikio. <…>. MedEI86
(lot. resistere – „pasipriešinti“). BotŽ360. Nuo morfologinės struktūros, cheminės sudėties ir kitų veiksnių priklausanti organizmų savybė su mažiausiais nuostoliais pakelti parazitų, nepalankių sąlygų ar kitokį kenksmingą veikimą. BotŽ45
atsparumas, rezistentiškumas MedEI86
atsparumas, rezistencija BotŽ45
rezistencija, atsparumas BotŽ360
rezistencija žr. atsparumas MedEII228
rus. устойчивость, выносливость BotŽ45


resistor, résistance, résistor, résisteur, Resistor, Widerstand, резистор, омическое сопротивление, сопротивление

rezi`storius
Elementas, sudarantis tam tikrą varžą elektrinėje grandinėje. MetrolŽ2734
Grandinės elementas, kurio pagrindinis parametras – elektrinė varža. ElektrŽ2770
rezistorius žr. varžas AutŽ302; ElektrŽ1377; ElektrŽ2571; FizŽ3598; MetrolŽ2526
varžas FizŽ3901; MetrolŽ2734
varžas, rezistorius AutŽ423; ElektrŽ1508; ElektrŽ2770
angl. resistor AutŽ423; ElektrŽ1508; ElektrŽ2770; FizŽ3901; MetrolŽ2734
pranc. résistance AutŽ423; ElektrŽ1508; résistance, résistor FizŽ3901; résistance, résisteur ElektrŽ2770; MetrolŽ2734
vok. Resistor, Widerstand AutŽ423; ElektrŽ1508; ElektrŽ2770; FizŽ2382; FizŽ3901; MetrolŽ2734
rus. резистор AutŽ423; ElektrŽ1508; ElektrŽ2770; MetrolŽ2734; резистор, омическое сопротивление, сопротивление FizŽ3901


reziumė̃
(pranc. résumé – „santrauka“). 1. Pagalb. tekstas, trumpas mokslo veikalo išdėstymas, autoriaus padarytos darbo išvados. 2. Svarbiausių teksto teiginių išdėstymas straipsnio arba knygos gale kita kalba. KnygŽ312
reziumė, santrauka KnygŽ312


resolving power meter, mesureur de résolvance, Resolvometer, резольвометр

rezolvomètras
Fotografinių medžiagų skiriamosios gebos matuoklis. MetrolŽ2208
gebomatis MetrolŽ2208
rezolvometras žr. gebomatis MetrolŽ2526
angl. resolving power meter MetrolŽ2208
pranc. mesureur de résolvance MetrolŽ2208
vok. Resolvometer MetrolŽ2208
rus. резольвометр MetrolŽ2208


rezonãtorius
Šnekos aparato ertmės (ryklės, burnos ir nosies), kuriose sukuriamas garsų tembras. KalbŽ172
ertmė žr. rezonatorius KalbŽ59
rezonatorius, ertmė KalbŽ172
angl. resonator KalbŽ172
rus. резонатор KalbŽ172


ginecė̃jus
Visi augalo žiedo vaislapėliai, sudarantys piestelę arba piesteles. SelekŽ211
ginecėjus ntk. vaislapynas SelekŽ85
vaislapynas SelekŽ211
angl. gynoecium SelekŽ211
rus. гинецей SelekŽ211


mode, conditions, régime, Betrieb, Betriebzustand, режим

reži`mas
Nustatyta darbo, proceso tvarka. KompŽ194
Nustatyta darbo arba vyksmo tvarka. MetrolŽ2737
režimas, veika KompŽ194
režimas žr. veika MetrolŽ2528
veika MetrolŽ2737
veika žr. režimas KompŽ250
angl. mode KompŽ194; mode, conditions MetrolŽ2737
pranc. mode, régime MetrolŽ2737
vok. Betrieb, Betriebzustand MetrolŽ2737
rus. режим KompŽ194; MetrolŽ2737


ri`ftas
(angl. rift – „plyšys“). Linijinė gilaus griovio arba gabeno pavidalo stambi tektoninė Žemės plutos struktūra su daugybe disjunktyviųjų dislokacijų. <...>. TechEIV322
riftas, įsprūdis TechEIV322


rýgelis
(vok. Riegel – „skersinis“). Horizontali arba šiek tiek nuožulni pastato laikančioji konstrukcija. <...>. TechEIV296
rygelis žr. rėmsijė TechEIV322
rėmsijė, rygelis TechEIV296


rinà
1. Siauras, stačiašlaitis, nelygaus dugno duburys, suformuotas tekančio vandens. 2. Jūros dugno reljefo forma, gretimus duburius jungiantis latakas. KrantŽ285
latakas žr. rina KrantŽ279
rina, latakas KrantŽ285
angl. channel KrantŽ285
vok. Rinne KrantŽ285
rus. ложбина, рытвина KrantŽ285


rini`tas
(gr. rhinos – „nosis“). Nosies gleivinės uždegimas. <…>. MedEII281
rinitas žr. sloga MedEII232
sloga, rinitas MedEII281


rišeljė̃
1. Ažūrinio balto siuvinėjimo būdas, kuriuo imituojami nėriniai. 2. Tuo būdu atliktas dirbinys. DailŽ363
karpytinis žr. rišeljė DailŽ189
rišeljė, karpytinis DailŽ363


rhizoma, корневище

rizomà
(gr. rhizoma – „šaknis“). BotŽ361. Požeminis, paprastai gulsčiai augantis stiebas, leidžiantis pridėtines šaknis. BotŽ424
rizoma, šakniastiebis BotŽ361
šakniastiebis, rizoma BotŽ424
lot. rhizoma BotŽ424
rus. корневище BotŽ424


rizopòdai
Sarkodiniai pirmuonys (Rhizopoda), gyvenantys jūrose, gėluose vandenyse, dirvožemyje; kai kurie – parazitai. EkolŽ290
rizopodai žr. šakniakojai EkolŽ260
šakniakojai, rizopodai EkolŽ290
angl. rhizopod EkolŽ290
vok. Wurzelfüßer EkolŽ290
rus. корненожки EkolŽ290


rizosferà
(gr. rhiza – „šaknis“, sphaira – „rutulys“). Dirvožemio sluoksnis aplink augalų šaknis, kuris yra ypatingai gausus įvairiais mikrobais (=kuriame ypač gausu įvairių mikrobų), nes iš šaknų išsiskiria jų mitybai tinkamų medžiagų. BotŽ361
rizosfera BotŽ361
šaknų aplinka žr. rizosfera BotŽ431
rus. ризосфера BotŽ361


significance, part, role, Bedeutung, Rolle, значение, роль

ròlė
1. Socialinė, pedagoginė, psichologinė ar dalyvavimo reikšmė, įtakos kam nors mastas, pvz., mokyklos direktoriaus vaidmuo palaikant pedagogų kolektyvo darną, mokytojo asmenybės vaidmuo ugdant mokinių charakterį; pedagoginio proceso vaidmuo asmenybės socializacijai. 2. Veiklos ar elgesio programos vykdymas pagal kitų ar savo sukurtą scenarijų, planą, pvz., aktoriaus vaidmuo scenoje, atskiro mokinio vaidmuo kūrinio inscenizacijoje per pamoką; režisuota mokinio veiklos programa iškilmėse, meninės saviveiklos pasirodymuose ir kt. Minėti vaidmenys paprastai atliekami grupėse, kuriose visi veikia pagal išmoktą scenarijų, derindami kalbą ir veiksmus. EdukŽ320
rolė ntk. vaidmuo EdukŽ251
vaidmuo EdukŽ320
angl. significance, part, role EdukŽ320
vok. Bedeutung, Rolle EdukŽ320
rus. значение, роль EdukŽ320


ропалии, краевые тельца

ropãlijos
(gr. rhopalon – „vėzdas, lazda“). Scifomedūzų jutimo organai – sutrumpėję ir pakitę čiuptuvai skėčio pakraštyje. <...>. ZoolŽ142
ropalijos, kraštiniai kūneliai ZoolŽ142
rus. ропалии, краевые тельца ZoolŽ142


cukrūs, karbohidratai, sacharidai, angliavandeniai

sachari`dai
Labiausiai paplitusi žemėje organinių junginių klasė. Susideda iš anglies, vandenilio ir deguonies. <…>. MedEI51
Organinių junginių grupė. <…>. TechEI82
angliavandeniai, cukrūs, karbohidratai, sacharidai TechEI82
angliavandeniai, cukrūs, sacharidai MedEI51
cukrūs žr. angliavandeniai MedEI153
karbohidratai žr. angliavandeniai TechEII398
sacharidai žr. angliavandeniai MedEII241


safjãnas
(pers. sachtijan < sacht –„stiprus“). Plona, minkšta, ryškiai dažyta, natūraliu paviršiumi, tam tikro augalinio išdirbimo ožkų ir avių oda. TechEIV359
Plona, minkšta oda natūraliu paviršiumi, išdirbama daugiausiai iš ožkų, rečiau avių odos. <...>. TechEIV804
safjanas žr. tymas TechEIV359
tymas, safjanas TechEIV804


brewer’s grains, пивная дробина

saladi`nas
Alaus gamybai naudotų miežių salyklo liekanos po fermentacijos, naudojamos kaip pašaras. GyvŽ116
saladinas ntk. salyklojai GyvŽ116
salyklojai GyvŽ116
angl. brewer?s grains GyvŽ196
rus. пивная дробина GyvŽ196


salpingi`tas
(lot. salpingitis < gr. salpinx – „vamzdis“). Kiaušintakio uždegimas. Dažniau serga jaunos moterys, ypač dirbančios šaltose drėgnose patalpose. <…>. MedEII244
kiaušintakio uždegimas žr. salpingitas MedEI411
salpingitas, kiaušintakio uždegimas MedEII244


sálto
Akrobatikos ir gimnastikos veiksmas – kūlvirstis ore be tarpinės atremties rankomis. Oro kūlvirsčio rūšys: pirmyn, atgal, šoninis, suktukinis, dvigubas, trigubas. SportŽ1283; SportŽ2306
oro kūlvirstis, salto SportŽ1283; SportŽ2306
salto žr. oro kūlvirstis SportŽ1470; SportŽ2518
angl. somersault SportŽ1283; SportŽ2306
vok. Salto, Saltosprung SportŽ1283; SportŽ2306
rus. сальто SportŽ1283; SportŽ2306


samãnas
(tiurk. – „šiaudai“). Nedegtos plytos iš molio ir pjaustytų šiaudų arba kitokių plaušinių medžiagų (nendrių, spalių), jų mišinio. <...>. TechEIV363
samanas, plaušaplytės TechEIV363


service, сервис, услуги

sèrvisas
Patarnavimai, kuriuos vartotojui gali teikti kompiuteris arba sistema. KompŽ163
paslaugos, servisas KompŽ163
servisas žr. paslaugos KompŽ208
angl. service KompŽ163
rus. сервис, услуги KompŽ163


sámbo
Sportinės imtynės, kuriose imtynininkai stengiasi vienas kitą parmesti ant kilimo arba skausmingais veiksmais piversti pasiduoti. Atsirado XX a. 4-ajame dešimtmetyje. Į olimpinių žaidynių programą įtrauktos nuo 1980 m. Europos čempionatai rengiami nuo 1972 m., pasaulio – nuo 1973 m. Lietuvoje kultivuojamos nuo 1948 m. SportŽ1173; dar žr. SportŽ2191
sambo žr. savigynos imtynės SportŽ1470; SportŽ2518
savigynos imtynės, sambo SportŽ1173; SportŽ2191
angl. self-defence SportŽ1173; SportŽ2191
vok. Selbstverteidigungsringkampf SportŽ1173; SportŽ2191
rus. самбо SportŽ1173; SportŽ2191


authorization, enable, permission, санкционирование, уполномочивание, разрешение

sankcionãvimas
Drausties panaikinimas, kreipties į duomenis arba programas teisės gavimas. KompŽ126
leidimas, sankcionavimas KompŽ126
sankcionavimas žr. leidimas KompŽ200
angl. authorization KompŽ200; enable, authorization, permission KompŽ126
rus. санкционирование, уполномочивание KompŽ200; разрешение KompŽ126


sapropeli`tai
(gr. sapros – „supuvęs“ + gr. pēlos – „dumblas“ + lithos – „akmuo“). Iškastinių degiųjų medžiagų rūšis, viena iškastinių anglių grupių. <...>. TechEIV369
sapropelitai, sapropelinės anglys, bitumingieji skalūnai, žibaluotieji skalūnai TechEIV369


sarkomà
(gr. sarx, kilm. sarkos – „mėsa“). Piktybinis jungiamojo audinio navikas; vienas piktybiškiausių vėžių. <…>. MedEII250
jungiamojo audinio vėžys žr. sarkoma MedEI377
sarkoma MedEII250


sateli`tas
1. Gamtinis kosm. kūnas, skriejantis aplink Saulės sistemos planetą. <…>. 2. Dirbtinis kosm. kūnas, skriejantis aplink Saulę, planetą arba jos palydovą <…>. 3. Dvinarės, daugianarės žvaigždės arba galaktikos mažesnysis komponentas, skriejantis aplink centr. žvaigždę arba galaktiką. LTEVIII427
palydovas, satelitas LTEVIII427
satelitas žr. 5. palydovas LTEX43


sauna, Finnish bath, Sauna, Saunabad, finnisches Bad, сауна

sáuna
Suomiška pirtis kaitintis karštu oru. Sauna yra puiki priemonė žmogaus organizmo darbingumui atgauti. Po saunos atliekamos vandens procedūros. Oro temperatūra saunoje 100–140° C, santykinis drėgnumas apie 10%. Po vienos 5–7 min. kaitinimosi procedūros – 20–40 sek. trukmės šaltas dušas arba maudymasis baseine (vandens temperatūra nuo +13 iki +15° C), tada 1,5–2 min. trukmės dušas (nuo +37 iki +39° C). Procedūros kartojamos 3–4 kartus. Poveikis geras tik nuolat kaitinantis ir maudantis. SportŽ1471–472; dar žr. SportŽ2520
sauna SportŽ1471; SportŽ2520
suomiška pirtis žr. sauna SportŽ1388; SportŽ2428
angl. sauna, Finnish bath SportŽ1471; SportŽ2520
vok. Sauna, Saunabad, finnisches Bad SportŽ1471; SportŽ2520
rus. сауна SportŽ1471; SportŽ2520


scenogrãfija
Dailės šaka: spektaklio dekoracijų, rekvizito, kostiumų, grimo, apšvietimo projektavimas (eskizų, brėžinių kūrimas) ir realizavimas. <...>. DailŽ377
scenografija, teatro dailė DailŽ377
teatro dailė žr. scenografija DailŽ420


