fi`tingas
Srieginė jungiamoji vamzdynų detalė, montuojama vamzdžių sandūrose, posūkiuose, atšakose. <...>. VLEVIII834
(angl. fitting < fit – „pritaikyti, montuoti“). TechEI606. Srieginė vamzdžių jungimo detalė. <…>. TechEII342
fitingas žr. jungtis TechEI606; VLEVI122
jungtis, fitingas TechEII342; VLEVIII834
angl. fitting TechEI606; VLEVI122


phytocoenos, phytocoenosis, plant society, plant community, phytocenosis, Pflanzengesellschaft, Phytozönose, растительное сообщество, фитоценоз

fitocenòzė
Augalų rūšių visuma, užimanti tam tikrą plotą ir pasikartojanti augalijos dangoje panašiomis ekologinėmis sąlygomis; svarbi sudėtinė biocenozės dalis. <...>. VLEVI123; dar žr. EkolŽ101
(gr. phyton – „augalas“ + koinos – „bendras“). Tam tikros augavietės augalų rūšių kompleksas, užimantis tam tikrą plotą ir pasikartojantis augalijos dangoje panašiomis ekologinėmis sąlygomis. Kiekviena fitocenozė yra gana vienalytės sudėties ir sandaros sistema. <...>. ŽŪEI493
(gr. phyton – „augalas“ + koinos – „bendras“). Tam tikros augimvietės augalų rūšių kompleksas su charakteringa sandara bei sudėtimi, kurią sąlygoja visų augimvietės organizmų tarpusavio santykiai ir aplinkos poveikiai. BotŽ66
Tam tikros augavietės augalų rūšių sudėtis su jai būdinga sandara, kurią sąlygoja visų augavietės tarpusavio santykiai ir aplinkos poveikiai. AplŽ54
(Fito...+ gr. koinos – „bendras“). Kartu augančių augalų rūšių kompleksas, užimantis tam tikrą plotą ir pasikartojantis augalijos dangoje panašiomis ekologinėmis sąlygomis; svarbi sudėtinė biocenozės dalis. LTEIII495
Daugelio kartu augančių ir tarpusavyje susijusių augalų rūšių, jų populiacijų sistema, susidaranti tam tikrame plote panašiomis sąlygomis. SelekŽ35
augalų bendrija žr. fitocenozė EkolŽ35; VLEII197; ŽŪEI128
augalų bendrija, fitocenozė AplŽ54; BotŽ66; SelekŽ35
fitocenozė žr. augalų bendrija AplŽ127; BotŽ139; SelekŽ72
fitocenozė, augalų bendrija EkolŽ101; VLEVI123; ŽŪEI493
lot. phytocoenos, phytocoenosis BotŽ66
angl. plant society, plant community AplŽ54; plant society, plant community, phytocenosis EkolŽ101; phytocenosis SelekŽ35
vok. Pflanzengesellschaft, Phytozönose EkolŽ101
rus. растительное сообщество, фитоценоз AplŽ54; BotŽ66; EkolŽ101; фитоценоз SelekŽ35


phytophags, herbivores, Phytophag, Pflanzenfresser, фитофаг, травоядное животное

fitofãgai
Bestuburiai ir stuburiniai, kurie minta augalais ir gauna iš jų visą savo gyvavimui reikalingą energiją. <...>. VLEII193; dar žr. EkolŽ34
augalėdžiai gyvūnai, fitofagai EkolŽ34; VLEII193
fitofagai žr. augalėdžiai gyvūnai EkolŽ101; VLEVI123
angl. phytophags, herbivores EkolŽ34
vok. Phytophag, Pflanzenfresser EkolŽ34
rus. фитофаг, травоядное животное EkolŽ34


fitofãgija
Gyvūnų maitinimasis tik augalais. EkolŽ346
fitofagija žr. žolėdystė EkolŽ101
žolėdystė, fitofagija EkolŽ346
angl. phytophagy EkolŽ347
vok. Phytophagie EkolŽ347
rus. фитофагия EkolŽ347


fitoftoròzė
Augalų liga. Sukelia fitoftoros (Phytophthora) genties grybai. Labai žalinga bulvių (pav.) ir pomidorų fitoftorozė (maras); ypač plinta lietingą vasarą. Sukelia bulvinė fotoftora (P. infestans). Pažeidžia bulvių lapus, stiebus, gumbus. <...>. ŽŪEI493
augalų maras žr. fitoftorozė ŽŪEI131
fitoftorozė ŽŪEI493


fitòzė
(gr. phyton – „augalas“). Augalinių parazitų sukeliama liga. BotŽ141
augalinė liga žr. fitozė BotŽ264
botaninė liga žr. fitozė BotŽ264
fitozė BotŽ141
rus. фитоз BotŽ141


fiuzeliãžas
Orlaivio dalis, prie kurios tvirtinami sparnai, uodegos plokštumos, važiuoklė, kai kuriuose orlaiviuose – varikliai ir degalų bakai. <...>. TechEIII21
fiuzeliažas žr. orlaivio liemuo TechEI606
liemuo, fiuzeliažas TechEIII21
orlaivio liemuo žr. liemuo TechEIII469
pranc. fuselage TechEI606


flank, wing, flanc, Flanke, крыло, фланг

flángas
2. Kairysis arba dešinysis kurios nors rikiuotės šonas, galas (rikiuotei sukinėjantis sparnų pavadinimai nesikeičia); kovos (operatyvinės) rikiuotės sparnai yra labiausiai pažeidžiama vieta, todėl kovos veiksmų metu stengiamasi apglėbti (žr. apglėbis) priešo rikiuotės sparnus, smūgiuoti kaip tik į juos. <...>. KarŽ245–246
Kovinės rikiuotės šonas. VLEVI143
flangas žr. sparnas KarŽ70; VLEVI143
sparnas, flangas KarŽ245–246
angl. flank, wing KarŽ348,384
pranc. flanc KarŽ70; VLEVI143
vok. Flanke VLEVI143
rus. крыло, фланг KarŽ348,384


flánšas
Vandentiekio ar kanalizacijos vamzdžių galuose žiedo pavidalo detalė vamzdžiams sujungti varžtais. MeliorŽ55
(vok. Flansch – „jungė“). Jungiamoji detalės dalis; dažn. plokščias žiedas arba diskas su skylėmis varžtams arba smeigėms. <...>. TechEI608; TechEII342
flanšas, jungė GeodezŽ42; MeliorŽ55; StatŽ1145; TechEI608
jungė, flanšas StatŽ2225; TechEII342
jungė žr. flanšas GeodezŽ62
angl. bride StatŽ2225; flange StatŽ1145; flasque StatŽ2225
pranc. flange StatŽ2225
vok. Flansch StatŽ2225; TechEI608
rus. фланец GeodezŽ42; MeliorŽ55; StatŽ2225


flutter (Aerodynamics), флаттер (аэродинамика)

flãteris
(angl. fluter – „drebėti, virpėti“). Savaime atsirandanti, greitai didėjanti lėktuvo sparnų ar uodegos plokštumų vibracija skrendant vadinamuoju kritiniu greičiu. <...>. TechEI608
flateris, virpėjimas (aerodinamika) AviacŽ30
virpėjimas žr. flateris AviacŽ147
angl. flutter (Aerodynamics) AviacŽ30
rus. флаттер (аэродинамика) AviacŽ30


flegmonà
(lot. phlegmone < gr. phlegma – „ugnis, uždegimas“). Pūlių telkinys, susidaręs dėl išplitusio puriųjų audinių pūlinio uždegimo. <...>. MedEII192
Išplitęs pūlinis puriųjų audinių uždegimas. LTEIX260
flegmona žr. pūlynas MedEI256
pūlynas, flegmona MedEII192; LTEIX260


inflexional ending, inflexional suffix, окончание, флексия

flèksija
Kaitomoji žodžio galo dalis, išreiškianti sintaksinius žodžio santykius ir parodanti jo formą – giminę, skaičių arba linksnį (vardažodžių) ir asmenį arba skaičių (veiksmažodžių). <...>. KalbŽ68
(lot. flexio – „lenkimas, lankstymas“). VLEVI146. Afiksas (afiksai), einantis po žodžio šaknies arba po šaknies ir priesagos. <...>. VLEVI370
(lot. flexio – „lenkimas“). LTEIII507–508. Kintamoji žodžio dalis, kaitybos afiksas, kurio pagrindinė funkcija – žymėti įvairias gramatines žodžio reikšmes (giminės, skaičiaus, linksnio, asmens). <…>. LTEIII592
(lot. flexio – „lenkimas, lankstymas“). VLEVI146. To paties žodžio įvarių gramatinių formų darymas. <…>. VLEIX155–156
fleksija žr. galūnė KalbŽ62; LTEIII507–508; VLEVI146
fleksija žr. kaityba VLEVI146
galūnė, fleksija KalbŽ68; LTEIII592; VLEVI370
kaityba, fleksija VLEIX155–156
angl. inflexional ending, inflexional suffix KalbŽ68
rus. окончание, флексия KalbŽ68


flerònas
(pranc. fleur – „žiedas“). Į viršų smailėjanti kryžmai sudėtų stilizuotų lapų ar žiedų pavidalo dekoratyvinė architektūros detalė. Puošia frontono, bokšto, pinaklio, tikampio skydo virš lango ar durų (vimpergos) viršūnę. Dažniausiai – akmeninis; būdingas gotikinei architektūrai. ArchŽ59
1. Skulptūrinio dekoro motyvas, būdingas gotikos bei neogotikos architektūrai, taikomajai dekorat. dailei. Sudarytas iš dviejų ir daugiau priešprieša arba kryžmiškai sukomponuotų augalų lapų, žiedų ar pumpurų puokštelių, kurios dažn. išdėstytos keliais aukštais ir mažėja į viršų. <...>. 2. Stilizuotų, suabstraktintų gėlių puokščių arba pavienių žiedų ornamentas, puošiantis baldus, dažn. atliktas intarsijos ar panašia technika. Aptinkamas ir metalo dirbinių, monetų, spaudinių puošyboje. DailŽ226–227
Puošybos elementas, būdingas gotikos ir neogotikos archit-rai, taikomajai dailei. Dvi ar daugiau priešprieša arba kryžmiškai sukomponuotos ir keliais lygiais sudėtos stilizuotų pumpurų puokštelės, žiedai ar lapai sudaro į viršų smailėjantį stulpelį. <...>. VLEXI98
1. Nedidelė gėlė kiekvienos korintiškojo abako pusės centre. 2. Bet koks nedidelis gėlės pavidalo ornamentas. ArchIŽ194
fleronas žr. kryžiažiedis DailŽ125; VLEVI147
kryžgėlė žr. kryžiažiedis DailŽ226
kryžiažiedis, fleronas ArchIŽ194; ArchŽ59; DailŽ226–227; VLEXI98
kryžiažiedis, kryžgėlė ArchŽ59; DailŽ226; VLEXI98
angl. fleuron ArchIŽ194; ArchŽ59
pranc. fleur DailŽ125; VLEVI147


flýgelis
(vok. Flügel – „sparnas“). Šoninis gyv. namo priestatas arba nedidelis atskiras pastatas didelės sodybos kieme. <...>. TechEI609
flygelis, sparnas TechEI609
vok. Flügel TechEI609