scintiliacija, blyksėjimas, blykstelėjimas, mirgėjimas

scintillation, Szintillation, вспышка, сцинтиляция, сцинтилляция

scintiliãcija
Šviesos blyksnių susidarymas kai kuriose medžiagose dėl jonizuojančiosios spinduliuotės poveikio. MetrolŽ276
Greiti ir netaisyklingi dangaus kūnų spindesio ir padėties kitimai, sukelti šviesos lūžio ir Žemės atmosferos srovių judėjimo. <...>. AstrŽ219
blyksėjimas FizŽ371; MetrolŽ276; RadioelŽ80–81
blykstelėjimas, scintiliacija FizŽ112; FizŽ233
scintiliacija žr. blyksėjimas FizŽ3639; MetrolŽ2547; RadioelŽ604
scintiliacija, blykstelėjimas FizŽ179; FizŽ2272
scintiliacija, mirgėjimas AstrŽ219
angl. scintillation FizŽ233, FizŽ2272; FizŽ371; MetrolŽ276; RadioelŽ80–81; AstrŽ219
pranc. scintillation FizŽ371; MetrolŽ276; RadioelŽ80–81
vok. Szintillation FizŽ233, FizŽ2272; MetrolŽ276; RadioelŽ80–81
rus. вспышка FizŽ112; сцинтиляция, вспышка FizŽ179; вспышка, сцинтилляция FizŽ233, FizŽ2272; FizŽ371; сцинтилляция MetrolŽ276; RadioelŽ80–81


sciophyte, skiophytes, shade-requiring plants, Schaltenpflanzen, Schaltengewächse, ombrophile Gewächse, теневые растения, сциофиты

sciofi`tai
Augalai, prisitaikę augti pavėsyje, bet galintys augti ir įsaulyje (pvz., paprastosios eglės, mažialapės liepos, daugelis paparčių, samanų, miško žolių). EkolŽ314
sciofitai žr. ūksminiai augalai EkolŽ268
ūksminiai augalai, sciofitai EkolŽ314
angl. sciophyte, skiophytes, shade-requiring plants EkolŽ314
vok. Schaltenpflanzen, Schaltengewächse, ombrophile Gewächse EkolŽ314
rus. теневые растения, сциофиты EkolŽ314


seiches, standing waves, standing oscillation, seiche, stationary wave, standing wave, Seiches, Schwingungen, stehende Schwingungen, stehende Wellen, Seiche, стоящие волны, сейши

sei̇̃šos
Vandens telkinio visos vandens masės svyravimai nenutekamuose ežeruose, daugiau ar mažiau nuo vandenyno atskirtose jūrose, įlankose, įlankėlėse. Susidaro dėl atmosferos slėgio skirtumo, vandens patvankos ir nuotvankos, vėjo stiprumo ir krypties staigaus pasikeitimo, seisminių jėgų poveikio ir kt. EkolŽ283
Vandens telkinio visos vandens masės svyravimai apie vieną arba keletą horizontalių plokštumų. Susidaro ežeruose, jūrose, įlankose, sąsiauriuose dėl atmosferos slėgio staigaus pasikeitimo, seisminių jėgų poveikio. Seišos bangos amplitudė būna nuo keleto milimetrų iki keleto metrų, o periodas – maždaug nuo 1 minutės iki 1 paros. JūrŽ335
(pranc. seiche). Visos vandens masės svyravimai nenutekamuose ežeruose, daugiau ar mažiau nuo vandenyno atskirtose jūrose, įlankose, įlankėlėse. GeogrŽ174
Stovinčios (osciliacinės) bangos. KrantŽ128
seišos, stovinčios bangos GeogrŽ174; GeolŽ27,32; JūrŽ335; KrantŽ128
seišos žr. stovinčios bangos EkolŽ268
stovinčios bangos, seišos EkolŽ283
stovinčios bangos žr. seišos KrantŽ81
angl. seiches, standing waves, standing oscillation EkolŽ283; seiche KrantŽ128; stationary wave, standing wave JūrŽ335
vok. Seiches, Schwingungen, stehende Schwingungen, stehende Wellen EkolŽ283; Seiche KrantŽ128
rus. стоящие волны, сейши EkolŽ283; сейши GeolŽ32; JūrŽ335; KrantŽ128; стоящие волны GeolŽ27


secèsija
Trumpas (1890–1910), tačiau svarbus kultūros evoliucijos laikotarpis, jos lūžis, nuo kurio prasidėjo visas XX a. menas. XXŽ411
naujasis menas, secesija XXŽ27
secesija, naujasis menas XXŽ411
it. art nouveau XXŽ27


nuguldymas, nusodinimas, sedimentacija, nusėdimas

precipitation, deposition, sedimentation, sédimentation, Ausscheidung, Sedimentation, Sedimentbildung, выпадение, осаждение, отложение, оседание, седиментация

sedimentãcija
(lot. sedimentum – „nusėdimas; nuosėdos“). Dispersinės fazės atsiskyrimas nuo dispersinės terpės gravitaciniame arba išcentrinės jėgos lauke. <…>. LTEX72
Nuosėdų išsiskyrimas iš tirpalo, suspensijos ar dujų. EkolŽ218
nusėdimas EkolŽ218
nusėdimas, nuguldymas, nusodinimas, sedimentacija GeolŽ96
nusėdimas, sedimentacija StatŽ1100; StatŽ2369
sedimentacija žr. nusėdimas EkolŽ268; StatŽ2505
sedimentacija, nusėdimas LTEX72
angl. precipitation EkolŽ218; deposition StatŽ1100; sedimentation StatŽ2369
pranc. sédimentation StatŽ2369
vok. Ausscheidung EkolŽ218; Sedimentation, Sedimentbildung StatŽ2369
rus. выпадение, осаждение EkolŽ218; отложение GeolŽ96; оседание, седиментация StatŽ2369


sedimentary rock, осадочная порода (горная), осадочная порода

sedimenti`tas
Uoliena, susidariusi iš sausumoje arba vandens baseine nusėdusių medžiagų. ChŽ1251
nuosėdinė uoliena ChŽ1251
nuosėdinė uoliena, sedimentitas GeodezŽ165; GeolŽ112
sedimentitas žr. nuosėdinė uoliena GeodezŽ137
angl. sedimentary rock ChŽ1251
rus. осадочная порода (горная) GeolŽ112; осадочная порода ChŽ1251; GeodezŽ165


segmentãcija
Duomenų masyvų arba programų suskirstymas į smulkesnes dalis, kad būtų parankiau jas įrašyti į atmintį ir jomis operuoti. KompŽ206
segmentacija, suskirstymas KompŽ206
suskirstymas žr. segmentacija KompŽ230
angl. segmentation KompŽ206
rus. сегментация KompŽ206


segmeñtas
Struktūrinės kalbotyros terminas, kuriuo žymima kalbos srauto skaidymo metu išskirta atkarpa, kalbos lygmenyse atitinkanti tokius kalbos vienetus kaip fonema, morfema ir kt. KalbŽ178
atkarpa žr. segmentas KalbŽ29
segmentas, atkarpa KalbŽ178
angl. segment KalbŽ178
rus. сегмент KalbŽ178


sexing, сексинг

sèksingas
1. Vienadienio viščiuko ar kito žemės ūkio paukščio lyties nustatymas iš lyties organų ar apsiplunksnavimo skirtumo; 2. Išankstinis gyvulio lyties nustatymas imunobiologiniais, biocheminiais ar chromosominiais metodais. GyvŽ118
lyties nustatymas žr. seksingas GyvŽ80
paukščiuko lyties nustatymas žr. seksingas GyvŽ99
seksingas, paukščio lyties nustatymas GyvŽ118
angl. sexing GyvŽ197
rus. сексинг GyvŽ197


sequencer, секвенатор

sekvenãtorius
Prietaisas baltymo aminorūgščių arba nukleorūgščių nukleotidų sekai nustatyti. ChŽ2350
sekoskaitis, sekvenatorius ChŽ2350
sekvenatorius žr. sekoskaitis ChŽ2350
angl. sequencer ChŽ2350
rus. секвенатор ChŽ2350


sequencing, секвенирование

sekvenãvimas
Baltymo aminorūgščių arba nukleorūgščių nukleotidų sekos nustatymas. ChŽ2350
sekoskaita, sekvenavimas ChŽ2350
sekvenavimas žr. sekoskaita ChŽ2350
angl. sequencing ChŽ2350
rus. секвенирование ChŽ2350


selection, отбор, Raiškos priemonių parinkimas pagal poziciją ir aukštesnio lygmens kalbos vienetų sudarymo polinkius., селекция, избирательность

selèkcija
Gyvulių (paukščių) su pageidaujamais ūkiškai naudingais požymiais atrinkimas, kuriant naujas bei tobulinant esamas veisles, linijas, bandas. GyvŽ19
atranka, dirbtinė atranka GyvŽ19
selekcija žr. atranka GyvŽ118
angl. selection GyvŽ154
rus. отбор GyvŽ154
Raiškos priemonių parinkimas pagal poziciją ir aukštesnio lygmens kalbos vienetų sudarymo polinkius. KalbŽ179
atranka žr. selekcija KalbŽ29
selekcija, atranka KalbŽ179
angl. KalbŽ179
rus. селекция, избирательность KalbŽ179


selectivity, sélectivité, Selektivität, Trennenwirkung, Trennschärfe, Auswahl, Wahlvermögen, Trennwirkung, избирательность, селективность

selektyvùmas
Gebėjimas atskirti, išskirti arba veikti tik tam tikras medžiagas. ChŽ159; ChŽ264
1. Gebėjimas ką nors iš visumos atskirti, išskirti arba išrinkti. 2. Įtaiso gebėjimas atrinkti į jo įėjimą patenkančius signalus ir kiekybinis šio gebėjimo įvertinimas. MetrolŽ256
Elektros įrenginio, turinčio rezonansinę grandinę, geba atskirti norimo dažnio signalus nuo kitų dažnių signalų. ElektrŽ274
1. Organizmo sugebėjimas atsirinkti iš aplinkos jam reikšmingus objektus, stimulus. <…>. 2. Žmogaus sugebėjimas diferencijuoti veiklos akstinus, atriboti tinkamus, siekiamus, įgyvendinamus nuo draudžiamų, neleistinų, nerealių. <…>. PsichŽ269–270
atrankumas FizŽ347; MetrolŽ256; RadioelŽ55
atrankumas žr. selektyvumas ElektrŽ150; PsichŽ32
atrankumas, selektyvumas AutŽ43; ChŽ159; ChŽ264; ElektrŽ274
selektyvumas žr. atrankumas AutŽ332; ChŽ1308; ChŽ2350; ElektrŽ2603; FizŽ3641; MetrolŽ2549; RadioelŽ606
selektyvumas, atrankumas ElektrŽ1397; FizŽ2273; PrekŽ128; PsichŽ269–270
angl. selectivity AutŽ43; ChŽ159; ChŽ264; ElektrŽ1397; ElektrŽ274; FizŽ2273; FizŽ347; MetrolŽ256; PsichŽ269; RadioelŽ55
pranc. sélectivité AutŽ43; ElektrŽ1397; FizŽ347; MetrolŽ256; RadioelŽ55
vok. Selektivität, Trennenwirkung, Trennschärfe FizŽ2273; Selektivität, Trennschärfe FizŽ347; Selektivität, Auswahl, Trennschärfe ElektrŽ1397; ElektrŽ274; Wahlvermögen, Trennschärfe, Selektivität RadioelŽ55; Auswahl, Trennschärfe, Selektivität, Wahlvermögen AutŽ43; Selektivität, Wahlvermögen, Trennschärfe, Trennwirkung MetrolŽ256
rus. избирательность PrekŽ128; избирательность, селективность AutŽ43; ChŽ159; ChŽ264; ElektrŽ274; FizŽ2273; FizŽ347; MetrolŽ256; PsichŽ269; RadioelŽ55; селективность ElektrŽ1397


sensibilizer, sensitizer, sensibilisateur, Sensibilisator, сенсибилизатор

sensibilizãtorius
Medžiaga, padidinanti kitos medžiagos arba sistemos jautrumą išoriniams poveikiams. MetrolŽ2266
jautriklis FizŽ3289; MetrolŽ2266
sensibilizatorius žr. jautriklis FizŽ3641; MetrolŽ2550
angl. sensibilizer, sensitizer FizŽ3289; MetrolŽ2266
pranc. sensibilisateur FizŽ3289; MetrolŽ2266
vok. Sensibilisator FizŽ3289; MetrolŽ2266
rus. сенсибилизатор FizŽ3289; MetrolŽ2266


selector, sélecteur, Selektor, Wähler, селектор

selèktorius
Elektros įtaisas, atrenkantis įėjimo signalus pagal tam tikrus jų požymius ElektrŽ274
atrinkiklis, selektorius ElektrŽ274
atrinktuvas FizŽ347
atrinktuvas, selektorius AutŽ43
atrinktuvas žr. selektorius ElektrŽ150
selektorius žr. atrinkiklis ElektrŽ2603
selektorius žr. atrinktuvas AutŽ332; FizŽ3641
selektorius, atrinktuvas ElektrŽ1397
angl. selector AutŽ43; ElektrŽ1397; ElektrŽ274; FizŽ347
pranc. sélecteur AutŽ43; ElektrŽ1397; ElektrŽ274; FizŽ347
vok. Selektor, Wähler AutŽ43; ElektrŽ1397; ElektrŽ274; FizŽ347
rus. селектор AutŽ43; ElektrŽ1397; ElektrŽ274; FizŽ347


mule spinning machine, mule, selfacting mule, revindeur, métier selfacting, self-acteur, Wagenspinnmaschine, Selfaktor, прядильная машина периодического действия, сельфактор

selfãktorius
Verptuvas, kuriame iš pusverpalių sudaromi verpalai periodinio verpimo būdu; pusverpalių tiekimo įtaisas yra stacionarus, o verpstės su ritėmis ir suvijimo bei verpalų įrąžos kontrolės įtaisais yra vežimėlyje, bėgiais važinėjančio tolyn ir artyn tiekimo įtaiso atžvilgiu. TekstilŽ2257
periodinis verptuvas TekstilŽ2257
selfaktorius ntk. periodinis verptuvas TekstilŽ2319
angl. mule spinning machine, mule, selfacting mule TekstilŽ2257
pranc. revindeur, métier selfacting, self-acteur TekstilŽ2257
vok. Wagenspinnmaschine, Selfaktor TekstilŽ2257
rus. прядильная машина периодического действия, сельфактор TekstilŽ2257


semasiology, семасиология

semasiològija
Semantikos, kaip kalbotyros šakos pavadinimo, sinonimas, tačiau dažniau jos objektas ribojamas vien leksinėmis žodžių reikšmėmis. Skirtingai nuo onomasiologijos semasiologijoje remiamasi kalbos ženklu, norint apibrėžti sąvoką. KalbŽ179
reikšmėmokslis žr. semasiologija KalbŽ170
reikšmėtyra žr. semasiologija KalbŽ170
semasiologija, reikšmėmokslis, reikšmėtyra KalbŽ179
angl. semasiology KalbŽ179
rus. семасиология KalbŽ179


полупроницаемость

semipermeabilùmas
(lot. semi – „pusiau“, permeabilis – „pralaidus“). Plazminių plėnelių savybė vienas medžiagas praleisti, o kitų – ne. BotŽ352
puslaidiškumas, semipermeabilumas BotŽ352
semipermeabilumas žr. puslaidiškumas BotŽ375
rus. полупроницаемость BotŽ352


sensibilization, sensitization, sensibilisation, Sensibilisierung, сенсибилизация, очувствление

sensibilizãcija
(lot. sensibilis – „jautrus“). Procesas, kurio metu organizmas įgyja padidėjusį jautrumą vienam ar kitam alergenui (antigenui). <…>. MedEII259
Fotografinių medžiagų jautrumo šviesai didinimas arba jautrumo spektrinės srities plėtimas tam tikromis jautrinančiomis medžiagomis – sensibilizatoriais. <…>. LTEX106–107
Jautrumo didinimas. ChŽ1180; ChŽ2200
Fotografinių, elektrofotografinių ar kitokių medžiagų jautrumo optinei spinduliuotei didinimas ar jautrio spektrinės srities plėtimas jautrikliais. MetrolŽ2266
1. (fotografijoje). Fot. medžiagų jautrio šviesai didinimas. <…>. 2. (poligrafijoje). Metalinės plokštės, skirtos plokščiaspaudės spaudos formai gaminti, paviršiaus cheminis apdorojimas. <…>. 3. (chemijoje). Zolio nusėdimo greičio didinimas pridėjus į jį elektrolitų mišinio. <…>. TechEII329
jautrinimas FizŽ3289; MetrolŽ2266; RadioelŽ316
jautrinimas, sensibilizacija ChŽ1180; ChŽ2200; FizŽ139; FizŽ2122
jautrinimas, sensibilizavimas TechEII329
padidėjęs jautrumas žr. sensibilizacija MedEII117
sensibilizacija žr. jautrinimas ChŽ1309; ChŽ2351; FizŽ2273; FizŽ3641; MetrolŽ2550; RadioelŽ606
sensibilizacija, jautrinimas FizŽ179; LTEX106
sensibilizavimas žr. jautrinimas TechEIV397
angl. sensibilization, sensitization ChŽ1180; ChŽ2200; FizŽ2122; FizŽ3289; MetrolŽ2266; sensibilisation RadioelŽ316
pranc. sensibilisation FizŽ3289; MetrolŽ2266; RadioelŽ316
vok. Sensibilisierung FizŽ2122; FizŽ3289; MetrolŽ2266; RadioelŽ316
rus. сенсибилизация FizŽ139,79; FizŽ2122; FizŽ3289; RadioelŽ316; сенсибилизация, очувствление ChŽ1180; ChŽ2200; MetrolŽ2266


sensitometer, sensitomètre, Sensitometer, сенситометр

sensitomètras
Įtaisas sensitogramai gauti. MetrolŽ2266
Prietaisas sensitogramai gauti. <…>. LTEX107
jautriamatis FizŽ3289; MetrolŽ2266
jautriamatis žr. sensitometras GeodezŽ61
sensitometras žr. jautriamatis FizŽ3641; MetrolŽ2550
sensitometras, jautriamatis GeodezŽ137
sensitometras, jautrimatis LTEX107
angl. sensitometer FizŽ3289; MetrolŽ2266
pranc. sensitomètre FizŽ3289; MetrolŽ2266
vok. Sensitometer FizŽ3289; MetrolŽ2266
rus. сенситометр FizŽ3289; GeodezŽ137; MetrolŽ2266


sensor, sensing element, detecting element, сенсор, чувствительный элемент

señsorius
Matavimo prietaiso jautrusis elementas, tiesiogiai reaguojantis į ieškomojo komponento kiekį ar parametro vertę. ChŽ1183; ChŽ2203
jutiklis, sensorius ChŽ1183; ChŽ2203
sensorius žr. jutiklis ChŽ1309; ChŽ2351
angl. sensor, sensing element ChŽ1183; sensor, sensing element, detecting element ChŽ2203
rus. сенсор, чувствительный элемент ChŽ1183; ChŽ2203


separation, сепарация, отделение, сепарирование

separãcija
(lot. separatio – „atskyrimas“). Atskyrimas vienos medžiagos nuo kitos; išskirstymas į sudėtines dalis. JūrŽ336
Mechaninis mišinio skirstymas į sudedamąsias dalis. AplŽ52
atskyrimas, separavimas AplŽ52
separacija, separavimas, atskyrimas JūrŽ336
separavimas žr. atskyrimas AplŽ332
angl. separation AplŽ52; JūrŽ336
rus. сепарация JūrŽ336; отделение, сепарирование AplŽ52


separator, separation device, séparateur, Separator, Trenner, Scheider, ; Separator, Verteileranordnung, сепаратор, разделитель, отделитель, разделительное устройство

separãtorius
1. Aparatas skirtingo tankio skysčių, birių medžiagų mišinių skirtingoms sudedamosioms dalims atskirti, kietoms dalelėms iš skysčių, dujų, garų išskirti. 2. Tarpiklis akumuliatoriaus priešingo poliškumo elektrodų susijungimui išvegti. 3. Vainiko formos riedėjimo guolio detalė, kuri išpjovomis palaiko reikiamą tarpą tarp rutuliukų arba ritinėlių. ElektrŽ2632
Aparatas, kuriame išcentrine jėga perskiriamas skirtingo tankio medžiagų mišinys. BrandŽ111
separatorius žr. skirtuvas BrandŽ111; ElektrŽ1397; ElektrŽ2604; FizŽ3642; RadioelŽ606
separatorius, skirtuvas FizŽ2273
skirtuvas RadioelŽ640; FizŽ3683
skirtuvas, separatorius ElektrŽ1414; ElektrŽ2632; BrandŽ118
angl. separator BrandŽ118; ElektrŽ1414; ElektrŽ2632; FizŽ2273; FizŽ3683; separator, separation device RadioelŽ640
pranc. séparateur BrandŽ118; ElektrŽ2632; FizŽ3683; RadioelŽ640
vok. Separator, Trenner, Scheider FizŽ2273; FizŽ3683; Scheider, Separator ElektrŽ1414; Separator BrandŽ118; ElektrŽ2632; Verteileranordnung RadioelŽ640
rus. сепаратор, разделитель, отделитель ElektrŽ2632; сепаратор, разделитель FizŽ2273; FizŽ3683; разделительное устройство RadioelŽ640; сепаратор BrandŽ118; ElektrŽ1414


sèpsis
(gr. sēpsis – „puvimas“). Infekcinė liga, kai pūliniai mikrobai patenka į kraują, limfą ir išplinta po visą organizmą. <…>. MedEI450
(gr. sēpsis – „puvimas“). Infekcinė liga, kurią sukelia patekę į kraują pūliniai mikrobai ir kuri reiškiasi savotiška organizmo reakcija be kokių nors specifinių organų ir audinių pakitimų. <…>. LTEX111
kraujo užkrėtimas, sepsis MedEI450
sepsis, kraujo užkrėtimas MedEII259


aestivatio, летний покой

estivãcija
Ramybės būklė, susijusi su drėgmės nepriteklium. BotŽ356
estivacija žr. vasarinė ramybės būklė BotŽ133
vasarinė ramybės būklė, estivacija BotŽ356
lot. aestivatio BotŽ356
rus. летний покой BotŽ356


surfboard, Wellenbrett, Surfbrett, серфинг, Vandens sporto šaka – slydimas nuo statėjančios bangos priekinio šlaito banglente., surfing, Surfing, сёрфинг

sèrfingas
Plūdri, aptaki lenta, kuria sportininkas slysta nuo statėjančios bangos priekinio šlaito pakrantėje. Banglentė naudojama ir pramogai. Žinoma jau 200 metų. SportŽ159; SportŽ264
banglentė SportŽ159; SportŽ264
serfingas ntk. banglentė SportŽ2525
serfingas ntk. banglentė SportŽ1476
angl. surfboard SportŽ159; SportŽ264
vok. Wellenbrett, Surfbrett SportŽ159; SportŽ264
rus. серфинг SportŽ159; SportŽ264
Vandens sporto šaka – slydimas nuo statėjančios bangos priekinio šlaito banglente. SportŽ2551
banglenčių sportas SportŽ2551
serfingas ntk. banglenčių sportas SportŽ2525
angl. surfing SportŽ2551
vok. Surfing SportŽ2551
rus. сёрфинг SportŽ2551


sericin, silk gum, серицин, шелковый клей

serici`nas
Šilko siūlą suvilgantis šilkaverpio baltymas. ChŽ1309; ChŽ2351
sericinas, šilko klijai ChŽ1309; ChŽ2351
šilko klijai žr. sericinas ChŽ1333; ChŽ2379
angl. sericin, silk gum ChŽ1309; ChŽ2351
rus. серицин, шелковый клей ChŽ1309; ChŽ2351


servántas
Spinta indams ir stalo reikmenims laikyti, kurios darbo paviršius naudojamas serviravimo darbams. MedienŽ92
servantas ntk. stalinė indauja MedienŽ41
stalinė indauja MedienŽ92
angl. sideboard MedienŽ92
vok. Anrichte MedienŽ92
rus. сервант MedienŽ92


sèrvas
Kai kurių sportinių žaidimų (tinklinio, teniso, stalo teniso, badmintono) technikos veiksmas – pradinis smūgis, kuriuo kamuolys (kamuoliukas) pagal taisykles įžaidžiamas per rungtynes ar pratybas. SportŽ1369; SportŽ2403
padavimas SportŽ1369; SportŽ2403
servas ntk. padavimas SportŽ1477; SportŽ2526
angl. service SportŽ1369; SportŽ2403
vok. Aufschlag, Aufgabe SportŽ1369; SportŽ2403
rus. подача SportŽ1369; SportŽ2403


server, service processor, Server, Diensteinheit, служебное [обслуживающее] устройство; служебный процессор, служебное устройство, сервер

sèrveris
1. Funkcinis įtaisas (kompiuteris – duomenų stotis, taikomasis procesorius), aptarnaujantis vietinio kompiuterių tinklo mazgus (tinklo vartotojus) pagal jų paraiškas. KompŽ208
Asmeninis kompiuteris, dirbantis kompiuterių tinkle, kurio ištekliais (duomenimis, programine ir technine įranga) dalijasi visi į tinklą įjungti vartotojų asmeniniai kompiuteriai ar terminalai. Yra įvairios paskirties serveriai: tinklo, duomenų bazių, elektroninio pašto, vaizdų, terminalų ir kt. KareŽ524
serveris žr. tarnybinė stotis InfŽ327
serveris, tarnybinė stotis KareŽ524; KompŽ208
tarnybinė stotis žr. serveris KareŽ609; KompŽ226
tarnybinė stotis, serveris InfŽ364
angl. server InfŽ364; KompŽ208; server, service processor KareŽ524
vok. Server, Diensteinheit InfŽ364
rus. служебное [обслуживающее] устройство; служебный процессор KompŽ208; служебное устройство InfŽ364; сервер, служебное устройство KareŽ524


servezbòlas
Sportinis kamuolio žaidimas, tinklinio atmaina. Žaidžia 2 komandos po 12, 20 arba 30 žaidėjų 20 x 10 m dydžio aikštėje. Tikslas – perdavinėjant vienas kitam smūgiuoti kamuolį per tinklą. Perdavimų skaičius neribojamas. SportŽ2545
servezbolas žr. smūginis SportŽ2526
smūginis, servezbolas SportŽ2545
angl. service-ball SportŽ2545
vok. Serves-Ball SportŽ2545
rus. сервезбол SportŽ2545


sestètas
1. Įvairiai rimuojama šešiaeilė strofa. 2. Du tercetai, sudarantys antrąją soneto dalį. LiterŽ2II50
sekstetas žr. sestetas LiterŽ2II49
sestetas LiterŽ2II56
šešiaeilis žr. sestetas 1. LiterŽ2II56
angl. sestet LiterŽ2II50
pranc. sizain LiterŽ2II50
vok. Sextet LiterŽ2II50
rus. сестет LiterŽ2II50


seto kamuolys, seto kamuolys (kamuoliukas), setbolas, seto smūgis

setball, Satzpunkt, сетбол, Paskutinis – lemiamasis, laimimasis – seto smūgis.

sètbolas
Žaidimo situacija, kai kamuolį (kamuoliuką) turinčiai šaliai trūksta vieno taško iki pergalės sete. SportŽ1202; dar žr. SportŽ2226
setbolas žr. seto kamuolys SportŽ2526
setbolas žr. seto kamuolys (kamuoliukas) SportŽ1477
seto kamuolys SportŽ2226
seto kamuolys (kamuoliukas), setbolas SportŽ1202
angl. setball SportŽ1202; SportŽ2226
vok. Satzpunkt SportŽ1202; SportŽ2226
rus. сетбол SportŽ1202; SportŽ2226
Paskutinis – lemiamasis, laimimasis – seto smūgis. SportŽ1498; SportŽ2545
setbolas žr. seto smūgis SportŽ1477; SportŽ2526
seto smūgis, setbolas SportŽ1498; SportŽ2545
angl. setball SportŽ1498; SportŽ2545
vok. Satzpunkt SportŽ1498; SportŽ2545
rus. сетбол SportŽ1498; SportŽ2545


sferà
(gr. sphaira – „rutulys“). Rutulio paviršius – uždaras paviršius, kurio visi taškai vienodu atstumu nutolę nuo centro. Oro, kuris storu sluoksniu gaubia Žemės rutulį, pagrindinės dujos yra azotas ir deguonis. JūrŽ13
apgaubas, sfera JūrŽ13
sfera, apgaubas GeolŽ89
angl. cladding JūrŽ13
rus. оболочка GeolŽ89; JūrŽ13


sialadeni`tas
(gr. sialon – „seilės“ + adēn – „liauka“). Seilių liaukos uždegimas. Dažniau pažeidžiama paausinė, rečiau pažandinė, paliežuvinė bei mažosios seilių liaukos. <…>. MedEII262–263
seilių liaukos uždegimas žr. sialadenitas MedEII255
sialadenitas, seilių liaukos uždegimas MedEII262


sialodochi`tas
(lot. sialodochitis < gr. sialon – „seilės“). Seilių liaukos latakų uždegimas. Dažniausiai pažeidžia paausinės, rečiau pažandinės seilių liaukų latakus. <…>. MedEII263
seilių liaukos latako uždegimas žr. sialodochitas MedEII255
sialodochitas, seilių liaukos latako uždegimas MedEII263


sialolitiãzė
(lot. sialolithiasis < gr. sialon – „seilės“ + lithos – „akmuo“). Liga, kai seilių liaukoje susidaro akmenų (sialolitų). <…>. MedEII255
seilių liaukos akmenligė, sialolitiazė MedEII255
sialolitiazė žr. seilių liaukos akmenligė MedEII263