Flügel, флюгер

fliùgeris
Įtaisas vėjo krypčiai rodyti. Sudarytas iš stiebo ir judamosios dekorat. dalies. Ši dalis būna figūrinė (trimituojančio angelo, slibino, gaidžio pavidalo) arba rodyklinė (su strėlėmis, rodančiomis pasaulio šalis). <...>. DailŽ441
(vok. Flügel – „sparnas“). TechEI609. Įtaisas vėjo krypčiai ir greičiui nustatyti. Sudaro ašis, ant kurios sukasi vėjo pasipriešinimą sukeliantis įtaisas. <...>. TechEIV869
(vok. Flügel – „sparnas“). Vėjarodis – prietaisas vėjo krypčiai ir greičiui nustatyti. JūrŽ89
fliugeris žr. vėjarodis DailŽ126; TechEI609; VLEVI150
fliugeris, vėjarodis JūrŽ89
vėjarodis žr. fliugeris LTEXII130
vėjarodis, fliugeris TechEIV869
vėjarodis, fliugeris, vėtrungė DailŽ441
vėjarodis, vėlungė GeolŽ160
vėtrungė žr. vėjarodis DailŽ444
vok. Flügel DailŽ126; JūrŽ89; TechEI609; VLEVI150
rus. флюгер GeolŽ160; JūrŽ89


phloëma, луб, флоэма

floemà
(gr. phloios – „žievė; karna“). Sudėtingas aukštesniųjų augalų audinys, kuriuo vyksta organinių medžiagų išnešiojimas po visą augalą. Karnienos pagrindinis elementas yra rėtiniai indai su lydimosiomis ląstelėmis, bet paprastai į karnienos sudėtį dar įeina ramstiniai elementai ir karnienos parenchima. BotŽ196–197
Sudėtingas aukštesniųjų augalų apytakinis audinys, kuriuo ištirpusios maisto medžiagos teka į visus augalo organus; indų kūlelio dalis. <...>. ŽŪEII61
floema žr. karniena BotŽ142
karniena, floema BotŽ196–197; ŽŪEII61
lot. phloëma BotŽ197
rus. луб, флоэма BotŽ197


florà
(Pagal romėnų žydinčios pavasario augalijos deivės Floros vardą). Istoriškai susiformavusi visos Žemės ar kurios nors teritorijos augalija, augalų rūšys. GeogrŽ53
flora, augalija GeogrŽ53; GeolŽ160
rus. флора GeolŽ160


floti`lė
1. Karinio jūrų laivyno pajėgų junginys, skirtas kovos veiksmams upėse, ežeruose ir jūros pakrantės juostoje. 2. Operatyvinis arba taktinis karinių laivų junginys, susidedantis iš eskadrinių minininkų, povandeninių laivų, traluotojų. 3. Verslinių, ekspedicinių arba sportinių laivų junginys. JūrŽ89–90
flotilė, laivų junginys JūrŽ89
angl. flotilla JūrŽ89
pranc. flottille JūrŽ89
rus. флотилия JūrŽ89


fluktuãcija
(lot. fluctuatio – „svyravimas, virpesys, bangavimas“). Bet kurių rūšies arba veislės požymių nedideli pasikeitimai, nukrypimai nuo vidutinio tipo. BotŽ420
fluktuacija žr. svyruojantis kitimas BotŽ148
svyruojantis kitimas, fluktuacija BotŽ420
lot. fluctuatio BotŽ148
rus. флюктуация BotŽ420


focus, focal point, foyer, Brennpunkt; Fokus, фокус, фокальная точка

fòkusas
Taškas, kuriame susikerta lygiagretūs šviesos spinduliai, perėję glaudžiamąjį lęšį. MetrolŽ2763
fokusas ntk. židinys MatŽ71
židinys MatŽ257; MetrolŽ2763
angl. focus, focal point MatŽ257; MetrolŽ2763
pranc. foyer MetrolŽ2763
vok. Brennpunkt; Fokus MetrolŽ2763
rus. фокус, фокальная точка MatŽ257; MetrolŽ2763


folklòras
Poetiniai kūriniai, sukurti nežinomų liaudies poetų, perduodami iš lūpų į lūpas, dažnai iš kartos į kartą. Žodinei liaudies kūrybai priklauso tokie kūriniai: bylinos, liaudies dainos, pasakojimai, pasakos, čiastuškos, liaudies patarlės, priežodžiai, mįslės. <...>. LiterŽ1180
folkloras žr. tautosaka, žodinė liaudies kūryba LiterŽ154
tautosaka LiterŽ1180
žodinė liaudies kūryba žr. tautosaka LiterŽ1198
angl. folk-lore LiterŽ154


fomopsiòzė
Augalų liga. Sukelia grybšių (Deuteromycetes) klasės smulkiaspuogio (Phomopsis) genties grybai. <...>. ŽŪEI497
Augalų liga. Sukelia smulkiaspuogio (Phomopsis) genties grybai. <...>. VLEVI173
fomopsiozė, juodspuogė VLEVI173
juodspuogė žr. fomopsiozė (lubinų) VLEIX22; ŽŪEI695
lubinų fomopsiozė, juodspuogė ŽŪEI498


fònas
Raštuotojo audinio ar mezginio pagrindinis pynimo raštas. TekstilŽ2104
dugnas žr. fonas TekstilŽ283
fonas, dugnas TekstilŽ2104
angl. ground TekstilŽ283
pranc. fond TekstilŽ283
vok. Grund TekstilŽ283
rus. фон TekstilŽ283


fotogrãfija
Fotografijos būdu padarytas atvaizdas. BibliotekŽII58
fotografija žr. nuotrauka BibliotekŽII26
fotografija, fotonuotrauka BibliotekŽII26
fotonuotrauka žr. nuotrauka BibliotekŽII26
nuotrauka, fotonuotrauka BibliotekŽII58
angl. photography BibliotekŽII26,58
vok. Photographie BibliotekŽII26,58
rus. фотография BibliotekŽII26,58


fonemà
Neskaidomas kalbos garsinės sistemos vienetas, skiriantis žodžius ar morfemas. Jei, pakeitus vieną kalbos garsą kitu jam artimu garsu, pasikeičia ir žodžio ar morfemos reikšmė, tai tie garsai laikytini skirtingomis fonemomis: ū ir u yra skirtingos fonemos, nes skiria žodžius (plg. būtas ir butas). Liet. kalboje yra 12 balsinių, 8 dvibalsinės ir 45 priebalsinės fonemos. KalbŽ62
fonema, tarsnis, garsmuo KalbŽ62
garsmuo žr. fonema KalbŽ69
tarsnis žr. fonema KalbŽ207
angl. phoneme KalbŽ62
rus. фонема KalbŽ62


foni`zmas
Garsų aukštumas, stiprumas ir tembras. MuzŽ210
skambesys MuzŽ210
fonizmas žr. skambesys MuzŽ83


fontãnas
Įtaisas, kuris tam tikru slėgimu išleidžia aukštyn vandens čiurkšlę. MeliorŽ55
(it. fontana < lot. fons, kilm. fontis – „šaltinis“). 1. Dėl slėgio trykštančio vandens, kito skysčio arba dujų čiurkšlė. 2. Dekoratyvinis įrenginys su vandens čiurkšlių įtaisu ir baseino, dubens arba persiliejančių lėkščių formos talpa vandeniui surinkti. <...>. VLEVI181–182
fontanas, trykšlys MeliorŽ55; VLEVI181
rus. фонтан MeliorŽ55


advantage, odds (given), odds, Vorgabe, Handikap, Erleichterung, Vergünstigung, фора, гандикап

fòras
Iš anksto sutarta nuolaida (tam tikras taškų, įvarčių, figūrų ar ėjimų skaičius, nuotolio tarpas), kurį stipresnis sportininkas (komanda) duoda silpnesniam dar prieš rungtynes. Nuolaida dirbtinai sudaromos sąlygos skirtingo parengtumo sportininkams (komandoms) varžytis. SportŽ1351; SportŽ2385
Tam tikrų nuolaidų teikimas silpnesniems varžovams, pvz., starto linijos nukėlimas kiekviename takelyje per lengvosios atletikos (iki 400 m bėgimo), greitojo čiuožimo, būriavimo ir kitas varžybas arba tam tikro skaičiaus taškų, įvarčių skyrimas prieš sportinių žaidimų rungtynes silpnesniam varžovui. SportŽ2321
foras ntk. lengvata SportŽ2154
foras ntk. nuolaida SportŽ1139
lengvata SportŽ2321
nuolaida SportŽ1351; SportŽ2385
angl. advantage SportŽ2321; odds (given) SportŽ1351; odds SportŽ2385
vok. Vorgabe, Handikap SportŽ1351; Erleichterung, Vergünstigung SportŽ2321; Vorgabe SportŽ2385
rus. фора SportŽ1351; SportŽ2385; гандикап, фора SportŽ2321


wind right aft, stern wind, фордевинд, полный ветер

fòrdevindas
1. Palankus vėjas, sutampantis su laivo kursu, arba vėjas, pučiantis tiesiai į laivagalį. 2. Laivo kursas, sutampantis su vėjo kryptimi. JūrŽ90
fordevindas, palankus vėjas JūrŽ90
angl. wind right aft, stern wind JūrŽ90
rus. фордевинд, полный ветер JūrŽ90


formatting, разметка, форматирование

formatãvimas
Magnetinio disko takelių suskaidymas į fizinius įrašymo blokus ir jų sužymėjimas, paruošiant diską naudoti prieš pirmąjį duomenų įrašymą. KompŽ230
formatavimas ntk. sužymėjimas KompŽ65
sužymėjimas KompŽ230
angl. formatting KompŽ230
rus. разметка, форматирование KompŽ230


forcing, acceleration, assault crossing, форсаж, форсирование, ускорение

forsãvimas
Techninės priemonės, didinančios vidaus degimo variklio galią. <...>. TechEII159
Reaktyvinio variklio traukos didinimas daugiau nei didžiausios traukos dydis orlaivio skridimo greičiui ir aukščiui staigiai padidinti, kilimo ridos ilgiui sutrumpinti ir kt. Paprastai greitinimas pasiekiamas deginant kurą specialiose degimo (forsavimo) kamerose. KareŽ180
(vok. forcieren – „stiprinti“). Kurių nors veiksmų (kovos veiksmų, kariuomenės judėjimo) paskubinimas ir sustiprinimas. KarŽ71
forsavimas KarŽ71
forsavimas žr. greitinimas KareŽ149; TechEI617
greitinimas, forsavimas KareŽ180; TechEII159
skubinimas žr. forsavimas 1 KarŽ243
angl. forcing KareŽ180; acceleration KarŽ383; assault crossing KarŽ348
rus. форсаж KareŽ180; форсирование KarŽ348; форсирование, ускорение KarŽ383


fòrzacas
Dvigubas popieriaus lapas, jungiantis knygos bloką su viršeliu ir priklijuotas prie vidinės viršelio pusės. BibliotekŽII68
Dvigubi popieriaus lapai, priklijuoti prie knygos bloko pirmojo ir paskutinio lanko ir viršelio; sujungia knygos bloką su viršeliu. <...>. KnygŽ298; LTEIX202
Dvigubas popieriaus lapas, jungiantis knygos bloką su viršeliu. <...>. DailŽ342; ŽE402; ŽŽ336
forzacas ntk. priešlapis BibliotekŽII25; DailŽ129
forzacas žr. priešlapis KnygŽ107; ŽE133; ŽŽ324
priešlapis BibliotekŽII68; DailŽ342
priešlapis, forzacas LTEIX202; ŽE402; ŽŽ336
angl. fly-leaf BibliotekŽII68
vok. Vorzatz BibliotekŽII68; KnygŽ107; ŽE402
rus. форзац BibliotekŽII68


suakmenėjimas, iškasenos, iškastiniai organizmai, fosilijos

фоссилии, ископаемые организмы, окаменелость

fosi`lijos
(lot. fossilis – „iškastas“). Suakmenėjusios senųjų laikų organizmų liekanos. BotŽ149
fosilija, suakmenėjimas GeolŽ91
fosilijos, iškasenos BotŽ149
fosilijos, iškastiniai organizmai GeolŽ93
iškasenos žr. fosilijos BotŽ188
rus. фоссилии BotŽ149; ископаемые организмы GeolŽ93; окаменелость GeolŽ91


fossilization, окаменение, фоссилизация

fosilizãcija
Organinių medžiagų virtimas mineralinėmis žemėje atsidūrusiose gyvūnų ir augalų liekanose. ChŽ133; ChŽ234
akmenėjimas, fosilizacija ChŽ133; ChŽ234
fosilizãcija žr. akmenėjimas ChŽ1139; ChŽ2154
angl. fossilization ChŽ133; ChŽ234
rus. окаменение, фоссилизация ChŽ133; ChŽ234