fãlas
Judriojo takslažo lynas burėms ar ranhautui pakelti. BurŽ18
burvelka BurŽ18
falas žr. burvelka BurŽ22
angl. halyard, halliard BurŽ18
rus. фал BurŽ18


sibiliantas, švilpiamasis priebalsis, sargusis priebalsis

whistling consonant, sibilant consonant, свистящий, сибилянт

sibiliántas
Sargieji priebalsiai s, z yra gomurio dantinių priebalsių rūšis. KalbŽ178
sargusis priebalsis, sibiliantas, švilpiamasis priebalsis KalbŽ178
sibiliantas žr. sargusis priebalsis KalbŽ180
švilpiamasis priebalsis žr. sargusis priebalsis KalbŽ220
angl. whistling consonant, sibilant consonant KalbŽ178
rus. свистящий, сибилянт KalbŽ178


siglà
Sutartinis bibliotekos ar kitos įstaigos ženklas, dažniausiai vartojamas suvestiniame kataloge. BibliotekŽIV17
bibliotekos sigla ntk. bibliotekos žymuo BibliotekŽIV17
bibliotekos žymuo BibliotekŽIV17
sigla ntk. bibliotekos žymuo BibliotekŽIV107
angl. location symbol, logogram BibliotekŽIV17
vok. Sigel BibliotekŽIV17
rus. сигла BibliotekŽIV17


silogi`zmas
Faktais ir prielaidomis pagrįstas išvadų darymo loginis veiksmas arba mąstymo procesas. KompŽ87
išprotavimas, silogizmas KompŽ87
silogizmas žr. išprotavimas KompŽ208
angl. inference, conclusion KompŽ87
rus. умозаключение KompŽ87


simà
Kreivinis sudėtinis architektūrinis profilis. Sudarytas iš įgaubtos (viršuje) ir išgaubtos (apačioje) apskritiminių kreivių. <…>. TechEII310
išraita, sima TechEII310


simbiòzė
(gr. symbiōsis – „sugyvenimas, gyvenimas drauge“). Dviejų skirtingų organizmų artimas sugyvenimas, teikiant viens kitam naudą. BotŽ378
sambūvis žr. simbiozė BotŽ370
simbiozė BotŽ378
lot. symbiosis BotŽ378
rus. симбиоз BotŽ378


sim̃ploka
Viena pakartojimo rūšių: stilistinė figūra, kur derinamos vienodos sintaksinės konstrukcijos arba tiesiog pakartojama esti ne tik frazių pradžia, bet ir jų pabaiga. <...>. LiterŽ1169
sandūra žr. simploka LiterŽ1162
simploka, sandūra LiterŽ1169


simuliãvimas
Socialinio draudimo sistemoje – būklė, kurioje sveikas ir darbingas asmuo dedasi nesveikas ir nedarbingas, norėdamas gauti atitinkamas išmokas. SocApsŽ9
apsimetimas, simuliavimas SocApsŽ9
simuliavimas žr. apsimetimas SocApsŽ74
angl. malinngering SocApsŽ9


synchronism, синхронизм, одновременность

sinchroni`zmas
Tikslus reiškinių arba vyksmų sutapimas laiko atžvilgiu. SelekŽ219
sinchronizmas žr. vienalaikiškumas SelekŽ191
vienalaikiškumas, sinchronizmas SelekŽ219
angl. synchronism SelekŽ219
rus. синхронизм, одновременность SelekŽ219


sinèkija
Senovės Graikijoje būstas, kuriame gyveno kelios šeimos. ArchIŽ488
sinekija, bendrasis būstas ArchIŽ488
angl. synoecia ArchIŽ485


sinòpsija
(< gr. syn – „kartu“ + opsis – „žvilgsnis“). Ryšys tarp regimųjų ir girdimųjų įspūdžių. MuzŽ209
Kai kurių žmonių ypatingas sugebėjimas derinti garsinius įspūdžius su spalvų ir šviesos įspūdžiais. MuzŽ215
sinopsija žr. spalvinė klausa MuzŽ209
spalvinė klausa MuzŽ215


sinostòzė
(lot. synostosis). Kaulų sujungimas kauliniu audiniu. Tokios jungtys susidaro augančiam žmogui, kai įv. kaulų pradines dalis jungiantį skaidulinį jungiamąjį audinį arba kremzlę pakeičia kaulas. <…>. MedEI399–400
kaulinė jungtis, sinostozė MedEI399


sinovi`tas
(lot. synovitis < synovia – „sąnarinis tepalas“). Sąnario tepalinės plėvės uždegimas. Sukelia mikrobai, patekę pro žaizdą arba su krauju ar limfa iš kito uždegimo židinio organizme (pvz., kai ligonis serga angina, rože, osteomielitu). Sinovitas taip pat gali prasidėti, kai sąnarys dažnai traumuojamas, kai ligonis serga hemofilija, kai sutrinka jo medžiagų apykaita, taip pat dėl alergeno poveikio. <...>. MedEII268
sinovitas, tepalinės plėvės uždegimas MedEII268
tepalinės plėvės uždegimas žr. sinovitas MedEII347


sintagmà
(gr. syntagma – „kas sujungta“). Pagrindinis kalbos ritmo vienetas, minimali, ritminiu bei prasminiu atžvilgiu nedali grupė skiemenų, kuriuos jungia vienas dinaminis centras – kirčiuotas skiemuo. Prie kirčiuoto skiemens iš abiejų pusių paprastai yra prisijungę vienas (ar keli) nekirčiuoti skiemenys. Tekste sintagmos riba yra ne formali, o prasminė ir sutampa su savarankišką kirtį turinčio žodžio riba. Todėl sintagmą sudaro žodis arba vienu kirčiu akcentuaciškai susijusių žodžių grupė. <...>. LiterŽ2II53
sintagma, fonetinis žodis, ritminis žodis LiterŽ2II53
angl. syntagma LiterŽ2II53
pranc. syntagme LiterŽ2II53
vok. Syntagma LiterŽ2II53
rus. синтагма LiterŽ2II53


sinusi`tas
(lot. sinusitis < sinus – „antis“). Prienosinių ančių uždegimas. Dažniau serga suaugusieji; vaikai iki 5 m. serga retai, nes jų prienosiniai ančiai dar nesusiformavę. <…>. MedEII269
prienosinių ančių uždegimas žr. sinusitas MedEII174
sinusitas, prienosinių ančių uždegimas MedEII269


skelètas
(lot. skeletum). Standžių organizmo darinių, atliekančių mechanines funkcijas (apsauginę, atraminę ir judėjimo) sistema. Gaubia jautrius organus, padeda kūnui išlaikyti pastovią formą (prie jų yra prisitvirtinę raumenys). <...> MedEI305
Stuburinio gyvūno kūno kaulų ir kremzlių visuma, sudaranti atramą mikštosioms kūno dalims. GyvŽ50
(gr. skeletos – „išdžiūvęs“). (anat.) stuburinio gyvūno kaulai ir kremzlės. <...>. ZoolŽ149
Standžių žmogaus ir gyvūnų organizmo darinių, atliekančių mech. funkcijas (apsauginę, atraminę ir judėjimo), sistema. <…>. LTEIV208–209; dar žr. VLEVII142–143
griaučiai, skeletas GyvŽ50; LTEIV208; MedEI305; StatŽ1306; VLEVII142
skeletas, griaučiai ZoolŽ149
skeletas žr. griaučiai GyvŽ120; LTEX210; MedEII237
angl. skeleton StatŽ1306; ZoolŽ149
rus. скелет GyvŽ50; ZoolŽ149


scan, scanning, review, balayage, Abtastung, Überblik, сканирование, просмотр, обзор

skenãvimas
1. Vizualinės informacijos apie tiriamus objektus gavimas arba atgaminimas, dėsningai kraipant elektromagnetinių, akustinių bangų arba elektronų pluoštą. 2. Nuoseklus objektų eilės tyrimas tam tikra sistemine tvarka. ElektrŽ2627
pražvalga, skenavimas ElektrŽ1357
skenavimas žr. pražvalga ElektrŽ1411
skenavimas, žvalga ElektrŽ2627
žvalga žr. skenavimas ElektrŽ2800
angl. scan, scanning, review ElektrŽ1357; scan, scanning ElektrŽ2627
pranc. balayage ElektrŽ1357; ElektrŽ2627
vok. Abtastung, Überblik ElektrŽ1357; Abtastung ElektrŽ2627
rus. сканирование, просмотр, обзор ElektrŽ1357; сканирование, обзор ElektrŽ2627; сканирование KompŽ219,220


skèneris
Įtaisas, skaitantis vaizdą nuo šviesą atspindinčio arba skaidraus paviršiaus (pvz., popieriaus lapo, fotografinės juostos, skaidrios plėvelės) ir perkeliantis jį į kompiuterio atmintį. <...>. TechEIV441
Įtaisas, skaitantis vaizdą nuo paviršiaus (pvz., popieriaus lapo) arba iš fotografinės juostelės skleidimo būdu ir perkeliantis jį į kompiuterio atmintinę. KompeŽ272; dar žr. KompeŽ1437
1. Programavimo sistemų leksinis analizatorius 2. Dvimačio vaizdo įvedimo į kompiuterį įtaisas, išskaidantis vaizdą į elementus ir sukuriantis jo duomenų rastrinę matricą. KompŽ220; dar žr. XXŽ420
skeneris žr. skaitytuvas KompeŽ274; KompeŽ1440; XXŽ421; TechEIV449
skeneris žr. skleistuvas GeodezŽ143; KompŽ219
skaitytuvas KompeŽ1437
skaitytuvas, skeneris KompeŽ272; XXŽ420; TechEIV441
skleistuvas GeodezŽ143; KompŽ220
angl. scanner KompŽ220; KompeŽ272; XXŽ421; scanner, reader KompeŽ1437
rus. сканер KompŽ220; скенер GeodezŽ143


skibob, Skibob, скибоб, Žiemos sporto šaka – leidimasis nuo kalno slidrogėmis. Yra 4 slidrogių sporto rungtys: greitasis leidimasis, slalomas, didysis slalomas, daugiakovė. Atsirado XIX a. pabaigoje. 1961 m. įkurta Tarptautinė slidrogių sporto federacija. Pasaulio čempionatai rengiami nuo 1967 m., Europos – nuo 1968 m.

ski`bobas
Vairinės rogės leistis specialia kalno trasa, slidžių ir rogių hibridas – prie 3 slidžių pritaisytas dviračio tipo rėmas su balneliu ir vairu (priekinės trumpesnės slidės). SportŽ1496; SportŽ2544
skibobas ntk. slidrogės SportŽ1490; SportŽ2537
slidrogės SportŽ1496; SportŽ2544
angl. skibob SportŽ1496; SportŽ2544
vok. Skibob SportŽ1496; SportŽ2544
rus. скибоб SportŽ1496; SportŽ2544
Žiemos sporto šaka – leidimasis nuo kalno slidrogėmis. Yra 4 slidrogių sporto rungtys: greitasis leidimasis, slalomas, didysis slalomas, daugiakovė. Atsirado XIX a. pabaigoje. 1961 m. įkurta Tarptautinė slidrogių sporto federacija. Pasaulio čempionatai rengiami nuo 1967 m., Europos – nuo 1968 m. SportŽ1506; SportŽ2556
skibobas ntk. slidrogių sportas SportŽ1490; SportŽ2537
slidrogių sportas SportŽ1506; SportŽ2556
angl. skibob SportŽ1506; SportŽ2556
vok. Skibob SportŽ1506; SportŽ2556
rus. скибоб SportŽ1506; SportŽ2556


ski`džoringas
Gyvosios (šunų, elnių, arklių) arba mechaninės (motociklų, automobilių) jėgos tempiamų slidininkų lenktynės, pakeliui įveikiant slalomu išdėstytas kliūtis, šokant nuo specialių tramplynų. Pirmos oficialiosios slidžių traukinio varžybos įvyko 1906 m. Šveicarijoje. SportŽ1494; SportŽ2544
skidžoringas ntk. slidžių traukinys SportŽ1490; SportŽ2538
slidžių traukinys SportŽ1494; SportŽ2544
angl. ski-joring SportŽ1494; SportŽ2544
vok. Skijöringrennen SportŽ1494; SportŽ2544
rus. скийоринг SportŽ1494; SportŽ2544


ski`jakas
Slydimas vandens paviršiumi prie kojų pritvirtintais, panašiais į baidarę laiveliais – slidėmis, kurių ilgis 3,6 m, masė 8–9 kg. Vandenžingis pradėtas kultivuoti 1935 m. Austrijoje. Vandenžingis anksčiau buvo naudojamas per slidininkų pratybas vasarą, dabar virto savarankiška sporto šaka. Ypač įdomus vandenžingis srauniomis upėmis, keičiant kryptį panašiu į baidarės irklu. SportŽ1624; SportŽ2682
skijakas ntk. vandenžingis SportŽ1490; SportŽ2538
vandenžingis SportŽ1624; SportŽ2682
angl. ski-yaking SportŽ1624; SportŽ2682
vok. Ski-yak SportŽ1624; SportŽ2682
rus. скияк SportŽ1624; SportŽ2682


skinefèktas
Elektromagnetinių bangų silpimas joms sverbiantis į laidžią medžiagą. Dėl paviršiaus reiškinio, pvz., aukštojo dažnio kintamoji elektros srovė teka tik plonu paviršiniu laidininko sluoksniu, kintamasis magnetinis srautas netolygiai pasiskirsto magnetolaidžio skerspjūvyje (didžiausias srauto tankis yra magnetolaidžio paviršiuje, o mažiausias – magnetolaidžio skerspjūvio centre). <…>. TechEIII539
skinefektas žr. paviršiaus reiškinys TechEIV454
paviršiaus reiškinys, aukštadažnis paviršinis laidumo reiškinys, skinefektas TechEIII539


plantae sciadophilae, scyadophyta, сциофиты, тенелюбивые растения, теневые растения

skiofi`tai
Paunksmę, pavėsį mėgstantys augalai. BotŽ63
skiofitai žr. unksminiai augalai BotŽ385
uksminiai augalai, skiofitai BotŽ63
lot. plantae sciadophilae, scyadophyta BotŽ63
rus. сциофиты, тенелюбивые растения, теневые растения BotŽ63


sklerà
Akies baltymas, kuris yra pagrindinė akies obuolio skaidulinio dangalo dalis. GyvŽ90
odena, sklera GyvŽ90
sklera žr. odena GyvŽ121
angl. sclera GyvŽ185
rus. склера GyvŽ185


cellulae petrosae, sclereidae, каменистые клетки, склереиды, склеренхимные клетки

sklerei`dė
(gr. sklēros – „kietas“, eidos – „pavidalas“). Izodiametrinės ląstelės labai storomis ir stipriai sumedėjusiomis sienelėmis, išskvarbytomis kanalėlių pavidalo langeliais. BotŽ385
akmeninė ląstelė žr. sklereidė BotŽ256
sklereidės BotŽ385
lot. cellulae petrosae, sclereidae BotŽ385
rus. каменистые клетки, склереиды, склеренхимные клетки BotŽ385


sklerodèrmija
(lot. sclerodermia < gr. sklēros – „kietas“ + derma – „oda“). Liga, kuriai būdinga odos ir poodinių audinių sukietėjimas. <…>. MedEII275
kietligė žr. sklerodermija MedEI412
sklerodermija, kietligė MedEII275


coarse/rough vegetation, sclerophytes, Hartlaubvegetation, Sklerophyten, жестколиственная растительность, склерофиты

sklerofi`tai
Sausringų vietų augalai blizgančiais arba šiurkščiais, kietais lapais, kurių paviršius padengtas stora kutikule. Tokios visžalių medžių ir krūmų formacijos susidariusios atogrąžų ir vidutinio klimato juostose. EkolŽ160
kietalapiai augalai, sklerofitai EkolŽ160
sklerofitai žr. kietalapiai augalai EkolŽ274
angl. coarse/rough vegetation, sclerophytes EkolŽ160
vok. Hartlaubvegetation, Sklerophyten EkolŽ160
rus. жестколиственная растительность, склерофиты EkolŽ160


scotophilous, Dunkelheitwohner, живущий в темнице

skotofi`lai
Gyvūnai, prisitaikę gyventi tamsioje aplinkoje (pvz., urvuose, jūrų ir vandenynų gelmėse). EkolŽ301
tamsiamėgiai gyvūnai, skotofilai EkolŽ301
angl. scotophilous EkolŽ301
vok. Dunkelheitwohner EkolŽ301
rus. живущий в темнице EkolŽ301


scrubber, laveur de gaz, Abscheider, скруббер, промывная башня, газопромыватель, газоочиститель, лавер, скрубер

skrùberis
Aparatas, kuriame karštos dujos ataušinamos ir išvalomos skysčiais. ChŽ1315; ChŽ2359
Dujų valymo aparatas. Nuo ciklono jis skiriasi tuo, kad cilindro vidinės sienelės laistomos vandeniu, todėl išcentrinės jėgos atskirtos kietosios ir skystosios dalelės prilimpa prie vandens plėvelės, yra nuplaunamos ir atgal į dujų srautą nebepatenka. Skruberis geriau negu ciklonas išvalo dujas; išvalymo laipsnis siekia 80–90%. BrandŽ119
dujų plautuvas žr. skruberis BrandŽ96; ChŽ1113; ChŽ2125
skruberis, dujų plautuvas BrandŽ119; ChŽ1315; ChŽ2359
angl. scrubber BrandŽ119; ChŽ1315; ChŽ2359
pranc. laveur de gaz BrandŽ119
vok. Abscheider BrandŽ119
rus. скруббер, промывная башня, газопромыватель, газоочиститель, лавер ChŽ1315; ChŽ2359; скрубер BrandŽ119


vandens stulpas, vandens trombas, smerčas

smer̃čas
Oro sūkurio iš jūros ar kito vandens telkinio iškeltas ir judantis vandens stulpas. KrantŽ155
smerčas (vandens), vandens stulpas, vandens trombas KrantŽ155
vandens stulpas žr. smerčas KrantŽ159
angl. waterspout KrantŽ155
vok. Wasserhose KrantŽ155
rus. смерч водяной KrantŽ155


fálcas
(vok. Falz – „griovelis, lenkimas“). Lankstomų (falcuojamų) ir įrišamų popieriaus lapų sulenkimo vieta. <...>. LTEVI352; ŽE262
falcas žr. lankstė LTEIII435
lankstė, falcas LTEVI352; ŽE262


smog, Smog, смог, туман дымный

smògas
(angl. smog (smoke + fog). Tirštas rūkas su dūmais ir suodžiais; dažniausiai dideliuose pramonės centruose. JūrŽ347
Pavojingas atmosferos oro užteršimas, susidarantis dėl angliavandenilių ir azoto oksidų, kurių ypač daug išleidžia automobiliai. BrandŽ121
smogas, dūminis rūkas BrandŽ121; JūrŽ347
angl. smog BrandŽ121; JūrŽ347
pranc. smog BrandŽ121
vok. Smog BrandŽ121
rus. смог BrandŽ121; туман дымный JūrŽ347


solidus (curve), solidus line, solidification curve, solidus curve, solidus (line), solidus, courbe solidus, courbe de solidification, courbe de solidus, Soliduslinie, Soliduskurve, Solidus, кривая солидуса, кривая твердой фазы, солидус

sòlidas
Būsenos diagramos linija, vaizduojanti pusiausvirosios kristalizacijos temperatūros priklausomybę nuo daugiakomponentės sistemos sudėties. ChŽ1317; ChŽ2361
solidas žr. sukietėjimo kreivė FizŽ3703; RadioelŽ652
solidas, sukietėjimo kreivė ChŽ1317; ChŽ2361
sukietėjimo kreivė FizŽ3360; RadioelŽ377
sukietėjimo kreivė žr. solidas ChŽ1326; ChŽ2372
sukietėjimo kreivė, solidas FizŽ2151
angl. solidus (curve), solidus line, solidification curve ChŽ1317; ChŽ2361; solidus curve, solidus (line), solidification curve FizŽ2151; solidus curve, solidus line, solidification curve FizŽ3360; solidus curve, solidus line, solidus RadioelŽ377
pranc. courbe solidus, courbe de solidification FizŽ3360; courbe de solidus, solidus RadioelŽ377
vok. Soliduslinie, Soliduskurve, Solidus FizŽ2151; FizŽ3360; Soliduskurve, Soliduslinie RadioelŽ377
rus. кривая солидуса, кривая твердой фазы, солидус ChŽ1317; ChŽ2361; FizŽ2151; FizŽ3360; кривая солидуса, солидус RadioelŽ377


mud-stream, mud flow, Plastischer Erdrutsch, солифлюкция

solifliùkcija
Praskydusios žemės tekėjimas šlaitu žemyn. MeliorŽ156
Atitirpusio ir įmirkusio grunto slinkimas. GeležinkelŽ337
solifliukcija, žemėteka GeolŽ140
solifliukcija žr. žemėslinka GeležinkelŽ256
solifliukcija MeliorŽ156
žemėslinka, solifliukcija GeležinkelŽ337
žemėtaka žr. solifliukcija MeliorŽ203
angl. mud-stream, mud flow GeležinkelŽ337
vok. Plastischer Erdrutsch GeležinkelŽ337
rus. солифлюкция GeležinkelŽ337; GeolŽ140; MeliorŽ156,203


solstice, Sonnenwende, солнцеворот, солнцестояние

solsti`cija
Laikas, kai Saulės skritulio centras praeina per ekliptikos tašką, esantį toliausiai į šiaurę (vasaros saulėgrįža – birželio 21–22 d.) arba toliausiai į pietus (žiemos saulėgrįža – gruodžio 22 d.). EkolŽ265–266
(lot. solstitium – „saulės stovėjimas“). Momentas, kai Saulės skritulio centras pereina per ekliptikos tašką, esantį toliausiai šiaurę (vasaros saulėgrįža) arba toliausiai į pietus (žiemos saulėgrįža). <...>. TechEIV374
Momentas, kai Saulės skritulio centras pereina per ekliptikos tašką, esantį toliausiai į šiaurę (vasaros saulėgrįža) arba toliausiai į pietus (žiemos saulėgrįža). GeogrŽ172; LTEX51
Momentas, kai saulės skritulio centras pereina per ekliptikos tašką, esantį toliausiai į šiaurę (vasaros saulėgrįža) arba toliausiai į pietus (žiemos saulėgrįža). Vasaros saulėgrįža VI.21 arba 22 d., o žiemos – XII.21 arba 22 d. Per saulėgrįžą Saulė pakylą į zenitą ties atogrąžomis. Žemės Šiaurės pusrutulyje vasaros saulėgrįža yra astronominės vasaros pradžia (diena ilgiausia), žiemos saulėgrįža – astronominės žiemos pradžia (diena trumpiausia); Pietų pusrutulyje tais momentais būna atvirkščiai. JūrŽ333
saulėgrįža, solsticija EkolŽ265; GeodezŽ136; GeogrŽ172; JūrŽ333; LTEX51; TechEIV374
solsticija žr. saulėgrįža EkolŽ277; GeodezŽ145; JūrŽ347; TechEIV489
angl. solstice EkolŽ266; JūrŽ333
vok. Sonnenwende EkolŽ266
rus. солнцеворот, солнцестояние EkolŽ266; солнцестояние GeodezŽ136; солнцеворот JūrŽ333


somà
Organizmo organų ir dalių integrali visuma. Išskiriami keli lygiai: ląstelės, audinių, organų. EkolŽ177
soma žr. kūnas EkolŽ277
kūnas EkolŽ177
angl. corpus, body EkolŽ177
vok. Körper EkolŽ177
rus. тело EkolŽ177


sporto rėmėjas, rėmėjai, 1. rėmėjas. 2. mecenatas

sports promoter, promoter, Sportsponsor, Mäzen, спонсор спорта, меценат

spònsorius
XX amžiuje taip vadinami (=vadinamieji) sponsoriai atitinka senųjų laikų mecenatus (mat Senovės Romos patricijus Mecenatas, imperatoriaus Oktaviano Augusto patarėjas, rėmė Horacijų ir Vergilijų). XXŽ392
Žmogus, įstaiga, organizacija, iš altruistinių paskatų materialiai ir moraliai remiantys sportininką, klubą, komandą, sporto veteraną, sporto leidinių leidybą ar ką kitą, neturėdama ir nesiekdama jokios naudos sau, tuo rodydama savo kultūrą, dorovinę orientaciją, prielankumą ir interesus sporto šakai, apskritai sportui. Plg. mecenatas. SportŽ2563
mecenatas SportŽ2349
rėmėjas žr. sporto rėmėjas SportŽ2493
sponsoriai žr. rėmėjai XXŽ432
sponsorius ntk. 1. rėmėjas. 2. mecenatas SportŽ2550
angl. sports promoter SportŽ2563; promoter SportŽ2349
vok. Sportsponsor SportŽ2563; Mäzen SportŽ2349
rus. спонсор спорта SportŽ2563; меценат SportŽ2349


somnambuli`zmas
(lot. somnus – „miegas“ + ambulo – „vaikščioju“). Reta miego sutrikimo forma – vaikščiojimas ir kitoks judėjimas miegant. <...>. MedEII286
(lot. luna – „mėnulis“; lot. somnum + ambulo – „miegas“ + „vaikščioju“). Paauglių ir jaunuolių (rečiau vaikų ir suaugusiųjų) vaikščiojimas miegant. Šio proceso priežastys nėra pakankamai aiškios, jis gali atsirasti dėl stiprių išgyvenimų mokykloje, dėl isterijos reiškinių, epilepsijos. Gydomąjį reikia laikyti ramioje aplinkoje, stiprinti jo organizmą; padeda raminamieji vaistai. EdukŽ273
lunatizmas žr. somnambulizmas MedEI517
nakvišumas žr. somnambulizmas EdukŽ175
somnambulizmas, lunatizmas, nakvišumas EdukŽ273; MedEII286


pusbalsis, sonantas, sonorinis priebalsis., balsingasis priebalsis

sonántas
Priebalsis, kurį tariant svarbiausias vaidmuo tenka balsui, šlamesys silpnas: l, l?, m, m?, n, n?, r, r?. Šie priebalsiai turi balsių ir priebalsių ypatybių, dėl to lietuvių kalbotyroje dažnai vadinami pusbalsiais. Priebalsiai j, v ir v? vien skiriami šiai rūšiai, o kitų laikomi tarpiniais tarp balsingųjų ir trankiųjų priebalsių (jų balsingumas menka). KalbŽ33
balsingasis priebalsis, pusbalsis, sonantas, sonorinis priebalsis. KalbŽ33
pusbalsis žr. balsingasis priebalsis KalbŽ164
sonantas žr. balsingasis priebalsis KalbŽ189
sonorinis priebalsis žr. balsingasis priebalsis KalbŽ189
angl. sonant, resonant KalbŽ33
rus. сонорный, сонант KalbŽ33


sorbãtas
Gėriklio iš aplinkos ar terpės geriamoji arba sugertoji medžiaga. MetrolŽ2214
gėrinys FizŽ3231; MetrolŽ2214
sorbatas žr. gėrinys FizŽ3703; MetrolŽ2597
angl. sorbat FizŽ3231; MetrolŽ2214
pranc. sorbat FizŽ3231; MetrolŽ2214
vok. Sorbat FizŽ3231; MetrolŽ2214
rus. сорбат FizŽ3231; MetrolŽ2214


sorbtion, sorption, Sorption, Gasaufnahme, сорбция

sòrbcija
Bendras absorbcijos ir adsorbcijos pavadinimas. ChŽ1318; dar žr. ChŽ2361; TechEIV490
1. Reiškinys, kai kieti kūnai arba skysčiai sugeria dujas, garus arba medžiagas iš tirpalų. 2. Bendras absorbcijos ir adsorbcijos pavadinimas. AplŽ339
Reiškinys, kai tam tikra (kietoji, skystoji) medžiaga geria iš aplinkos (terpės) kokias nors ištirpusias medžiagas ar dujas, garus, skysčius. MetrolŽ2214
Fizikinis cheminis reiškinys, kai kieta medžiaga arba skystis sugeria dujas, garus ir ištirpintas medžiagas. Skiriamos šios sorbcijos rūšys: absorbcija, adsorbcija, kapiliarinė kondensacija. BrandŽ122
Cheminės medžiagos koncentracijos pokytis kietojoje medžiagoje (uolienoje) dėl jos apykaitos su tirpalu (vandeniu). <…>. HidreŽ48
gertis FizŽ3231; MetrolŽ2214; RadioelŽ224
gertis, sorbcija HidreŽ48
gertis žr. sorbcija AplŽ146; ChŽ1148; ChŽ2165
sorbcija, gertis AplŽ339; BrandŽ122; ChŽ1318; ChŽ2361; TechEIV490
sorbcija žr. gertis FizŽ3703; HidreŽ116; MetrolŽ2597; RadioelŽ652
angl. sorbtion AplŽ339; BrandŽ122; sorption ChŽ1318; ChŽ2361; FizŽ3231; HidreŽ48; MetrolŽ2214; RadioelŽ224
pranc. sorption BrandŽ122; FizŽ3231; MetrolŽ2214; RadioelŽ224
vok. Sorption BrandŽ122; FizŽ3231; HidreŽ48; MetrolŽ2214; Sorption, Gasaufnahme RadioelŽ224
rus. сорбция AplŽ339; BrandŽ122; ChŽ1318; ChŽ2361; FizŽ3231; HidreŽ48; MetrolŽ2214; RadioelŽ224