световое приспособление, фотоадаптация

fotoadaptãcija
Fiziologinis ir morfologinis augalų prisitaikymas prie intensyvaus apšvietimo sąlygų. BotŽ341
fotoadaptacija žr. šviesinis prisitaikymas BotŽ149
šviesinis prisitaikymas, fotoadaptacija BotŽ341
rus. световое приспособление, фотоадаптация BotŽ341


fotorespirãcija
Chloroplastams ir peroksisomams būdingas kvėpavimas šviesioje terpėje. EkolŽ299
fotorespiracija žr. šviesinis kvėpavimas EkolŽ106
šviesinis kvėpavimas, fotorespiracija EkolŽ299
angl. photorespiration EkolŽ299
vok. Photorespiration EkolŽ299
rus. фотореспирация EkolŽ299


fototropi`zmas
Augalų linkimas į vienpusio apšvietimo šaltinį. SelekŽ73
fototropizmas, šviesolinka SelekŽ73
šviesolinka žr. fototropizmas SelekŽ203
angl. phototropism SelekŽ73
rus. фототропизм SelekŽ73


fotoperiodi`zmas
Genetiškai reguliuojama organizmų reakcija į paros šviesos (dienos ir nakties ilgio santykio) kitimą. SelekŽ73
fotoperiodizmas, šviesoveika SelekŽ73
šviesoveika žr. fotoperiodizmas SelekŽ203
angl. photoperiodism SelekŽ73
rus. фотопериодизм SelekŽ73


frãchtas
Mokestis transporto priemonės savininkui už krovinių pervežimą vandens keliu. Frachto dydis nustatomas surašant čarterį arba apskaičiuojamas pagal veikiančius tarifus. Laivo savininkas įgauna teisę gauti frachtą po to, kai jis įvykdo savo įsipareigojimus frachtuotojui. Jeigu krovinys nepristatytas į paskirties vietą žuvus laivui ar dėl kitų svarbių priežasčių, laivo savininkas neturi teisės gauti frachto. JūrŽ90
frachtas, važtapinigiai JūrŽ90
angl. freight JūrŽ90
vok. Fracht JūrŽ90
rus. фрахт JūrŽ90


frãkcija
Atskirta sudedamoji birios mineralinės medžiagos arba skysčio mišinio dalis. GeležinkelŽ74
frakcija, skaidmuo GeležinkelŽ74
skaidmuo žr. frakcija GeležinkelŽ249
angl. fraction GeležinkelŽ74
vok. Fraktion, Körnung GeležinkelŽ74
rus. фракция GeležinkelŽ74


frekventatỹvas
Lietuvių kalbos veiksmažodžio laiko formų grupė, žyminti ankstesnį už kalbamąjį momentą kartojamą veiksmą. LKE119
būtasis dažninis laikas, frekventatyvas LKE119


iridocikli`tas
(lot. iridocyclitis < iris, kilm. iridis – „rainelė“ + gr. kyklos – „ratas, akis“). Akies rainelės ir krumplyno uždegimas. Prasideda sergantiems angina, reumatu, tuberkulioze, sifiliu ir kt. ligomis; užkratas patenka per kraują. <...>. MedEI364
iridociklitas MedEI364
rainelės ir krumplyno uždegimas žr. iridociklitas MedEII204


lytinis šaltumas, frigidiškumas, anafrodizija, hiposeksualumas, seksualinė hipestezija

frigidiškùmas
(lot. frigidus – „šaltas“). Lytinio potraukio ir orgazmo nebuvimas per lytinius santykius fiziškai ir psichiškai sveikai moteriai. <...>. MedEI513
Susilpnėjęs moterų lytinis potraukis, dygėjimasis lytiniais santykiais, jų nenoras. <...>. PsichŽ86
(lot. frigidus – „šaltas“). Fiziškai ir psichiškai sveikos moters susilpnėjęs lytinis potraukis, <...>. VLEVI265; dar žr. LTEVII59
frigidiškumas žr. lytinis šaltumas MedEI259
frigidiškumas, lytinis šaltumas PsichŽ86; VLEVI265
lytinis šaltumas žr. frigidiškumas PsichŽ157
lytinis šaltumas, anafrodizija, frigidiškumas, hiposeksualumas, seksualinė hipestezija MedEI513
lytinis šaltumas, frigidiškumas LTEVII59
lot. frigidus MedEI259
angl. frigidity PsichŽ86
rus. фригидность PsichŽ86


fricative consonant, spirant, фрикативный (согласный), щелевой согласный, спирант

frikatỹvas
Priebalsis, kurį tariant iškvepiamas oras išpučiamas pro kalbos padargų paliktą plyšį. Šitaip tariami lietuvių kalbos priebalsiai j, s, s?, š, š?, v, v?, z, z?, ž, ž?, f, f?, ch, ch?, h, h?. KalbŽ164
frikatyvas žr. pučiamasis priebalsis KalbŽ66
friktatyvinis priebalsis žr. pučiamasis priebalsis KalbŽ66
pučiamasis priebalsis, frikatyvinis priebalsis, frikatyvas, spirantas KalbŽ164
angl. fricative consonant, spirant KalbŽ164
rus. фрикативный (согласный), щелевой согласный, спирант KalbŽ164


петлистая пряжа, фроте

frotė̃
Iš penkių siūlų fasoniniu sukimu suktas siūlas su kilpuotu paviršiumi; pirmuoju sukimu sukami du šerdiniai ir du spurginiai siūlai „S“ krypties 1100 aps/m sukrumu, sudarant kilputes, antruoju – užtvirtinantysis siūlas su pirmo sukimo siūlu „Z“ krypties 280–300 aps/m sukrumu. TekstilŽ131
kilpinis siūlas TekstilŽ131
frotė žr. kilpinis siūlas TekstilŽ111
rus. петлистая пряжа, фроте TekstilŽ131


fruktifikãcija
Vaisių derliaus susidarymas augaluose. BotŽ110
derėjimas, fruktifikacija BotŽ110
fruktifikacija žr. derėjimas BotŽ151
lot. fructiferentia, fructificatio BotŽ110
rus. плодоношение BotŽ110


fructose; fruit sugar; laevulose; levulose, левулоза; плодовый сахар; фруктоза

fruktòzė
(lot. fructus – „vaisius“). C6H12O6, vienas angliavandenių, monosacharidas. Yra vaisiuose, uogose ir meduje. Jos taip pat yra kitų angliavandenių (pvz., sacharozės) ir polisacharidų sudėtyje. Bespalviai, bekvapiai kristalai. Gerai tirpsta vandenyje ir etilo alkoholyje. Saldžiausia iš visų cukrų. <...>. MedEI260
(lot. fructus – „vaisius“). C6H12O6, monosacharidų (heksozių) grupės angliavandenis. Yra optiškai aktyvių formų (D ir L), bet gamtoje randama tik D fruktozė. Bespalviai, bekvapiai kristalai. Saldžiausia iš angliavandenių. <...>. VLEVI274; ŽŪEI506
fruktozė, levuliozė VLEVI274; ŽŪEI506
fruktozė, vaisių cukrus MedEI260; VLEVI274; ŽŪEI506
levuliozė žr. fruktozė ChŽ1215; ChŽ2243; VLEVIII58
vaisių cukrus žr. fruktozė ChŽ1360; ChŽ2410
vaisių cukrus, fruktozė MedEII400
angl. fructose; fruit sugar; laevulose; levulose ChŽ1141; ChŽ2156
rus. левулоза; плодовый сахар; фруктоза ChŽ1141; ChŽ2156


wetting, moistening, irrigation, Befeuchtung, Benetzung, Bewässerung, Berieselung, Irrigation, увлажнение, смачивание, орошение, ирригация

irigãcija
1. Hidrotechn. melioracijos rūšis – dirvožemio drėgmės išteklių dirbtinis papildymas. Padeda gauti didelius ž. ū. augalų (ryžių, medvilnės, daržovių, javų, pašar. žolių) derlius. <...>. ŽŪEI410; dar žr. HidreŽ33; LTEIII165; VLEV136
Hidrotechninės melioracijos rūšis – dirbtinis viršutinio dirvožemio sluoksnio drėgmės išteklių papildymas. EkolŽ76
Kompleksas priemonių, kuriomis siekiama dirbtiniu būdu papildyti drėkinamuose plotuose trūkstamas vandens atsargas. MeliorŽ39
1. Žemės ar medžiagos drėgnumo padidinimas; 2 žemės ūkio naudmenų drėkinimas. AplŽ104
drėkinimas EkolŽ76
drėkinimas, irigacija AplŽ104; HidreŽ33; LTEIII165; MeliorŽ39; VLEV136
irigacija žr. drėkinimas EkolŽ141; HidreŽ66; LTEIV511; ŽŪEI659
angl. wetting, moistening EkolŽ76; irrigation HidreŽ33
vok. Befeuchtung, Benetzung EkolŽ76; Bewässerung, Berieselung, Irrigation HidreŽ33
rus. увлажнение, смачивание EkolŽ76; орошение, ирригация HidreŽ33
(lot. irrigatio – „drėkinimas, laistymas“). Gydymo metodas – kūno paviršiaus, ertmės gleivinės ar audinio vilgymas, plovimas gydomuoju tirpalu. MedEI364
irigacija, drėkinimas MedEI364


fru?sta
(Plg. it. frusta). Mušamasis muz. instrumentas – dvi vienodo dydžio lentelių, kurių vienas galas sutvirtintas vyriais ar lanksčia medžiaga. Garsas panašus į botago pliaukštelėjimą, stiprus, jo aukštumas neaiškus. MuzŽ181–182
fru?sta žr. pliauška MuzŽ85
pliauška MuzŽ181–182


fulgurite, Blitzrohr, Fulgurit, фульгурит

fulguri`tas
Žaibui trenkus į smėlio paviršių, iš aplydyto smėlio susidarę tuščiaviduriai vamzdeliai. KrantŽ210
fulguritas, žaibo tūta KrantŽ210
angl. fulgurite KrantŽ210
vok. Blitzrohr, Fulgurit KrantŽ210
rus. фульгурит KrantŽ210


intensyvùmas
Per laiko vienetą atliekamų darbų ar veiksmų kiekis. GeležinkelŽ109
intensyvumas, įtampumas GeležinkelŽ109
įtampumas žr. intensyvumas GeležinkelŽ121
angl. intensity GeležinkelŽ109
vok. Intensität GeležinkelŽ109
rus. интенсивность GeležinkelŽ109