sorbeñtas
Kietoji ar skystoji medžiaga, gerianti iš aplinkos kokias nors medžiagas. MetrolŽ2214
Kietasis kūnas ar skystis, sugeriantis (absorbuojantis, absorbuojantis) įvairias medžiagas (garus, dujas, tirpale ištirpusias daleles). <…>. HidreŽ47
sorbentas žr. gėriklis FizŽ3703; HidreŽ116; MetrolŽ2597
gėriklis FizŽ3231; MetrolŽ2214
gėriklis, sorbentas HidreŽ47
angl. sorbent FizŽ3231; HidreŽ47; MetrolŽ2214
pranc. sorbent FizŽ3231; MetrolŽ2214
vok. Sorbens FizŽ3231; HidreŽ47; MetrolŽ2214
rus. сорбент FizŽ3231; HidreŽ47; MetrolŽ2214


spãzmas
(gr. spasmos – „traukulys“). Staigus nevalingas raumens arba raumenų grupės susitraukimas. <…>. MedEII288; dar žr. LTEX333
spazmas, mėšlungis MedEII288; LTEX333


semen, sperm, сперма, семенная жидкость

spèrma
Patino lytinių organų produktas, susidedantis iš spermatozoidų bei priedinių lytinių liaukų sekreto ir išskiriamas lytinio sudirginimo metu. GyvŽ123
(gr. sperma – „sėkla“). (ontog.) vyriškųjų lytinių liaukų sekretas su spermatozoidais. ZoolŽ152
(gr.). Klampus, pilkšvas skystis, kurį vyrai ir gyvūnai patinai išskiria lytinio akto metu; spermatozoidų suspensija priedinių lytinių liaukų sekrete. <…>. LTEX340
sėkla žr. sperma GyvŽ117; LTEX82
sperma, vyriškoji sėkla ZoolŽ152
sperma, sėkla GyvŽ123; ZoolŽ152; LTEX340
angl. semen, sperm GyvŽ199
rus. сперма GyvŽ199; сперма, семенная жидкость ZoolŽ152


plantae spermaphytae, sperma(to)phyta, растения-сперматофиты, семенные растения, спермат

spermatofi`tai
Kurie dauginimuisi augina sėklas (plikasėkliai ir gaubtasėkliai). BotŽ61
spermatofitai žr. sėkliniai augalai BotŽ399
sėkliniai augalai BotŽ61
lot. plantae spermaphytae, sperma(to)phyta BotŽ61
rus. растения-сперматофиты, семенные растения, спермат BotŽ61


antherozoidium, antherozoon, spermatozoon, антерозоид, сперматозоид

spermatozòidas
(gr. sperma – „sėkla“, zōon – „gyvūnas, gyvulys“, eidos – „pavidalas“). Judri vyriškoji lytinė ląstelė. BotŽ399
gyviukas žr. spermatozoidas BotŽ163
spermatozoidas BotŽ399
lot. antherozoidium, antherozoon, spermatozoon BotŽ399
rus. антерозоид, сперматозоид BotŽ399


epispermium, spermoderma, tunica externa seminis, наружная кожура, спермодерма, эписпермий

spermodèrma
(gr. sperma – „sėkla“, derma – „oda“). BotŽ399. Sėklos luobelės išorinis sluoksnis. BotŽ266
išorinė luobelė BotŽ266
spermoderma žr. išorinė luobelė BotŽ399
lot. epispermium, spermoderma, tunica externa seminis BotŽ266
rus. наружная кожура, спермодерма, эписпермий BotŽ266


kolèkcija
Surinkti ir tiriami vienos rūšies objektai. SelekŽ173
kolekcija žr. rinkinys SelekŽ110
rinkinys, kolekcija SelekŽ173
angl. collection SelekŽ173
rus. коллекция SelekŽ173


speedometer, speed counter, speed ga(u)ge, speed indicator, velocimètre, indicateur de vitesse, Geschwindigkeitsmesser, спидометр, скоростемер, велосиметр, измеритель скорости, указатель скорости

spidomètras
Judančio kūno greičio matuoklis. MetrolŽ2226
greitmatis MetrolŽ2226
spidometras žr. greitmatis MetrolŽ2618
angl. speedometer, speed counter, speed ga(u)ge, speed indicator MetrolŽ2226
pranc. velocimètre, indicateur de vitesse MetrolŽ2226
vok. Geschwindigkeitsmesser MetrolŽ2226
rus. спидометр, скоростемер, велосиметр, измеритель скорости, указатель скорости MetrolŽ2226


spikãtas
(lot. spicatus < spica – „varpa“; trikampis akmuo). Taisyklingos struktūros mūras iš nuožulniai sumūrytų akmenų arba plytų. <...>. TechEIV523
spikatas, eglutiškasis mūras TechEIV523


sukinys, spinas, sukinio kvantinis skaičius

spin, spin quantum number, Spin, Drall, Eigendrehimpuls, спин, спин; спиновое квантовое число

spi`nas
Mikroobjekto savybė, apibūdinanti sukimosi apie savo ašį kryptį. ChŽ1326
Sukininis judesio kiekio momentas – mikrodalelės savasis judesio kiekio momentas, nesusijęs su jos judėjimu erdvėje. ChŽ2372
spinas ntk. sukinys ChŽ1319; ChŽ2363; ElektrŽ1420
spinas žr. sukinys MatŽ216
sukinio kvantinis skaičius žr. sukinys ChŽ1326
sukinys ChŽ2372; ElektrŽ1441
sukinys, spinas FizŽ2329; MatŽ225
sukinys, sukinio kvantinis skaičius ChŽ1326
angl. spin, spin quantum number ChŽ1326; ChŽ2372; spin FizŽ2329; MatŽ225; ElektrŽ1441
pranc. spin ElektrŽ1441
vok. Spin, Drall, Eigendrehimpuls FizŽ2329; Spin ElektrŽ1441
rus. спин FizŽ2329; MatŽ225; ElektrŽ1441; спин; спиновое квантовое число ChŽ1326; ChŽ2372


spirãlė
(lot. spiralis < spira – „lankstas, vingis“). Ratu centro link besisukančios linijos arba S raidės užsuktais galais pavidalo ornamento motyvas. Komponuojama paviene arba ištisine ornamentine juosta. <...>. Lietuvoje S pavidalo motyvas vadintas riestiniu, o susukto žiedo – sraige. DailŽ397
įvija žr. spiralė DailŽ170
spiralė, įvija, voliuta DailŽ397


sterigmà
(gr. sterigma – „pasparas, ramstis“). Plona išaugėlė bazidės viršūnėje, ant kurios susidaro bazidiospora. Viena bazidė turi keturias sterigmas. BotŽ405
sterigma, smaigelis BotŽ405
smaigelis, sterigma BotŽ389
lot. sterigma BotŽ405
rus. стеригма BotŽ405


sporophyte, generatio asexualis, sporophyton, бесполое поколение, спорофит

sporofi`tas
(gr. sporos – „sėkla“, phyton – „augalas“). Nelytinė vystymosi fazė augaluose, turinčiuose generacijų kaitą. Pasižymi dvigubu chromosomų skaičiumi. BotŽ403
Augalas, kuris išaugina sporas. SelekŽ195
nelytinė karta žr. sporofitas SelekŽ104
nelytinė karta, sporofitas BotŽ198
sinkariofitas žr. sporofitas, nelytinė karta BotŽ380
sporaaugis žr. sporofitas, nelytinė karta BotŽ402
sporofitas, nelytinė karta BotŽ403; SelekŽ195
angl. sporophyte SelekŽ195
lot. generatio asexualis, sporophyton BotŽ403
rus. бесполое поколение, спорофит BotŽ403; спорофит SelekŽ195


spooling, spooling (simultaneous peripheral operation on line), спулинг, режим подкачки, буферизация входных и выходных потоков

spū́lingas
Būdas failo pavidalo duomenims laikinai laikyti daugelio uždavinių operacinėse sistemose ir laikymo procesas. <…>. KompŽ223–224
kaupa žr. spūlingas KompŽ101
spūlingas, kaupa KompŽ223
angl. spooling KompŽ101; spooling (simultaneous peripheral operation on line) KompŽ223
rus. спулинг KompŽ101; спулинг, режим подкачки, буферизация входных и выходных потоков KompŽ223


spurt, acceleration, Spurt, Beschleunigung, Antritt, Steigerung, ускорение

spùrtas
Smarkus trumpalaikis judėjimo spartos padidinimas lenktynių nuotolyje arba finišuojant. SportŽ1518; SportŽ2568
spurtas, veržtas SportŽ1518; SportŽ2568
veržtas žr. spurtas SportŽ2699
angl. spurt, acceleration SportŽ1518; spurt SportŽ2568
vok. Spurt, Beschleunigung, Antritt, Steigerung SportŽ1518; SportŽ2568
rus. ускорение SportŽ1518; SportŽ2568


stabilization, Stabilisierung, Stabilisation, stabilisation, стабилизация

stabilizãvimas
(lot. stabilis – „patvarus, pastovus“). 1. Kurio nors vyksmo pastovumo būsenos sudarymas arba palaikymas. 2. Pastovios padėties sudarymas, įtvirtinimas. SportŽ1519
pastovinimas RadioelŽ502
stabilizavimas žr. pastovinimas RadioelŽ676
stabilizavimas, stabilizacija SportŽ1519
angl. stabilization SportŽ1519; RadioelŽ502
vok. Stabilisierung RadioelŽ502; Stabilisation SportŽ1519
pranc. stabilisation RadioelŽ502
rus. стабилизация RadioelŽ502; SportŽ1519


stability, stabilité, Stabilität, Beständigkeit, устойчивость, стабильность, постоянство

stabilùmas
Viena svarbiausių sistemos (pvz., fizikinės, kibernetinės, energetinės) būsenos savybių. Nagrinėjamas sistemos pusiausvyros arba būsenų sekos (judėjimo) stabilumas. <…>. LTEX362
1. Nekintama be išorinio poveikio būsena, padėtis. 2. Žmogaus gebėjimas laikyti pusiausvyrą, nugalint žemės traukos bei kitas jėgas arba atskiroms kūno dalims, visam kūnui atsidūrus neįprastoje padėtyje. SportŽ1377
Sistemos būsenos savybė nekisti. ChŽ1264; ChŽ2300
pastovumas RadioelŽ503; SportŽ1377
pastovumas, stabilumas ChŽ1264; ChŽ2300
stabilumas žr. pastovumas ChŽ1320; ChŽ2364; RadioelŽ676; SportŽ1519
stabilumas, pastovumas GeodezŽ147; LTEX362
angl. stability ChŽ1264; ChŽ2300; SportŽ1377; RadioelŽ503
pranc. stabilité RadioelŽ503
vok. Stabilität SportŽ1377; Stabilität, Beständigkeit RadioelŽ503
rus. устойчивость GeodezŽ147; стабильность, устойчивость SportŽ1377; устойчивость, стабильность RadioelŽ503; стабильность, постоянство, устойчивость ChŽ1264; ChŽ2300


kalvarijos, kalvarijų kelias, stacijos, kryžiaus kelio stotys

stãcijos
Katalikų kulto objektas ir maldų vieta – bažnyčioje eilės tvarka išdėstyti paveikslai arba statulos, vaizduojančios evangelijose aprašyto Kristaus kančių kelio į Golgotą epizodus. ReligŽ206
Jėzaus kelio nuo Pontijaus Piloto namų iki Golgotos kalno, jo nukryžiavimą ir mirtį vaizduojančių dailės kūrinių (dažn. 14 reljefų ar paveikslų) ciklas arba smulkiosios architektūros statinių (koplytėlių, kurių kiekvienoje yra atitinkamo siužeto reljefas ar paveikslas) ansamblis. Atskiri paveikslai, reljefai arba koplytėlės vadinami stotimis, nes maldininkai prie kiekvienos sustoja melstis. <...>. DailŽ226
kryžiaus kelio stotys, kalvarijos, kalvarijų kelias, stacijos DailŽ226; ReligŽ206
stacijos žr. kryžiaus kelio stotys DailŽ398; ReligŽ352


stagnation, stagnancy, Stillstand, Stockung, Kältestarre, стагнация

stagnãcija
Raidos sustojimas, sustingimas. AplŽ342
Tam tikro proceso, veiklos, vystymosi sustojimas. EkolŽ265
sąstingis EkolŽ265
sąstingis žr. stagnacija AplŽ326
stagnacija, sąstingis AplŽ342
stagnacija žr. sąstingis EkolŽ280
angl. stagnation, stagnancy AplŽ342; EkolŽ265
vok. Stillstand, Stockung, Kältestarre EkolŽ265
rus. стагнация AplŽ342; EkolŽ265


parastemon, stamen sterile, staminodium, бесплодная пылинка, стаминодий

staminòdis
(lot. stamen – „kuokelis“, gr. eidos – „pavidalas“). Iškitęs sterilus kuokelis be žiedadulkių; kartais tokie kuokeliai išskiria saldų skystį ir eina nektarinių pareigas. BotŽ404
bedulkis kuokelis žr. staminodis BotŽ218
staminodis BotŽ404
lot. parastemon, stamen sterile, staminodium BotŽ404
rus. бесплодная пылинка, стаминодий BotŽ404


start, place of start, Start, Startplatz, Startstelle, старт, стартовое место, пуск

stártas
1. Greitumo varžybų pradmė; sporto lenktynių pradžios akimirka. Pagal startuojančių sportininkų skaičių skiriamas pavienis, grupinis, bendras, porinis, ir masinis startas; pagal pozą – žemas, pusaukštis ir aukštas startas; pagal chronometro įjungimo laiką (laiko skaičiavimo pradžią) – startas iš vietos ir startas iš eigos. 2. Vieta, iš kurios startuoja sportininkas; įvairių lenktynių pradžios vieta, tiksliai pažymėta ryškia linija (bėgimo, čiuožimo, dviračių sporto), vėliavėlių vartais (slidinėjimas), plaukyklos sienele (plaukimas). 3. Veiksmo dalis prieš pradedant kelti štangą (iki traukos pradžios). 4. Orlaivio kilimo nuo žemės momentas. SportŽ1523; dar žr. SportŽ2572
pradmė žr. startas SportŽ1398; SportŽ2437
startas, pradmė SportŽ1523; SportŽ2572
angl. start, place of start SportŽ1523; SportŽ2572
vok. Start, Startplatz, Startstelle SportŽ1523; SportŽ2572
rus. старт, стартовое место SportŽ1523; SportŽ2572
1. Sistemos, įrenginio arba įtaiso paleidimas. 2. Programos iniciavimas. KompŽ159
paleistis, startas KompŽ159
startas žr. paleistis KompŽ226
angl. start KompŽ159,226
rus. пуск, старт KompŽ159,226


stárteris
1. Įtaisas vidaus degimo varikliui paleisti. <...>. 2. Liuminescencinės lempos uždegimo įtaisas. <...>. TechEIV557
starteris, paleidiklis TechEIV557


strabi`zmas
(gr. strabos – „žvairas“). Vienos ar abiejų akių nukrypimas nuo įprastinės padėties. <…>. MedEII446–447
(gr. strabos – „žvairas“). LTEX429. Laikinas arba nuolatinis vienos akies nukrypimas į šalį dėl binokulinės regos sutrikimo. <…>. LTEXII561
strabizmas žr. žvairumas LTEX429; MedEII298
žvairumas, strabizmas LTEXII561; MedEII446


stãzė
(gr. stasis – „sustojimas“). Fiziologinio turinio, esančio vamzdžio pavidalo organe, judėjimo sustojimas. <…>. MedEII295
stazė, sąstovis MedEII295


steati`tas
(gr. stear, kilm. steatos – „taukai“). Masyvus, tankus smulkiakristalis ar kriptokristalis talko agregatas. <...>. TechEIV564
muilo akmuo, muilakmenis, piotitas, puodų akmuo TechEIV564