интерамбулакры, интеррадиусы

interambulãkrai
(Inter... + lot. ambulare – „vaikštinėti“). (morf.). Dygiaodžių kūno dalys tarp spindulių. ZoolŽ78
interambulakrai, tarpspinduliai ZoolŽ78
rus. интерамбулакры, интеррадиусы ZoolŽ78


interèsas
(lot. interest – „reikšminga, svarbu“). Iš naujų įspūdžių, informacijos poreikio kilęs ir gyvenimo praktikoje susiformavęs palyginti pastovus sąmonės (pažinimo, jausmų ir valios) siekis sužinoti tai, kas nauja, tirti pasirinktus objektus. Interesai būna platūs ir siauri, gilūs ir paviršutiniški. Pagal tikrovės sritis skirstomi į gamtos, technikos, darbo, mokslo, meno, mokyklos, žmogaus ir kt. interesus; pagal tikrovės pažinimo aspektus – į pažintinius, profesinius, socialinius, estetinius, mokslinius ir kt. interesus. Interesai turi didelę reikšmę asmenybės aktyvumui plėtoti, nes, interesų veikiamos, mobilizuojamos dvasinės ir fizinės jėgos, nejaučiama nuovargio, veiklą lydi teigiamos emocijos. Šeimai, mokyklai reikia ne tik sužadinti interesą, bet ir jį palaikyti, stiprinti domėjimąsi tais mokymo dalykais, kurie svarbūs mokinio kultūriniam, socialiniam ir profesiniam brendimui. EdukŽ96–97
domesys žr. interesas EdukŽ58
interesas, domesys EdukŽ96


interface, интерфейс, сопряжение; стык

interfei̇̃sas
1. Dviejų sistemų, funkcinių įtaisų arba programų skiriamoji riba, apibrėžta tam tikromis charakteristikomis. 4. Kompiuterio įtaisų sąsajos aparatinė priemonė. KompŽ82
interfeisas (1, 4) KompŽ82
sandūra (3) žr. interfeisas (1, 4) KompŽ200
angl. interface KompŽ82
rus. интерфейс, сопряжение; стык KompŽ82


interlòkas
(angl. interlock – „su(si)kabinti“). Elastinga dvipusė megztinė medžiaga, megzta interlokine mašina. <…>. TechEII284
interlokas, dvipusis mezginys TechEII284


interveñcija
(lot. interventio – „įsikišimas“). Tarptautinės teisės pažeidimas – vienos arba kelių valstybių ekonominis, ginkluotas ar politinis įsikišimas į kt. valstybių vidaus reikalus. Ginkluota i. – viena iš agresijos formų. KarŽ93–94
Vienos ar kelių valstybių įsikišimas į kitų valstybių vidaus reikalus arba į jų ryšius su trečiosiomis šalimis. Intervencija gali būti karinė (agresija), ekonominė, politinė, diplomatinė, pagal dalyvaujančių valstybių skaičių – individuali ir kolektyvinė. Visas intervencijos rūšis draudžia tarptautinė teisė, kaip prieštaraujančias JTO Įstatams. KareŽ203
intervencija, įsikišimas KareŽ203; KarŽ93
įsikišimas žr. intervencija KareŽ206; KarŽ97
angl. intervention KareŽ203
rus. интервенция KareŽ203


intoxication, Intoxikation, отравление, интоксикация

intoksikãcija
(lot. in – „į vidų“ + gr. toxikon – „nuodai“). Liguista būsena, kurią sukelia patekę į organizmą nuodai. <...>. MedEI68
Liguisti organizmo pakitimai, sukeliami į jį patekus arba jame susidariusių nuodingųjų madžiagų. EkolŽ26
apsinuodijimas, intoksikacija EkolŽ26; MedEI68
intoksikacija žr. apsinuodijimas EkolŽ140; MedEI361
angl. intoxication EkolŽ26
vok. Intoxikation EkolŽ26
rus. отравление, интоксикация EkolŽ26


intui`cija
(lot. intuitio < intueri – „įdėmiai žiūrėti“). 1. Ankstesne patirtimi grindžiamas gebėjimas numatyti reiškinius, įvykius, nustatyti naujos tikrovės pažinimo duomenis perdirbant, išsiaiškinant turimą informaciją. 2. Nuojauta, sužinojimas, užduoties išsprendimas ne svarstant ar iš patirties, o tiesiogiai suvokiant, remiantis ne visai įsisąmonintais orientyrais. SportŽ1181; SportŽ2201–202; dar žr. MedEI361–362; TechEII287
Gebėjimas greitai ir teisingai įvertinti situaciją ir žaibiškai priimti teisingą sprendimą be išankstinio logiško svarstymo. Intuicijos pagrindą sudaro geras profesinis pasirengimas, asmeninė patirtis, įgimtos savybės. Intuicija tobulinama per pratybas, mokymus, karo žaidimus. KareŽ203
intuicija, nuojauta KareŽ203; MedEI361–362; SportŽ1181; SportŽ2201; TechEII287
nuojauta žr. intuicija KareŽ377; SportŽ1351; SportŽ2385
angl. intuition KareŽ203; SportŽ1181; SportŽ2201
vok. Intuition SportŽ1181; SportŽ2201
rus. интуиция KareŽ203; SportŽ1181; SportŽ2201


invasion, вторжение; инвазия

invãzija
1. Ginkluotas įsiveržimas į kitos valstybės teritoriją; įsiveržti gali ir puolančioji, ir užpultoji šalis. 2. Vienos ar kelių valstybių ginkluotųjų pajėgų įsibrovimas sausuma, jūra ar oru į kitos valstybės teritoriją (oro erdvę) be jos sutikimo. Valstybės sienos pažeidimas ginkluotųjų pajėgų t. p. traktuojamas kaip įsiveržimas. Įsiveržimas yra agresijos (agresija) aktas. 3. [NATO] Strateginio masto jūrų desanto operacija, rengiama karo veiksmų teatre, siekiant perkelti karo veiksmus į priešo teritoriją, sudaryti ten naują frontą ir užgrobti visą jo teritoriją arba didelę jos dalį. Įsiveržimo pajėgose gali būti viena ar kelios lauko armijos, kelios jūrų pėstininkų, oro desanto divizijos, didelės laivyno ir aviacijos pajėgos. KareŽ207
invazija žr. įsiveržimas KareŽ203
įsiveržimas, invazija KareŽ207
angl. invasion KareŽ207
rus. вторжение; инвазия KareŽ207


iri`tas
(lot. iritis < iris; kilm. iridis – „rainelė“). Akies rainelės uždegimas. Būna sergančiam gripu, reumatu, tuberkulioze ar kt. liga. <...>. MedEI364
iritas MedEI364
rainelės uždegimas žr. iritas MedEII204


išemija, vietinė mažakraujystė, ischemija

išèmija
(gr. ischō – „sulaikau“ + haima – „kraujas“). Kraujo sumažėjimas organe arba jo dalyje dėl nepakankamo pritekėjimo arterijomis. <...>. MedEI364–365
(gr. ischō – „sulaikau“ + haima – „kraujas“). Kraujo sumažėjimas kuriame nors organe, kai jo nepakankamai priteka arterijomis. <...>. ŽŪEI661
ischemija, išemija, vietinė mažakraujystė MedEI364–365
išemija, ischemija, vietinė mažakraujystė ŽŪEI661


kabinà
Uždara patalpa, esanti viršutiniame denyje arba aukščiau denio, su išilgai bortų einančiomis sienelėmis. JūrŽ148
kabina, būdelė JūrŽ148
angl. deck-house JūrŽ148
rus. рубка JūrŽ148


kachèksija
(gr. kakos – „bloga“ + hexsis – „būklė“). MedEI380. Organizmo būklė, kuri reiškiasi sunykimu ir dideliu fiziniu silpnumu. <...>. MedEI368
išsekimas, kacheksija MedEI368
kacheksija žr. išsekimas MedEI380


kadètas
Sportininkas, kurio pasinis amžius 15–16 metų. SportŽ1193; SportŽ2214
jaunutis SportŽ1193; SportŽ2214
kadetas ntk. jaunutis SportŽ1199; SportŽ2222
angl. cadet SportŽ1193; SportŽ2214
vok. Kadett SportŽ1193; SportŽ2214
rus. кадет SportŽ1193; SportŽ2214


kalafiòras
Kilę iš Kipro salos. Arabų botanikų minimi XII a. Europoje buvo auginami jau XVI a. Žiedinis kopūstas yra vienmetis augalas. Jo stiebas neaukštas su žemai susitelkusiais lapais. <…>. ŽŪEIII883
kalafiorai žr. žiediniai kopūstai ŽŪEII19
žiediniai kopūstai ŽŪEIII883


kalambū̃ras
Stiliaus figūra, pagrįsta juokaujamuoju skirtingų to paties žodžio reikšmių arba panašiai skambančių skirtingų žodžių sugretinimu. KalbŽ243
kalambūras žr. žodžių žaismas KalbŽ95
žodžių žaismas, kalambūras KalbŽ243
angl. pun, play on words KalbŽ243
rus. каламбур, игра слов KalbŽ243


kalkiamėgiai augalai, kalcifilai, kalcifiliniai augalai

calciphils, calcicalis, kalziphile Pflanzen, Kalkpflanzen, kalkliebende Pflanzen, кальцефилы, организмы, обитающие на известковых почвах

kalcifi`lai
(lot. calx, kalcis – „kalcis, gr. phileō – „mėgstu“). BotŽ194. Mėgstantys kalkingą dirvožemį. BotŽ56
Augalai, augantys šarmingame dirvožemyje. Įsikuria tokiose vietose, kur paviršiuje slūgso klinties, dolomito, mergelio, kreidos ar panašių uolienų klodai. Apima tiek sausose, tiek drėgnose ir šlapiose buveinėse augančius augalus. EkolŽ153
kalcifilai žr. kalkiamėgiai augalai BotŽ194; EkolŽ153
kalkiamėgiai augalai, kalcifilai EkolŽ153
kalkiamėgiai augalai, kalcifiliniai augalai BotŽ56
angl. calciphils, calcicalis EkolŽ153
vok. kalziphile Pflanzen, Kalkpflanzen, kalkliebende Pflanzen EkolŽ153
rus. кальцефилы, организмы, обитающие на известковых почвах EkolŽ153; кальцефилы BotŽ56