стегоцефалы, панцирноголовые

stegocefãlai
(gr. stegē – „dangalas, apdengimas“ + kephalē – „galva“). Stegocephalia – (paleon.). Seniausių (paleozoinės eros) iškastinių šarvuotųjų varliagyvių grupė. Jų kaukolę iš viršaus ir šonų dengė danginių kaulų šarvas. ZoolŽ149
stegocefalai žr. skydagalviai ZoolŽ155
skydagalviai ZoolŽ149
rus. стегоцефалы, панцирноголовые ZoolŽ149


steñtoriai
(Stentor). Įvairiablakstienių infuzorijų būrio pirmuonių gentis. <…>. LTEX403
stentoriai, trimitininkai LTEX403
trimitininkai žr. stentoriai LTEXI401


stèperis
Prietaisas kojų raumenų jėgai didinti, klubo, kelio ir čiurnos sąnarių judesių amplitudei ir koordinacijai atgauti, širdies ir kraujagyslių sistemos veiklai aktyvinti žingsniuojant vietoje. SportŽ2732
steperis ntk. žingsniuoklis SportŽ2575
žingsniuoklis SportŽ2732
angl. stepper SportŽ2732
vok. Stepper SportŽ2732
rus. степпер SportŽ2732


ozònas
O3, alotropinė deguonies atmaina. ChŽ1259; ChŽ2295
ozonas, trideguonis ChŽ1259; ChŽ2295
angl. ozone, trioxygen ChŽ1259; ChŽ2295
rus. озон ChŽ1259; ChŽ2295


element, elemental, spontaneous, natural calamity, Naturkraft, стихия

sti`chija
Didelė griaunamoji gamtos jėga (pvz., uraganas, ugnikalnio išsiveržimas). EkolŽ108
(gr. stoicheion). Turi didžiulę griaunamąją jėgą, pvz., audra, žemės drebėjimas ir kt. Tai nevaldomas gamtos reiškinys. JūrŽ352
gaivalas, stichija EkolŽ108
stichija, gamtos gaivalas JūrŽ352
stichija žr. gaivalas EkolŽ283
angl. element, elemental, spontaneous, natural calamity EkolŽ108; element JūrŽ352
vok. Naturkraft EkolŽ108
rus. стихия EkolŽ108; JūrŽ352


стигмы, дыхальща

sti`gmos
(gr. stigma – „brūkšnys, taškas, dėmė“). (anat.). Angos, kuriomis į kūno paviršių atsiveria voragyvių, šimtakojų, vabzdžių kvėpavimo organai – trachėjos. ZoolŽ156
Angos, kuriomis į kūno paviršių atsiveria voragyvių, onichoforų, šimtakojų ir vabzdžių kvėpavimo organai. <…>. LTEX413
stigmos, kvėptukai ZoolŽ156; LTEX413
rus. стигмы, дыхальща ZoolŽ156


stimulation, enhancement, Stimulation, Beschleunigung, Stimulierung, стимуляция, стимулирование

stimuliãvimas
Kurio nors gyvybės proceso pagreitinimas. BotŽ381
Reiškinys, kai tam tikromis medžiagomis ar preparatais spartinama organizmų veikla (pvz., augimo skatinimas). EkolŽ273
skatinimas EkolŽ273; RadioelŽ635
skatinimas, stimuliacija FizŽ2285
skatinimas, stimuliavimas BotŽ381
stimuliavimas žr. skatinimas EkolŽ283; RadioelŽ679
stimuliavimas, skatinimas BotŽ415
angl. stimulation EkolŽ273; FizŽ2285; stimulation, enhancement RadioelŽ635
pranc. stimulation RadioelŽ635
vok. Stimulation EkolŽ273; FizŽ2285; Beschleunigung, Stimulierung, Stimulation RadioelŽ635
rus. стимуляция BotŽ381; стимуляция, стимулирование EkolŽ273; FizŽ2285; RadioelŽ635


steeplechase, Hindernislauf, бег с препятствиями, steeple-chase, Hindernisreiten, Steeplechase, верховая езда с препятствиями, стипльчез

sti`plčezas
Klasikinė lengvaatlečių vyrų bėgimo rungtis – 3000 m bėgimas stadiono ratu, kuriame lygiais tarpais įrengiamos 5 kliūtys (stori 91,4 cm aukščio mediniai barjerai), o prie vienos kliūties – dar ir duobė (366×366 cm dydžio ir 70 cm gylio) su vandeniu. Sportininkas nuotolyje 35 kartus turi įveikti kliūtis, iš jų 7 kartus – duobę su vandeniu. Bėgami ir 1500 bei 5000 m nuotoliai. <…>. SportŽ163; dar žr. SportŽ269
kliūtinis bėgimas SportŽ163; SportŽ269
stiplčezas ntk. kliūtinis bėgimas SportŽ1529; SportŽ2579
angl. steeplechase SportŽ163; SportŽ269
vok. Hindernislauf SportŽ163; SportŽ269
rus. бег с препятствиями SportŽ163; SportŽ269
1. Konkūras: 200–1100 m nuotolio jojimas per 8–16 kliūčių, išdėstytų aikštėje tam tikra eilės tvarka. Kliūtinio jojimo rūšys: aukštoji klasė, pasirinktinis kliūčių įveikimas, šuolio galingumas, iki pirmos klaidos ir kt. 2. Greičio lenktynės su kliūtimis: 6–7 km nuotolis ar daugiau masyvių nejudamų kliūčių. SportŽ1196
1. Jojimo per kliūtis lenktynės. 2. Antroji trikovės laukų jojimo fazė – labai greitas jojimas per kliūtis lygioje vietoje. Žirgų greičio sporto rungtis – kliūtinės lenktynės, kuriose visi raiteliai startuoja vienu metu. Rezultatas įskaitomas, jei raitelis su žirgu įveikia visas maršrute esamas kliūtis. SportŽ2218
kliūtinis jojimas SportŽ1196; SportŽ2218
stiplčezas ntk. kliūtinis jojimas SportŽ1529; SportŽ2579
angl. steeplechase SportŽ1196; steeple-chase SportŽ2218
vok. Hindernisreiten SportŽ1196; Steeplechase SportŽ2218
rus. верховая езда с препятствиями SportŽ1196; стипльчез SportŽ2218


stomatomikòzė
(lot. stomatomycosis < gr. stoma, kilm. stomatos – „burna“ + mykēs – „grybas“). MedEII298. (lot. soor). Gleivinės, dažniausiai burnos ertmės, liga; viena kandidamikozių. <…>. MedEII144
pienligė MedEII144
stomatomikozė žr. pienligė MedEII298


vaulting shaft, column, Kolonne, Säule, коллона

kolonà
Kolona laiko skliauto briaunas. ArchŽ154
kolona, stulpas ArchŽ154; FizŽ2142
angl. vaulting shaft ArchŽ154; column FizŽ2142
vok. Kolonne, Säule FizŽ2142
rus. коллона FizŽ2142


stratifikãvimas
(lot. stratum – „grendinys, sluoksnis“, facere – „daryti“). Tam tikras metodas sumedėjusių augalų sėklų ramybės periodui nutraukti, veikiant jas žema temperatūra. Tam reikalui sėklos beriamos plonais sluoksniais tarp drėgno smėlio ir laikomos atitinkamą laikotarpį maždaug 5° temperatūros patalpoje. BotŽ415
stratifikavimas, sluoksniavimas BotŽ415
sluoksniavimas, stratifikavimas BotŽ389
rus. пескование, стратификация, стратифицирование BotŽ415


strèčingas
1. Statiniai tempimo pratimai, kurių paskirtis yra biologinė medicininė judėjimo aparato apsauga. Reguliariai darant tempimo pratimus didėja ribotų judesių amplitudė, patempiamos raumenų grupės, turinčios savybę trumpėti, profilaktiškai parengiamas judėjimo aparatas, raumenys atsipalaiduoja po pratybų ar varžybų krūvio, atgaunamas raumenų darbingumas, nusistovi jų kondicija (kokybė po traumų). Daromi prieš pratybas, rungtynes, rungtį ir po jų. 2. Aktyvieji gimnastikos pratimai, kuriais atgaunamas patologiškai pažeistų raumenų tamprumas. Daromi per gydomosios kūno kultūros pratybas. SportŽ1408; SportŽ2451
strečingas ntk. tempimo pratimai SportŽ1532
strečingas ntk. tempimo pratimai, tempyba SportŽ2582
tempyba žr. tempimo pratimai SportŽ2640
tempimo pratimai, tempyba SportŽ2451
tempimo pratimai SportŽ1408
angl. stretching SportŽ1408; SportŽ2451
vok. Streckübungen SportŽ1408; SportŽ2451
rus. стречинг SportŽ1408; SportŽ2451


strèsas
Žmogaus ir gyvūnų psichinė ir fiziologinė įtampos būsena, kylanti dėl išorinių sąlygų kitimo arba vidinių sutrikimų (šaltis, karštis, sausra, alkis, priešai, varžovai ir kt.). AplŽ174
įtampa, stresas AplŽ174
stresas žr. įtampa AplŽ349
angl. stress AplŽ174
rus. стресс AplŽ174


strofà
(gr. strophē – „sukimas, posūkis“). Derinys dviejų arba kelių eilėraščio eilučių, kurias jungia arba rimų sistema ir ta pati intonacija, arba tik ta pati intonacija, paprastai besikartojanti eilėraštyje. <…>. LiterŽ1147
(gr. strophē – „sukimas, gręžimas, posūkis, vingis, lankstas“). 1. Antikinėje poezijoje – strofinės triados (arba diados) pirmasis narys. Strofinė triada buvo senovės graikų chorinės poezijos strofų komponavimo būdas, lėmęs dramos choro giesmės sandarą <...>. 2. Naujųjų laikų poezijoje – eiliuotos kalbos metroritminių vienetų (eilučių) derinys, išryškinanatis tiek ritmo principą (metrą), tiek visą kalbos meistriškumo hierarchiją ir pasižymintis intonaciniu vieningumu bei užbaigtumu. <...>. LLE474–475
(< gr. strophē – „(at)sukti, (at)gręžti“). 1. Eiliuotos kalbos metroritminių vienetų – eilučių – derinys, kuriame išryškėja tiek ritmo principas (metras), tiek visa kalbos metriškumos hierarchija ir kuris pasižymi intonaciniu vieningumu ir užbaigtumu. <...>. 2. Strofinės diados arba strofinės triados pirmasis narys. LiterŽ2II55–56
(gr. strophē – „posūkis“). Pagrindinių eiliuotos kalbos ritminių vienetų – eilučių – derinys, pasižymintis intonacine vienove ir sistemingai pasikartojantis kūrinyje. LTEX437
posmas žr. strofa LTEIX128
posmas, strofa LiterŽ1147
strofa žr. posmas LiterŽ1178
strofa, posmas LLE474; LiterŽ2II55; LTEX437
angl. strophe, stanza LiterŽ2II55
pranc. strophe LiterŽ2II55
vok. Strophe LiterŽ2II55
rus. строфа LiterŽ2II55


structure, constitution, Struktur, Stuktur, Gefüge, Aufbau, структура, строение, устройство, структура; строение

struktūrà
Vidinė sudėtis. MeliorŽ159
1. Sudaromųjų dalių išsidėstymas; 2. Komponentų išdėstymas ir ryšiai tarp jų medžiagoje. AplŽ349
Sudėtinio objekto (daiktų, reiškinių) ar sistemos sandara, apibūdinama jos dalių sąryšių visuma; fiksuota tvarkioji objektų ir jų tarpusavio sąryšių aibė. KompŽ227
Objekto sudaromųjų dalių išsidėstymas. TekstilŽ2313
Bendras terminas medžiagos sudėčiai ar objekto struktūrai įvardyti. MetrolŽ2539
Šiuo terminu suprantama įvairių lygmenų kalbos vienetų ir jų sudaromųjų dalių pobūdis bei jų santykiavimas. Kalbama apie garsinę, gramatinę, leksinę, stilistinę kalbos sandarą (struktūrą), skiriama sakinio, žodžio sandara (struktūra) ir kt. KalbŽ176
sandara MetrolŽ2539
sandara žr. struktūra AplŽ323; KompŽ199
sandara, struktūra FizŽ2262; KalbŽ176; TekstilŽ2313
struktūra žr. sandara FizŽ2327; KalbŽ192; MetrolŽ2643; TekstilŽ2349
struktūra, sandara AplŽ349; KompŽ227; StatŽ1212
angl. structure AplŽ349; FizŽ2262; KalbŽ176; KompŽ199,227; TekstilŽ2313; structure, constitution MetrolŽ2539
vok. Struktur TekstilŽ2313; Stuktur, Gefüge, Aufbau FizŽ2262; MetrolŽ2539
pranc. structure TekstilŽ2313; structure, constitution MetrolŽ2539
rus. структура MeliorŽ159; структура, строение AplŽ349; FizŽ2262; KalbŽ176; MetrolŽ2539; TekstilŽ2313; строение, устройство KompŽ199; структура; строение, устройство KompŽ227


strumà
(lot. struma). Padidėjusi, išvešėjusi skydliaukė. <…>. MedEI312
Skydliaukės padidėjimas, išvešėjimas. <…>. VLEVII304
gūžys MedEI312
gūžys, struma VLEVII304
struma žr. gūžys MedEII300; VLEXXII610


fotoperiòdas
Dienos šviesos meto ilgis, reikalingas augalui rutuliotis. SelekŽ73
fotoperiodas, švieslaikis SelekŽ73
švieslaikis žr. fotoperiodas SelekŽ203
angl. photoperiod SelekŽ73
rus. фотопериод SelekŽ73


suberi`nas
(lot. suber – „kamštis“). Sukamštėjusiose sienelėse aptinkama lipoidinė medžiaga, suteikianti joms būdingą nepralaidumą. BotŽ417
kamštinė medžiaga, suberinas BotŽ195
suberinas, kamštinė medžiaga BotŽ417
lot. suberinum BotŽ417
rus. суберин BotŽ417


опробковение

suberizãcija
(lot. suber – „kamštis“). BotŽ417. Suberino susitelkimas ląstelių sienelėse. BotŽ418
suberizacija žr. sukamštėjimas BotŽ417
sukamštėjimas BotŽ418
rus. опробковение BotŽ418