kalcifi`tai
(lot. calx, kalcis – „kalcis“, gr. phyton – „augalas“). Augalai, augantys išimtinai (=tik) kalciu turtingose vietovėse arba ant kalkinių substratų – kreidos, dolomitų atodangų ir pan. BotŽ194
kalcifitai, kalkiniai augalai BotŽ194
kalkiniai augalai, kalcifitai BotŽ56
lot. plantae calcareae BotŽ194
rus. кальцифиты BotŽ194


kalkiavengiai augalai, kalcifobai, kalcifobiniai augalai

calciphobes, calcifuges, kalkfliehende Pflanzen, кальцефобы

kalcifòbai
(lot. calx, calcis – „kalcis“, gr. phobos – „baimė“). BotŽ194. Vengiantys kalkingo dirvožemio. BotŽ56
Augalai, blogai augantys šarmingame dirvožemyje. Ant šaknų susidaro daug augimą slopinančių junginių, jei dirvožemyje yra kalcio ir hidrokarbonato jonų. EkolŽ153
kalcifobai žr. kalkiavengiai augalai BotŽ194; EkolŽ153
kalkiavengiai augalai, kalcifobai EkolŽ153
kalkiavengiai augalai, kalcifobiniai augalai BotŽ56
angl. calciphobes, calcifuges EkolŽ153
vok. kalkfliehende Pflanzen EkolŽ153
rus. кальцефобы BotŽ56; EkolŽ153


kastrãtas
Gyvulio (paukščio) patinas pašalintomis sėklidėmis. GyvŽ62; dar žr. ŽŪEII74
išdaras žr. kastratas GyvŽ54; ŽŪEI660
kastratas, išdaras GyvŽ62; ŽŪEII74
angl. castrate GyvŽ173
rus. кастрат GyvŽ173


kaligrãfija
(gr. kalligraphi̇́a < kállos – „grožis“ + gráphō – „rašau“). Gražaus ir raiškaus rašymo menas. <...>. DailŽ179
Dailaus ir raiškaus rašymo menas; ranka rašytas arba pieštas ir dekoruotas (inicialais, ornamentais, apvadais ir kt.) tekstas. <...>. TechEII378
kaligrafija, dailyraštis DailŽ179; TechEII378
dailyraštis žr. kaligrafija DailŽ94


kaliptrogènas
(gr. kalyptra – „apdangalas“, genos – „kilmė“). Vienaskilčių augalų šaknies šalmelio meristeninis audinys. BotŽ194
kaliptrogenas, šalmapradis BotŽ194
šalmapradis, kaliptrogenas BotŽ433
lot. calyptrogenum BotŽ194
rus. калиптроген BotŽ194


calque, linguistic calque, loan-translation, калька

kálkė
Iš kitos kalbos skolintos reikšmės, motyvacijos, o neretai ir struktūros žodis, žodžių junginys ar posakis. KalbŽ229
kalkė žr. vertinys KalbŽ99
vertinys, kalkė KalbŽ229
angl. calque, linguistic calque, loan-translation KalbŽ229
rus. калька KalbŽ229


calculator, evaluator, клавишная вычислительная машина, калкулятор

kalkuliãtorius
Skaičiavimo prietaisas, kuriame išeities duomenys ir atliekamos operacijos kodas surenkami klavišais. InformŽ49
Skaičiavimo įtaisas elementarioms skaičiavimo operacijoms atlikti. KompŽ98
kalkuliatorius KompŽ98
kalkuliatorius žr. klavišinis skaičiuoklis InformŽ47
klavišinis skaičiuoklis, kalkuliatorius InformŽ49
skaičiuoklis KompeŽ270; KompeŽ1432
skaičiuoklis žr. kalkuliatorius KompŽ217
angl. calculator InformŽ49; KompŽ98; KompeŽ270; calculator, evaluator KompeŽ1432
rus. клавишная вычислительная машина InformŽ49; калкулятор KompŽ98


kaloringumas, energinė vertė, maisto medžiagų energinė vertė, džaulingumas, Kuro šiluminė vertė. <...>., Šilumos kiekis, išsiskiriantis sudegus 1 kg skystojo ar kietojo kuro arba 1 m, degiųjų dujų., šilumingumas

calorific value, heating value, (heat) color(if)ic power, caloricity, Heizwert, теплотворность, теплотворная способность, калорийность

kaloringùmas
Energija, sukaupta maisto medžiagose, pašaruose. <...>. TechEI572
Energijos, atsipalaiduojančios organizme oksiduojantis 1 g maisto medžiagos, kiekis. <…>. MedEI521
energinė vertė, kaloringumas TechEI572
kaloringumas žr. energinė vertė TechEII381
kaloringumas žr. maisto medžiagų energinė vertė MedEI383
maisto medžiagų energinė vertė, džaulingumas, kaloringumas MedEI521
Kuro šiluminė vertė. <...>. TechEII381
Šilumos kiekis, išsiskiriantis sudegus 1 kg skystojo ar kietojo kuro arba 1 m3 degiųjų dujų. EkolŽ296
kaloringumas ntk. šilumingumas BrandŽ59; EkolŽ154
kaloringumas žr. šilumingumas FizŽ2131; TechEII381
šilumingumas EkolŽ154
šilumingumas, kaloringumas FizŽ2339; TechEIV667
angl. calorific value, heating value EkolŽ296; (heat) color(if)ic power, caloricity FizŽ2339
vok. Heizwert EkolŽ296
rus. теплотворность, теплотворная способность EkolŽ296; теплотворная способность, калорийность FizŽ2339


kamarà
Tradicinio lietuvių gyvenamojo namo ar svirno patalpa (kartais ir kelios patalpos). <…>. ŽŪEII35
kamara, pirkaitė, maltuvė ŽŪEII35
maltuvė žr. kamara ŽŪEII387
pirkaitė žr. kamara ŽŪEII780


galley, cooking range, caboose, cook-room, камбуз

kámbuzas
Patalpa laive, kurioje gaminamas maistas. JūrŽ150
kambuzas, laivo virtuvė JūrŽ150
angl. galley, cooking range, caboose, cook-room JūrŽ150
rus. камбуз JūrŽ150


kamuflètas
(pranc. camouflet). KarŽ105. 1. Sprogiųjų medžiagų užtaiso požeminis sprogimas, kai gryntas neišmetamas į viršų. Naudojamas požeminėms komunikacijoms ir statiniams griauti, ertmėms daryti, tvirtai uolienai smulkinti. 2. Įsirėžusių po žeme sviedinių, bombų sprogimas, kai nesusidaro sprogimo duobė. KarŽ202
Sprogstamųjų medžiagų užtaiso požeminis sprogimas, per kurį į žemės paviršių neišmetamas gruntas ir nesusidaro sprogimo duobė. <...>. TechEIV163
kamufletas žr. požeminis sprogimas KarŽ105
požeminis sprogimas, kamufletas KarŽ202; TechEIV163
angl. camouflet KareŽ232
rus. камуфлет KareŽ232


mask painting, маскирующая окраска

kamufliãžas
(pranc. camouflage – „maskavimas“). KarŽ105. Vienas iš statinių ir technikos maskavimo būdų: objektų dažymas didelėmis dėmėmis, juostomis ir kt., priderintomis spalva (kartais ir forma) prie aplinkos. Sunkina objekto pastebėjimą, fotografavimą. KarŽ145
kamufliažas žr. maskuojamasis dažymas KarŽ105
maskuojamasis dažymas, kamufliažas KarŽ145
angl. mask painting KareŽ109
rus. маскирующая окраска KareŽ109


kanãlas
Dirbtinis kasinys, skirtas navigacijos, sielininkystės ir kitiems tikslams. KrantŽ244
kanalas KrantŽ244
perkasas žr. kanalas KrantŽ191
angl. canal KrantŽ244
vok. Kanal KrantŽ244
rus. канал KrantŽ244


kancèlės
Senovės romėnų cirke priekinės užtvaro durys. Jame prieš rungtynių pradžią buvo laikomi arkliai. ArchIŽ202
starto vartai, kancelės ArchIŽ202
angl. fores carceris ArchIŽ202


žmogėdrystė, antropofagija, žvėriškumas, kanibalizmas

kanibali`zmas
(pranc. canibale < isp. canibal – „žmogėdra“). Žmogienos valgymas. <...>. GeogrŽ89; dar žr. LTEV259
kanibalizmas, žmogėdrystė GeogrŽ89
kanibalizmas, žmogėdrystė, antropofagija LTEV259
kanibalizmas, žmogėdrystė, žvėriškumas ZoolŽ83
žmogėdrystė žr. kanibalizmas LTEXII541
rus. каннибализм ZoolŽ83


halter, недоуздок

kañtaras
Užmovas gyvulio galvai, kad būtų galima valdyti arba pririšti. <...>. ŽŪEI81
apynasris ŽŪEI81
kantaras ntk. apynasris ŽŪEII48
kantaras žr. pamautas GyvŽ60
pamautas, kantaras GyvŽ93
angl. halter GyvŽ186
rus. недоуздок GyvŽ186


kántas
Knygos įrišimo elementas – viršelio išsikišimas už bloko. KnygŽ73
briauna, kantas KnygŽ73
kantas žr. briauna KnygŽ155


kãperis
XV–XVII a. privatus laivas, turėjęs valdžios leidimą apsiginkluoti kovai su priešo laivais; privatus asmuo, jūrų plėšikas, turėjęs valdžios leidimą kariauti su priešo laivais. JūrŽ152
kaperis, jūrų plėšikas JūrŽ152
angl. privateer JūrŽ152
rus. капер JūrŽ152


capuchin(e), hood, capuche, capuchon, Kapuze, Haube, капюшон, капор

kapišònas
Apdangalas galvai gobti; gali būti kaip drabužio dalis. TekstilŽ2115
gobtuvas AprŽ37
gobtuvas, kapišonas TekstilŽ2115
kapišonas žr. gobtuvas AprŽ50; TekstilŽ2142
angl. capuchin(e), hood AprŽ37; hood TekstilŽ2115
pranc. capuche, capuchon AprŽ37; capuchon TekstilŽ2115
vok. Kapuze AprŽ37; Haube, Kapuze TekstilŽ2115
rus. капюшон AprŽ37; капор, капюшон TekstilŽ2115


kaptãžas
Aktyviai eroduojančios upės prasigraužimas pro savo vandenskyrą ligi kitos upės vagos. <...>. LTEV280
kaptažas, upės užgrobtis LTEV280
kaptažas, užgrobtis GeolŽ58
upės užgrobtis žr. kaptažas LTEXI559
rus. каптаж GeolŽ58


koaguliántas
Medžiaga (chemikalas), kuri sukelia ir pagreitina koaguliacijos procesą. HidreŽ79
koaguliantas žr. krekiklis HidreŽ76
krekiklis, koaguliantas HidreŽ79
angl. coagulant HidreŽ79
vok. Koagulant HidreŽ79
rus. коагулянт HidreŽ79


karabi`nas
Specialios konstrukcijos įtaisas, naudojamas <...> dirbant denyje pavojingomis sąlygomis. BurŽ31
karabinas, segė BurŽ31
angl. snap chackle BurŽ31
rus. карабин BurŽ31


urea, carbamide, карбамид, мочевина, ; карбамид

karbami`das
Grybų vaisiakūniuose aptinkama azotinė medžiaga. BotŽ436
H2HCONH2, ir daugumos žinduolių baltymų apytakos galutinis produktas. Gaminasi iš amoniako kepenyse. <...>. MedEI388
Anglies rūgšties diamidas. <...>. LTEV295
karbamidas žr. šlapalas BotŽ195
karbamidas, šlapalas GyvŽ61
karbamidas, šlapalas, urėja LTEV295; MedEI388
šlapalas žr. karbamidas LTEX609; MedEII330
šlapalas, karbamidas BotŽ436
urėja žr. karbamidas LTEXI570; MedEII383
lot. urea BotŽ436
angl. carbamide GyvŽ172
rus. карбамид, мочевина BotŽ436; карбамид GyvŽ172


karbùnkulas
(lot. carbunculus – „angelė“). MedEI388. Kelių plauko maišelių, jų riebalų liaukų ir aplinkinių audinių pūlinis uždegimas. <...>. MedEII146
Kelių greta esančių plaukų maišelių, riebalinių liaukų ir aplinkinių audinių ūmus pūlinis uždegimas. <...>. ŽŪEII57
karbunkulas, piktvotė ŽŪEII57
karbunkulas žr. piktvotė MedEI388
piktvotė, karbunkulas MedEII146


kãriesas
(lot. caries dentis < caries – „puvėsis“). Danties kietųjų audinių liga, dėl kurios jie palengva ỹra. <...>. MedEI389; dar žr. SportŽ1114; SportŽ2122
Kaulinio audinio irimas. <...>. LTEV309
ėduonis SportŽ1114; SportŽ2122
ėduonis žr. kariesas MedEI215
kariesas ntk. ėduonis SportŽ1204; SportŽ2228
kariesas, ėduonis MedEI389; LTEV309
angl. caries SportŽ1204; SportŽ1114; SportŽ2122
vok. Karies SportŽ1204; SportŽ1114; SportŽ2122
rus. кариес SportŽ1204; SportŽ1114; SportŽ2122


cohesion, cohésion, Kohäsion, Kohäsion Zusammenhalt, когезия, сцепление

kohèzija
(lot. cohaesus – „surištas“). Medžiagos dalelių (molekulių, atomų ar jonų) sukibimas dėl tarpmolekulinių ir cheminių ryšio jėgų. Pastarosios lemia medžiagos agregatinę būseną, lakumą, tirpumą, mechanines savybes. <…>. TechEII515
Trauka tarp molekulių tam tikro tūrio kūne; ji apibūdina idealų kūno stiprumą. MedienŽ51–52
Tos pačios fazės medžiagos dalelių sukibimas dėl molekulių sąveikos jėgų. ChŽ1197; dar žr. ChŽ2222; TekstilŽ2162; MetrolŽ2540
kohezija MedienŽ51
kohezija, sankiba ChŽ1197; ChŽ2222; FizŽ2141; StatŽ166; TekstilŽ2162; TechEII515
kohezija, sukibimas FizŽ147
kohezija žr. sankiba MetrolŽ2317; FizŽ3339
sankiba FizŽ3629
sankiba žr. kohezija ChŽ1306; ChŽ2222; MedienŽ92; TekstilŽ2313; TechEIV367
angl. cohesion ChŽ1197; ChŽ2222; FizŽ2141; FizŽ3629; MedienŽ52; MetrolŽ2540; StatŽ166; TekstilŽ2162
pranc. cohésion MetrolŽ2540; TekstilŽ2162; FizŽ3629
vok. Kohäsion FizŽ2141; FizŽ3629; MedienŽ52; MetrolŽ2540; Kohäsion Zusammenhalt TekstilŽ2162
rus. когезия MedienŽ52; когезия, сцепление ChŽ1197; ChŽ2222; FizŽ2141; FizŽ3629; TekstilŽ2162; MetrolŽ2540


karyolymph, karyoplasm, nuclear sap, ядерный сок, кариолимфа, кариоплазма, нуклеоплазма

karioli`mfa
Branduolyje esantis organoidas, apgaubtas apvalkalu su poromis ir turintis chromosomas. SelekŽ44
kariolimfa žr. branduolio sultys SelekŽ104
branduolio sultys, kariolimfa, karioplazma, nukleoplazma SelekŽ44
karioplazma žr. branduolio sultys SelekŽ104
nukleoplazma žr. branduolio sultys SelekŽ146
angl. karyolymph, karyoplasm, nuclear sap SelekŽ44
rus. ядерный сок, кариолимфа, кариоплазма, нуклеоплазма SelekŽ44


karjèras
Vieta, kurioje atviru būdu kasamas žvyras, smėlis, akmenys ar kitos iškasenos. GeležinkelŽ131
karjeras žr. kasvietė GeležinkelŽ130
kasvietė, karjeras GeležinkelŽ131
angl. pit, quarry GeležinkelŽ131
vok. Abbauort, Grube GeležinkelŽ131
rus. карьер GeležinkelŽ131


logging, borehole survey, Bohrlochmessung, Karottage, каротаж

karotãžas
Geofiziniai tyrimai gręžinyje (karotažas), kurių tikslas – pjūvių koreliacija ir suskirstymas. HidreŽ51
karotažas žr. gręžpjūvio matavimas (diagrafija) HidreŽ73
gręžpjūvio matavimas (diagrafija), karotažas HidreŽ51
angl. logging, borehole survey HidreŽ51
vok. Bohrlochmessung, Karottage HidreŽ51
rus. каротаж HidreŽ51


carpophagous, Karpopgage, карпофаг, питающийся плодами

karpofãgai
Gyvūnai, mintantys vaisiais ir jų sėklomis. EkolŽ320
karpofagai žr. vaisėdžiai gyvūnai EkolŽ156
vaisėdžiai gyvūnai, karpofagai EkolŽ320
angl. carpophagous EkolŽ320
vok. Karpopgage EkolŽ320
rus. карпофаг, питающийся плодами EkolŽ320


kartū̃zas
Šilkinis (medvilninis, acetatinis ar kt. tankios medžiagos) maišas (maišelis) parako užtaisui. Betūčiame užtaise į maišą sudedamas visas parako užtaisas (pagrindinis ir papildomieji paketai). KareŽ658
kartūzas žr. užtaiso maišas KareŽ262
užtaiso maišas, kartūzas KareŽ658
angl. separate loading bag KareŽ658
rus. зарядный картуз KareŽ658


kastrãcija
Gyvulio (paukščio) lytinės veiklos nutraukimas chirurginėmis priemonėmis, kai pašalinamos jų lytinės liaukos arba jų funkcija sutrikdoma hormonais. GyvŽ62
Lytinių liaukų pašalinimas arba jų veiklos dirbtinis nutraukimas. <...>. ŽŪEII73
kastracija ŽŪEII73
kastracija, romyjimas GyvŽ62
romyjimas žr. kastracija GyvŽ115
angl. castration GyvŽ173
rus. кастрация GyvŽ173


scarve, scarf, shawl, Schärpe, Schal, châle, écharpe, шарф, кашне, шаль

kašnė̃
Pailga skarelė kaklui apsirišti; kaklaskarė. TekstilŽ2359
kašnė žr. šalikas TekstilŽ2148
šalikas TekstilŽ2359
angl. scarve, scarf, shawl TekstilŽ2359
vok. Schärpe, Schal TekstilŽ2359
pranc. châle, écharpe TekstilŽ2359
rus. шарф, кашне, шаль TekstilŽ2359


kataraktà
(lot. cataracta < gr. katarrhaktēs – „žemyn krintantis, krioklys“). Akies lęšiuko drumstis. Mažina regos aštrumą, nes į akį sunkiau patenka šviesos spinduliai. <...>. MedEI395
katarakta MedEI395
lęšiuko drumstis žr. katarakta MedEI48


quatrain, Vierzeiler, Tetrastichon, катрен, тетрастих, четверостишие

katrènas
Keturių eilučių strofa. Gali būti įvairiai rimuota, kartais visai nerimuota. Paprastai būna kryžminio (ABAB), gretutinio (AABB) arba gaubiamojo (ABBA) rimavimo. <...>. LiterŽ2II32
Labiausiai paplitęs eiliuotinis posmas su kryžminiu, gaubiamuoju arba gretutiniu rimu. LiterŽ182
katrenas žr. ketureilis LiterŽ181
katrenas, ketureilis LiterŽ2II32
ketureilis, katrenas LiterŽ182
angl. quatrain LiterŽ2II32
vok. Vierzeiler, Tetrastichon LiterŽ2II32
pranc. quatrain LiterŽ2II32
rus. катрен, тетрастих, четверостишие LiterŽ2II32


kauzalùmas
Filosofijos kategorija žymėti būtinam genetiniam ryšiui tarp reiškinių, kurių vienas (vadinamas priežastimi) sąlygoja kitą (vadinamą pasekme arba veiksmu). FilosŽ1352–353
kauzalumas žr. priežastingumas FilosŽ1207
priežastingumas, kauzalumas FilosŽ1352


side piling, Seitenablagerung, кавальер, отвал

kavaljèras
Taisyklingo pavidalo pylimas, dailiai supiltas netoli iškasos iš nesunaudoto, nereikalingo ar netinkamo iškasos grunto. GeležinkelŽ238
Žemė, kuri iškasama iš kanalo (griovio) ir sumetama abiejose pusėse arba tik vienoje, žemesnėje pusėje. MeliorŽ87; dar žr. ŽŪEII88
išlykis žr. kavaljeras MeliorŽ79
kavaljeras žr. sampilas GeležinkelŽ132
kavaljeras, išlykis MeliorŽ87
kavaljeras, sampilas GeodezŽ67; ŽŪEII88
sampilas žr. kavaljeras GeodezŽ134
sampilas, kavaljeras GeležinkelŽ238
angl. side piling GeležinkelŽ238
vok. Seitenablagerung GeležinkelŽ238
rus. кавальер GeležinkelŽ238; MeliorŽ87; кавальер, отвал GeodezŽ67


kėgelbãnas
Specialus įrenginys kėgliais žaisti (rutuliams ridenti). SportŽ1556; SportŽ2608
kėgelbanas ntk. kėglių takas SportŽ1207
kėgelbanas žr. kėglių takas SportŽ2231
kėglių takas SportŽ1556; SportŽ2608
angl. bowling alley SportŽ1556; SportŽ2608
vok. Kegelbahn SportŽ1556; SportŽ2608
rus. кегельбан SportŽ1556; SportŽ2608


kel̃nė
(lenk. kielnia). Statybininko įrankis. TechEII454
kelnė žr. mentė TechEII454
mentė TechEIII194


kerati`tas
(lot. keratitis < gr. keras, kilm. keratos – „ragas“). Ragenos uždegimas. Jį gali sukelti mikrobai (bakterijos, grybeliai, virusai), patekę į sužeistą rageną iš išorės arba iš organizme esančių infekcijos židinių, pvz., nesveikų dantų, uždegimo pažeistų veido daubų, bei sergant lėtine liga (pvz., tuberkulioze, sifiliu, brucelioze). <...>. MedEI408
keratitas MedEI408
ragenos uždegimas žr. keratitas MedEII204