òvertaimas
Laivo apdorojimas nenustatytu laiku uoste, t. y. dirbant viršvalandžius, sekmadieniais ir šventadieniais, pietų pertraukos metu. JūrŽ272
overtaimas, viršlaikis JūrŽ272
rus. овертайм JūrŽ272
angl. overtime JūrŽ272


òzas
Ilgas, siauras ir vingiuotas į pylimą panašus ledyninės kilmės kalvagūbris. Ilgis iki kelių dešimčių kilometrų, plotis nuo kelių dešimčių kilometrų, plotis nuo kelių dešimčių metrų iki 2–3 km, aukštis 20–50 m. Susidaręs iš smėlio, žvyro, žvirgždo, dažnai ir riedulių. <…>. EkolŽ224
(šved. ås – „gūbrys“). Ilgas ir siauras gamtos suformuotas kalvagūbris, panašus į pylimą, dažnai iki keliasdešimt metrų aukščio. <...>. GeogrŽ141; dar žr. LTEVIII388
ozas, ožnugaris EkolŽ224; GeogrŽ141; LTEVIII388
ožnugaris žr. ozas EkolŽ224
angl. esker, os EkolŽ224
vok. Os, Esker EkolŽ224
rus. эскер, оз EkolŽ224


ozenà
(lot. ozaena < gr. ozaina – „dvokianti išauga nosyje“). Lėtinė nosies ertmės liga, kuriai būdinga gleivinės atrofija. <...>. MedEII116
(lot. ozaena < gr. ozō – „skleidžiu kvapą“). Lėtinė liga, kuriai būdinga nosies gleivinės atrofija. <...>. LTEVIII388
ozena, dvokioji sloga LTEVIII388
ozena, dvokusis rinitas, dvokioji sloga MedEII116


ozocerite, earth wax, mountain wax, mineral wax, nature paraffin, fossil wax, ozokerite, ozocerite mineral wax, Bergwachs, Erdwachs, озокерит, горный воск

ozokeri`tas
(vok. Ozokerit < gr. ozō – „skleidžiu kvapą“ + kēros – „vaškas“). Naftidų grupės gamtinis bitumas. <...>. LTEVIII388; dar žr. ChŽ1259; ChŽ2295
Kietas, į vašką panašus naftos kilmės produktas, naudojamas vaškinių mastikų gamyboje. MedienŽ69
kalnų vaškas žr. ozokeritas ChŽ1185; ChŽ2209; LTEV220; MedienŽ117
ozokeritas MedienŽ69
ozokeritas, kalnų vaškas ChŽ1259; ChŽ2295; LTEVIII388
angl. ozocerite, earth wax, mountain wax MedienŽ69; ozocerite, mineral wax, earth wax, nature paraffin, fossil wax ChŽ1259; ozokerite, ozocerite mineral wax, earth wax, nature paraffin, fossil wax ChŽ2295
vok. Bergwachs, Erdwachs MedienŽ69
rus. озокерит MedienŽ69; озокерит, горный воск ChŽ1259; ChŽ2295


pack-ice, multi-year ice, mehrjäriges Alteis, многолетний морской лёд

pãkas
Neištirpstantis jūros ledas, susidedantis iš didelių ledo lyčių ir priešalo. EkolŽ63
daugiametis ledas, pakas EkolŽ63
pakas žr. daugiametis ledas EkolŽ225
angl. pack-ice, multi-year ice EkolŽ63
vok. mehrjäriges Alteis EkolŽ63
rus. многолетний морской лёд EkolŽ63


paladianà
Didelis pusapskritis langas, dviem vertikaliom pertvarom suskaidytas į tris dalis. Nuo XVI a. paplito Venecijos, vėliau kt. Italijos miestų ir Europos šalių architektūroje. <...>. DailŽ309
paladiana, paladijietiškasis langas DailŽ309
paladijietiškasis langas žr. paladiana DailŽ309


palatalization, палатализация, смягчение

palatalizãcija
Garso artikuliacijos pakitimas dėl liežuvio vidurinės dalies pakilimo prie kietojo gomurio. Būdingas palatalizacijos padarinys lietuvių kalboje yra priebalsių suminkštėjimas. <...>. KalbŽ141
(lot. palatum – „gomurys“). Priebalsių tarimas, papildomai pakeliant liežuvio vidurį. LTEVIII419
minkštinimas žr. palatalizacija KalbŽ125
palatalizacija, minkštinimas KalbŽ141; LTEVIII419
angl. palatalization KalbŽ141
rus. палатализация, смягчение KalbŽ141


paleoántropai
(gr. palaios – „senovinis“ + anthrōpos – „žmogus“). Iškastiniai žmonės, gyvenę prieš 300–50 metų; pitekantropų palikuonys. <...>. LTEVIII421
paleoantropai, pirmykščiai žmonės LTEVIII421
pirmykščiai žmonės žr. paleoantropai LTEIX16


palètė
Krovinių transporto skydas arba dėžė, turinti apačioje dugną pakrautuvo šakėms įkišti. MedienŽ69
padėklas MedienŽ69
paletė ntk. padėklas MedienŽ71
angl. pallet MedienŽ69
vok. Palette MedienŽ69
rus. поддон MedienŽ69


palindròmas
Žodis ar sakinys, taip pat skambantis ir turintis tą pačią reikšmę skaitant tiek nuo pradžios, tiek nuo galo <...>. KalbŽ141
Žodis ar žodžių junginys, kurį skaitant paraidžiui iš kito galo, išeina tas pats: liet. ėdė, savas, sėdėk užu kėdės <...>. KalbŽ77
grįžinys, palindromas KalbŽ77
palindromas, grįžinys KalbŽ141
angl. palindrome KalbŽ77; KalbŽ141
rus. палиндром KalbŽ77; KalbŽ141


palpãcija
(lot. palpatio – „čiupinėjimas“). Tyrimo metodas – čiuopiant audinius ir organus, įvertinamos jų ypatybės ir požymiai. <...>. MedEII120
(lot. palpatio – „čiupinėjimas“). Ligonio audinių ir organų tyrimo metodas. Per tiriamąją vietą braukiama delnu, ji čiuopiama, spaudoma. <…>. LTEVIII430
(lot. palpatio – „čiupinėjimas“). ŽŪEII660. Medicinos ir veterinarijos klinikinio tyrimo metodas, pagrįstas lietimu. Čiuopiama pirštais, delnu, kuščiu, viena arba abiem rankomis. Apčiuopa gali būti paviršutinė, gili, išorinė ir vidinė. <…>. ŽŪEI79
apčiuopa žr. palpacija MedEI65
apčiuopa, palpacija ŽŪEI79
palpacija žr. apčiuopa ŽŪEII660
palpacija, apčiuopa LTEVIII430; MedEII120


panari`cijus
(lot. panaritium). Ūminis pūlinis rankos, labai retai kojos piršto uždegimas. <…>. MedEI482
landuonis, panaricijus MedEI482
panaricijus žr. landuonis MedEII120


board, card; panel, plate, plane, panel, card, plaque, Platte, Karte, Platine, Leiterplatte, Tafel, плата; панель, плата, пластина, панель, плита

panèlis
1. Laikančioji dalis, skirta elektroniniams elementams, komponentams ar įtaisams išdėstyti ir jiems tarpusavyje sujungti. 2. Dielektriko plokštė, kurioje įtaisyti laidūs takeliai ar laidai, elektroniniai elementai ir komponentai. 3. Plokščia statybinė konstrukcija, kurios storis daug mažesnis už plotį ir ilgį. TelŽ149
Standi dielektriko plokštelė, ant kurios sumontuotas elektroninis modulis. <...>. KompeŽ218; KompeŽ1355
1. Stambiaplokščio pastato konstrukcijos elementas. 2. Medžio, akmens ar kitokia plokštė, naudojama patalpų sienų apdailai. ArchIŽ373
panelis ntk. plokštė InfŽ239
panelis, plokštė ArchIŽ373
plokštė AutŽ261; KompeŽ218; KompeŽ1355; TelŽ149
angl. board, card; panel, plate, plane InfŽ258; panel ArchIŽ373; board, plate AutŽ261; TelŽ149; board, card KompeŽ218; KompeŽ1355
pranc. plaque AutŽ261; TelŽ149
vok. Platte, Karte, Platine, Leiterplatte, Tafel InfŽ258; Platte AutŽ261
rus. плата; панель InfŽ258; плата, пластина, панель TelŽ149; плита, плата, пластина AutŽ261


pankreati`tas
(lot. pancreatitis > gr. pankreas – „kasa“). Kasos uždegimas. <...>. MedEII121; dar žr. LTEVIII444
kasos uždegimas žr. pankreatitas MedEI394
pankreatitas, kasos uždegimas LTEVIII444; MedEII121


paper-back, limp binding, flexibler Einband, мягкая обложка

pei̇̃pebekas
Leidinio viršelis iš plono popieriaus. BibliotekŽII52
minkštasis viršelis BibliotekŽII52
peipebekas ntk. minkštasis viršelis BibliotekŽII63
angl. paper-back, limp binding BibliotekŽII52
vok. flexibler Einband BibliotekŽII52
rus. мягкая обложка BibliotekŽII52


omnivore, pantophagous, Omnivore, Allesfresser, Pantophage, всеядное животное, пантофаги, всеядные организмы

pantofãgai
Gyvūnai, mintantys augaliniu ir gyvūniniu maistu (pvz., šernai, rudieji lokiai, varniniai paukščiai ir kt.). EkolŽ336
pantofagai žr. visaėdžiai gyvūnai EkolŽ227
visaėdžiai gyvūnai, pantofagai EkolŽ336
angl. omnivore, pantophagous EkolŽ336
vok. Omnivore, Allesfresser, Pantophage, Pantophage EkolŽ336
rus. всеядное животное, пантофаги, всеядные организмы EkolŽ336


papatačio karštligė, moskitinis drugys, tridienė karštligė, flebotominė karštligė

papãtačis
(lot. febris pappatasii < it. pappo – „gelti“ + tace – „tyliai“). Ūminė infekcinė liga. Sukelia virusas, kurį platina Phlelotomus pappatasii rūšies moskitai (jie apsikrečia, siurbdami papatačiu sergančio žmogaus kraują). <...>. MedEII121
moskitinis drugys žr. papatačio karštligė LTEVIII13
papatačio karštligė, moskitinis drugys, tridienė karštligė LTEVIII448
papatačis, flebotominė karštligė, moskitinis drugys, tridienė karštligė MedEII121
tridienė karštligė žr. papatačio karštligė LTEXI395


pãpulė
(lot. papula – „spuogelis, pūslelė“). Nedidelis odos arba gleivinės iškilimas. <...>. MedEI533
mazgelis, papulė MedEI533
papulė žr. mazgelis MedEII123


parabùlija
(gr. para – „šalia“ + gr. bule – „valia“). Neįprasta, įmantri valinga veikla arba analogiški kūno judesiai. PsichiatrŽ63
manieringumas žr. parabulija PsichiatrŽ53
parabulija, manieringumas PsichiatrŽ63


флективное словообразование

paradigm(iz)ãcija
Žodžių darymas su galūnėmis: grožis (: gražus), pakilus (: pakilo), zurza (: zurzė). KalbŽ68
Lietuvių kalbotyroje šiuo terminu kartais vadinamas galūnių vedinių žodžių darybos būdas (V. Urbutis). KalbŽ143
galūninė daryba žr. galūnių daryba KalbŽ68
galūnių daryba, galūninė daryba, paradigm(iz)acija KalbŽ68
paradigm(iz)acija žr. galūnių daryba KalbŽ143
rus. флективное словообразование KalbŽ68


parafilija, seksualinė deviacija, lytinis nukrypimas, lytinė aberacija, seksualinė perversija

parafi`lija
(gr. para – „šalia“ + gr. philia – „meilė, simpatija, potraukis“). Lytinio potraukio iškrypimas (pvz., homoseksualizmas) arba nenatūralios priemonės jam patenkinti (pvz., sadizmas). PsichiatrŽ63
lytinė aberacija žr. parafilija PsichiatrŽ52
lytinis nukrypimas, seksualinė deviacija MedEII512
parafilija žr. lytinis nukrypimas MedEII123
parafilija, lytinė aberacija, seksualinė perversija PsichiatrŽ63
seksualinė perversija žr. parafilija PsichiatrŽ77


parallel, параллель

paralèlė
(gr. parallelos). Mažųjų skritulių, kurių plokštumos yra lygiagretės su Žemės pusiaujo plokštuma, apskritimai vadinami lygiagretėmis. Visi taškai, esantys vienoje lygiagretėje, turi vienodą geografinę platumą. JūrŽ223
(gr. parallelos – „lygiagretus“). Kas nors sugretinama, palyginama; geografijoje – lygiagretė. JūrŽ279
Geod. kreivė, lygiagreti rutulio paviršiaus pusiaujui. LTEVII18
Linija, gaunama kertant dangaus kūną ar dangaus sferą plokštumomis, lygiagrečiomis pusiaujui. TechEIII25
lygiagretė MatŽ131; TechEIII25
lygiagretė žr. paralelė GeodezŽ81
lygiagretė, paralelė JūrŽ223; LTEVII18
paralelė žr. lygiagretė LTEVIII458; MatŽ163; TechEIII513
paralelė, lygiagretė GeodezŽ110
angl. parallel JūrŽ223; MatŽ131
rus. параллель GeodezŽ110; JūrŽ223; MatŽ131


paramagnetic (substance), парамагнетик, парамагнитное вещество

paramagnlètikas
Medžiaga, kurios atomų, molekulių ar jonų magnetiniai momentai nelygūs nuliui. ChŽ1262; ChŽ2299
paramagnetikas, paramagnetinė medžiaga ChŽ1262; ChŽ2299
paramagnetinė medžiaga žr. paramagnetikas ChŽ1262; ChŽ2299
angl. paramagnetic (substance) ChŽ1262; ChŽ2299
rus. парамагнетик, парамагнитное вещество ChŽ1262; ChŽ2299


paramnlèzija
(gr. para – „prie, šalia“ + mnēsis – „atsiminimas“). Atminties apgaulė. <...>. MedEII124
paramnezija, apgauli atmintis MedEII124


kliedėjimo idėjos, paranoidas, kliedėjimas

paranòidas
Liguistos idėjos, neturinčios realaus pagrindo, neatitinkančios tikrovės arba jai prieštaraujančios, jų korekcija negalima – nėra kritikos. (Terminą kliedėjimas įvedė (=pirmasis pavartojo) prof. J. Blažys, 1925. Kai kur literatūroje galima sutikti (=aptikti) terminą kliedesys. Šie žodžiai kai kuriame kontekste laikytini sinonimais). PsichiatrŽ44
Mąstymo sutrikimo forma. PsichiatrŽ64
kliedėjimas, kliedėjimo idėjos, paranoidas PsichiatrŽ44
kliedėjimo idėjos žr. kliedėjimas PsichiatrŽ48
paranoidas žr. kliedėjimas PsichiatrŽ64