kiẽlikas
(lenk. kielich < lot. calix < gr. kýlix – „taurė, dubuo“). DailŽ197. Krikščionių liturginis indas eucharistiniam vynui, vartojamas Mišių liturgijoje. DailŽ418; dar žr. IkonŽ303
kielikas žr. taurė DailŽ197; IkonŽ157
taurė, kielikas IkonŽ303


kimà
Reljefinė juosta su banguotu išlinkimu; išraitytasis profilis. ArchIŽ131
kulnelis, kima ArchIŽ131
angl. cyma, cima ArchIŽ131


kinetòzės
(gr. kinētos – „judantis“). Liguistos organizmo būklės, kurios atsiranda dėl organizmą veikiančio kintamo pagreičio. <...>. MedEI413
(gr. kinēsis – „judėjimas“). Patologinės reakcijos, atsirandančios dėl organizmą veikiančio kintamo pagreičio. <...>. LTEV489
kinetozės, judėjimo ligos LTEV489; MedEI413


ki`pu
(Kečujų k. quipu – „mazgas“). Raštas, vartotas P. Amerikos indėnų, daugiausia inkų, iki šiol kečujų vartojamas skaičiams žymėti. LTEV518
Raštas, vartotas P. Amerikos indėnų. Mazgaraštis – stora virvė ar pagalys su pririštomis įv. spalvų virvelėmis. Turinys perteikiamas virvelių skaičiumi, jų ilgiu, spalva, mazgų ženklais. KnygŽ251
kipu, mazginis raštas LTEV518
mazginis raštas žr. kipu KnygŽ169; LTEVII333
mazgaraštis, kipu KnygŽ251


putty, surfacer, filler, mastic, crack filler, void filler, filling, шпаклевка, замазка, шпатлевка

ki`tas
Kietėjanti masė plyšiams užtaisyti ar paviršiui prieš dažymą išlyginti. ChŽ1149; dar žr. ChŽ2167
glaistas ChŽ1149; ChŽ2167
kitas ntk. glaistas ChŽ1195; ChŽ2219
angl. putty, surfacer, filler, mastic ChŽ1149; putty, surfacer, filler, crack filler, void filler, filling, mastic ChŽ2167
rus. шпаклевка, замазка ChŽ1149; шпаклевка, шпатлевка, замазка ChŽ2167


klasifikatorius, 2 klasynas, rūšiuotuvas

classifier, классификатор

klasifikãtorius
Susistemintas klasifikuojamų objektų, jų požymių ir klasifikacijos padalų pavadinimų bei jų kodų sąvadas. InformŽ49
klasynas, klasifikatorius InformŽ49
klasifikatorius žr. 2 klasynas InformŽ49
angl. classifier InformŽ49
rus. классификатор InformŽ49
Aparatas puriam mineralų, uolienų dalelių mišiniui rūšiuoti pagal grūdelių stambumą, formą, tankį. <...>. LTEV559
klasifikatorius, rūšiuotuvas LTEV559


kláuzulė
Išimtinė specialiai aptarta sutarties sąlyga, nustatanti vieną iš galimų sutarties vykdymo būdų. LTEV562
klauzulė, išlyga LTEV562


klepsidrà
Įtaisas matuojantis laiko trukmę pagal tekančio skysčio kiekį. Laikas nustatomas pagal tai, kokią žymę siekia įtekėjęs arba ištekėjęs vanduo. TechEIV860
Senovės Graikijoje prietaisas laikui matuoti pagal pro angą išvarvėjusio vandens kiekį. ArchIŽ104
klepsidra, vandens laikrodis ArchIŽ104
vandens laikrodis, klepsidra TechEIV860
angl. clepsydra ArchIŽ104


klerestòrijus
Viršutinė sienos dalis su langais šviesai į aukštą patalpą patekti. ArchIŽ104
klerestorijus, švieslangių tarpsnis ArchIŽ104
angl. clerestory, clearstory ArchIŽ104


kli`maksas
Stiliaus figūra, kai žodžių junginiai ar jų grupės sakinyje išdėstomi vis didėjančio semantinio intensyvumo ir išraiškingumo tvarka <...>. KalbŽ105–106
klimaksas, stiprinys KalbŽ105
stiprinys žr. klimaksas KalbŽ192
angl. climax, climbing figure KalbŽ105
rus. климакс KalbŽ105


clearance, overhead clearance, ground clearance, дорожный просвет, клиренс

kli`rensas
1. Vertikalus atstumas tarp kelio paviršiaus ir kliūties virš kelio. 2. Atstumas nuo žemės paviršiaus iki mašinos žemiausio taško, neskaitant ratų (vikšrų); mašinos važumo rodiklis. Būna kovos mašinų su reguliuojama prošvaisa. KareŽ460
Atstumas nuo žemės paviršiaus iki transporto priemonės žemiausio taško (neskaitant ratų) turi būti 160 mm arba 190 mm tarp ašių (DB). LogŽ117
klirensas žr. prošvaisa KareŽ271; TechEII501
klirensas, prošvaistė LogŽ117
prošvaisa TechEIV206
prošvaisa, klirensas KareŽ460
angl. clearance, overhead clearance KareŽ460; ground clearance LogŽ117
rus. дорожный просвет, клиренс KareŽ460


kli`toris
(lot. clitoris). Moteriškųjų lytinių organų dalis. MedEI419
klitoris, varputė MedEI419


klòchanas
Airijai būdingas primityvus statinys, dažniausiai avilio formos; be apdailos ir skiedinio, viršūnė uždengta vienu akmeniu. ArchIŽ105
avilinis statinys, klochanas ArchIŽ105
angl. clochan ArchIŽ105


klozètas
Sanitarinis prietaisas srutinėms nuotėkoms nuleisti. <...>. TechEII506
klozetas, išvietės puodas TechEII506


cogulation, flocculation, coagulation, Koagulation, коагуляция, свёртывание

koaguliãcija
Koloidinių dalelių sulipimas ir iškritimas iš tirpalo nuosėdų pavidalu arba virtimas drebutiniu geliu. Dirbtinė koaguliacija taikoma gamtiniam vandeniui arba nuotekoms valyti nuo juose skendinčių kietų dalelių. Tam tikslui į vandenį pridedama šiek tiek geležies ir aliuminio druskos, poliakrilamido ir kt. medžiagų. HidreŽ78
Koloidų sukrešėjimas, jų tirpalo dispersinės fazės iškritimas nuosėdomis. Protoplazmos koaguliacija veda į ląstelių mirtį. BotŽ206
koaguliacija StatŽ2263
koaguliacija žr. krekėjimas HidreŽ76
koaguliacija, krekėjimas FizŽ2138
koaguliacija, krešėjimas BotŽ206
krekėjimas, koaguliacija HidreŽ78
krekėjimas žr. koaguliacija StatŽ2289
angl. cogulation, flocculation FizŽ2138; cogulation HidreŽ78; StatŽ2263
pranc. coagulation StatŽ2263
vok. Koagulation FizŽ2138; HidreŽ78; StatŽ2263
rus. коагуляция, свёртывание BotŽ206; FizŽ2138; StatŽ2263; коагуляция HidreŽ78


koaguliãtas
Koaguliacijos metu nuosėdomis iškritę agregatai. Atsižvelgiant į sąlygas būna įvairių struktūrų: liofobinių koloidų koaguliatai – dribsnių ar miltelių pavidalo, liofilinių – drebučių, rečiau dribsnių pavidalo. HidreŽ78
koaguliatas žr. krekėsiai HidreŽ76
krekėsiai, koaguliatas HidreŽ78
angl. coagulate HidreŽ78
vok. Koagulat HidreŽ78
rus. коагулят HidreŽ78


coaction, Umgang, Zusammenleben, коакция, совместное действие

koãkcija
Organizmų tarpusavio santykiai ir ryšiai bendrijoje. EkolŽ263
koakcija ntk. sambūvis EkolŽ164
koegzistencija žr. sambūvis EkolŽ164
sambūvis EkolŽ263
angl. coaction EkolŽ263
vok. Umgang, Zusammenleben EkolŽ263
rus. коакция, совместное действие EkolŽ263


koatepántlis
Siena, išraižyta gyvatės motyvais. Atsirado toltekų architektūroje apie 1000 m. (pavyzdžiui, Kecalkoatlio, garbinamos Plunksnotos gyvatės, namai), vėliau plačiai paplito actekų architektūroje. ArchIŽ106
koatepantlis, gyvatės motyvų siena ArchIŽ106
angl. coatepantli ArchIŽ106


kòdas
Stačiakampis, vienaaukštis pastatas, naudojamas kaip paskaitų salė budistų vienuoliams mokyti. ArchIŽ295
kodas, budistų vienuolių mokykla ArchIŽ295
angl. kōdō ArchIŽ295


(processor) identifier, rekognizer, распознователь

kogni`torius
1. Programavimo sistemose – nagrinėjimo procesorius, analizatorius. 2. Atpažinimo įtaisas. KompŽ31
atpažiniklis, kognitorius KompŽ31
kognitorius žr. atpažiniklis KompŽ111
angl. (processor) identifier, rekognizer KompŽ111
rus. распознователь KompŽ111


collector, collecting agent, собиратель, коллектор

kolèktorius
Flotacijos šlamo nusėdimą ir surinkimą spartinanti medžiaga. ChŽ1301; ChŽ2342
kolektorius žr. 2 rinkiklis ChŽ1198
kolektorius žr. 3 rinkiklis ChŽ2223
rinkiklis, kolektorius ChŽ1301; ChŽ2342
angl. collector, collecting agent ChŽ1301; ChŽ2342
rus. собиратель, коллектор ChŽ1301; ChŽ2342


koleopti`lė
Pirminis pakitęs varpinių (miglinių) augalų lapas, kuris apsaugo kitus, išlendančius į žęmės paviršių, lapus. SelekŽ59
Vienskilčių augalų daigo pirmasis makšties pavidalo lapelis. BotŽ114
Vienmečių miglinių augalų daigo pirmasis makšties pavidalo lapelis. <...>. ŽŪEI343
diegamakštė, koleoptilė BotŽ114; SelekŽ59; ŽŪEI343
koleoptilė žr. diegamakštė BotŽ207; SelekŽ110; ŽŪEII155
lot. coleoptilis BotŽ114; coleoptile SelekŽ59
rus. колеоптиль BotŽ114; SelekŽ59


coleorrhiza, колеориза, корневое влагалище

koleorizà
Apsauginė makštelė, apgaubianti gemalo šaknelę sėkloje. BotŽ425
koleoriza žr. šaknies makštelė BotŽ207
šaknies makštelė, koleoriza BotŽ425
lot. coleorrhiza BotŽ425
rus. колеориза, корневое влагалище BotŽ425


colleteri, клеевые ворсинки

kolèteriai
Lipus gaminantys plaukeliai, paprastai dengiantys pumpurus. BotŽ207
koleteriai žr. lipaplaukiai BotŽ207
lipaplaukiai, koleteriai BotŽ265
lot. colleteri BotŽ207
rus. клеевые ворсинки BotŽ207


kòlika
(gr. kōlikē (nosos) – „žarnų liga“). MedEI424. Labai aštrus vidurių skausmas. <...>. MedEI178
diegliai MedEI178
kolika žr. diegliai MedEI424


koli`tas
(lot. colitis < gr. kolon – „storoji žarna“). Storosios žarnos uždegimas. <...>. MedEI424
kolitas, storosios žarnos uždegimas MedEI424
storosios žarnos uždegimas žr. kolitas MedEII298


folio, page number, Kolumenziffer, колонцифра

koloncifrà
(vok. Kolumnenciffer). Knygos, periodinio leidinio, brošiūros puslapio ar skilties numeris. <...>. TechEII523; dar žr. KnygŽ301
Leidinio ar kito dokumento puslapio (arba jo skilties) numeris, dažniausiai žymimas išoriniame puslapio krašte, viršuje arba apačioje. BibliotekŽII72
koloncifra ntk. puslapio numeris BibliotekŽII38
koloncifra žr. puslapio numeris KnygŽ201
koloncifra, puslapio numeris TechEII523
puslapio numeris BibliotekŽII71; KnygŽ301
puslapio numeris žr. koloncifra TechEIV229
angl. folio, page number BibliotekŽII71
vok. Kolumenziffer BibliotekŽII72
rus. колонцифра BibliotekŽII71


puslapinė antraštė, puslapio antraštė, kolontitulas

running title, headline, Kolumnentitel, колонтитул

kolonti`tulas
Užrašas, spausdinamas kai kurių leidinių (knygos, žurnalo, laikraščio) kiekviename puslapyje virš teksto (kartais po tekstu) ir ppr. atskiriamas brūkšniu arba protarpiu. <...>. TechEII524
Užrašas kai kurių spaudinių kiekviename puslapyje virš teksto. <...>. LTEV618
Antraštė, dažniausiai sutrumpinta, rašoma kiekviename puslapyje virš arba po teksto. BibliotekŽII71
Kai kurių spaudinių (knygų, žurnalų, laikraščių) antraštiniai duomenys (džn. sutrumpinti), esantys kiekviename puslapyje virš arba po tekstu. DailŽ348
kolontitulas ntk. puslapinė antraštė BibliotekŽII38; DailŽ209
kolontitulas žr. puslapinė antraštė KnygŽ201
kolontitulas, puslapinė antraštė LTEV618
kolontitulas, puslapio antraštė TechEII524
puslapinė antraštė BibliotekŽII71; DailŽ348
puslapinė antraštė žr. kolontitulas TechEIV229
angl. running title, headline BibliotekŽII71
vok. Kolumnentitel BibliotekŽII71
rus. колонтитул BibliotekŽII71


kolori`stika
Mokslo sritis, tirianti spalvas. DailŽ395
koloristika žr. spalvininkystė DailŽ209
spalvininkystė, koloristika DailŽ395


kolpi`tas
(lot. colpitis < lot. colpos – „makštis“). Makšties uždegimas. Sukelia pūlinės bakterijos, grybeliai, pirmuonys. <...>. MedEI425
kolpitas, vaginitas, makšties uždegimas MedEI425
makšties uždegimas žr. kolpitas MedEI523


columella, columnella, columnula, sporangidium, колонка, столбик

kolumèlė
1. Geranium genties rūšyse prie augalo apsiliekanti (= liekanti) vaisiaus ašis. 2. Centrinė išauga samanų sporinės viduje, apsupta archesporio. 3. Solanaceae dulkinėse – centrinė kuokelio dalis. 4. Eilėje (= Daugumos) grybų – sterili ašinė dalis sporas formuojančio organo viduje. BotŽ208
kolumelė, stulpelis BotŽ208
stulpelis, kolumelė BotŽ417
lot. columella, columnella, columnula, sporangidium BotŽ208
rus. колонка, столбик BotŽ208


compactness, compacité, Kompaktheit, компоктность

kompaktiškùmas
1. Medžiagos sandaros tankumas. 2. Ilgio ir pločio, išmatuotų nuo tam tikro paviršiaus centro, santykis, pvz., apskritimas yra glaudžiausia figūra, nes šis santykis lygus vienetui. MetrolŽ2216
glaudumas MetrolŽ2216
kompaktiškumas žr. glaudumas MetrolŽ2319
angl. compactness MetrolŽ2216
pranc. compacité MetrolŽ2216
vok. Kompaktheit MetrolŽ2216
rus. компоктность MetrolŽ2216


comparative-historical linguistics, comparativistics, сравнительно-историческое языкознание, компаративистика

komparativi`stika
Kalbotyra, kuri remiasi lyginamuoju istoriniu metodu. Remiantis šiuo metodu, atsiradusiu XIX a. pr., rekonstruojami giminingų kalbų garsai, formos ir žodžiai. Rekonstrukcijos uždavinys – atskleisti dėsnius, veikusius giminingų kalbų raidą, ir parodyti, kokia buvo tų kalbų prokalbė. KalbŽ117
komparativistika žr. lyginamoji istorinė kalbotyra KalbŽ107
lyginamoji istorinė kalbotyra, komparativistika KalbŽ117
angl. comparative-historical linguistics, comparativistics KalbŽ117
rus. сравнительно-историческое языкознание, компаративистика KalbŽ117


set, kit, assembly, collection, complement, assortiment, ensemble, jeu, lot, Satz, Gruppe, Garnitur, Set, комплект, набор, гарнитур

komplèktas
Kokių nors vienos paskirties objektų rinkinys. KompŽ117
Sujungtų įrenginių, įtaisų, komponentų, detalių visuma, galinti atlikti tam tikrą funkciją. ElektrŽ2578
komplektas KompŽ117
komplektas žr. rinkinys AutŽ187; ElektrŽ1244; ElektrŽ2366
komplektas, rinkinys AprŽ61
komplektas, rinkinys, garnitūras PrekŽ78
rinkinys žr. komplektas AprŽ99; KompŽ196
rinkinys, komplektas AutŽ308; ElektrŽ1381; ElektrŽ2578
angl. set, kit, assembly, collection AutŽ308; assembly, complement, kit, set KompŽ117; set AprŽ61; set, kit ElektrŽ1381; ElektrŽ2578
pranc. assortiment, ensemble AprŽ61; jeu, ensemble, lot, assortiment AutŽ308; ElektrŽ1381; jeu, ensemble ElektrŽ2578
vok. Satz, Gruppe AutŽ308; ElektrŽ2578; Garnitur, Set AprŽ61
rus. комплект AprŽ61; KompŽ117; набор, комплект AutŽ308; ElektrŽ1381; ElektrŽ2578; гарнитур PrekŽ78


komponentas, sudėtinė dalis, dėmuo, sandas

constituent part, component, constituent, ingredient, composant, constituant, Komponente, Bestandteil, Bestandteil Baueinheit, Baustein, компонент, составная часть, состовляющая (часть), компонента

komponeñtas
Sudėtinio kalbos vieneto (garsų ar žodžių junginio, sudurtinio žodžio) dalis <...>. KalbŽ46
dėmuo, komponentas KalbŽ46
komponentas žr. sudėtinė dalis InfŽ180
komponentas žr. dėmuo KalbŽ107
komponentas, sandas StatŽ2272; TekstilŽ2168
sandas žr. komponentas StatŽ2494; TekstilŽ2313
sudėtinė dalis InfŽ54
angl. constituent part, component InfŽ54; component KalbŽ46; TekstilŽ2168; constituent, ingredient StatŽ2272
pranc. composant TekstilŽ2168; constituant StatŽ2272
vok. Komponente TekstilŽ2168; Bestandteil, Komponente StatŽ2272; Bestandteil Baueinheit, Baustein InfŽ54
rus. компонент KalbŽ46; TekstilŽ2168; составная часть, компонент InfŽ54; состовляющая (часть), компонента StatŽ2272


kompòstas
(angl. compost < lot. compositus – „sudėtas, sustatytas“). Organinė trąša, gaunama iš mikroorganizmų apardytų augalinės ir gyvūninės kilmės medžiagų, sukrautų (sluoksniais ar sumaišytų) į krūvas. <...>. ŽŪEII167
Organinė trąša, gaunama iš mikroorganizmų apardytų augalinės ir gyvulinės kilmės medžiagų, sluoksniais ar mišriai sukrautų į krūvas. AplŽ199; dar žr. EkolŽ249; LTEVI18
kompostas, pūdinys AplŽ199; LTEVI18; ŽŪEII167
pūdinys žr. kompostas AplŽ304; EkolŽ166; LTEIX255; ŽŪEIII72
pūdinys, kompostas EkolŽ249; PolŽ101
angl. composting AplŽ199; compost EkolŽ249
vok. Kompost EkolŽ249
rus. компост AplŽ199; EkolŽ249; PolŽ101


kompostãvimas
Pūdinio sudarymas iš mėšlo, srutų, sugedusių pašarų, durpių, augalų lapų, fekalijų, skerdyklų ir odos fabrikų atliekų, šiaudų, žolių. Trunka nuo pusmečio iki 2–3 metų. EkolŽ249
kompostavimas žr. pūdymas EkolŽ166
pūdymas, kompostavimas EkolŽ249
angl. composting EkolŽ249
vok. Kompostierung EkolŽ249
rus. компостирование EkolŽ249


ticket stamping machine, Datumpresse, компостер

kompòsteris
Įtaisas išduodamiems bei tikrinamiems kelionės dokumentams pažymėti. GeležinkelŽ338
komposteris žr. žymeklis GeležinkelŽ147
žymeklis, komposteris GeležinkelŽ338
angl. ticket stamping machine GeležinkelŽ338
vok. Datumpresse GeležinkelŽ338
rus. компостер GeležinkelŽ338


compression, Kompression, Verdichtung, сжатие, компрессия

komprèsija
Dujų užimamo tūrio mažėjimas, slėgio ir temperatūros didėjimas stūmoklinėse mašinose. BrandŽ125
kompresija žr. suspaudimas BrandŽ67
suspaudimas, kompresija BrandŽ125
angl. compression BrandŽ125
pranc. compression BrandŽ125
vok. Kompression, Verdichtung BrandŽ125
rus. сжатие, компрессия BrandŽ125


kompresimètras
Įtaisas slėgiui vidaus degimo variklio degimo kameroje suspaudimo takto metu matuoti. <...>. TechEII541
kompresimetras, spūdomatis TechEII541


perstatomumas, komutatyvumo dėsnis, komutatyvumas

commutativity; commutative opertion, commutativity, commutability, permutability, abelity, коммутативность, переместительность, перестановочность, абелевость

komutatyvùmas
Operacijos savybė nepakeisti rezultato reikšmės perstatant operandus. KompŽ117
Matematinės operacijos (skaičių sudėties ir daugybos) savybė: operacijos rezultatas nekinta, jos elementus sukeitus vietomis <...>. TechEII543
komutatyvumas, perstatomumas KompŽ117; MatŽ114
komutatyvumas, perstatomumas, komutatyvumo dėsnis TechEII543
perstatomumas žr. komutatyvumas KompŽ168; MatŽ169
angl. commutativity; commutative opertion KompŽ117; commutativity, commutability, permutability, abelity MatŽ114
rus. коммутативность KompŽ117; коммутативность, переместительность, перестановочность, абелевость MatŽ114


komutatorius, perjungiklis, perjungtuvas, keitiklis, skirstiklis

switch, switching device, commutaeur, appareil de commutation, appareil de coupre, Umschalter, Vermittlungsgerät, Schaltgerät, переключатель, коммутатор, коммутационное устройство

komutãtorius
Įrenginys, kuris iš tinklo segmentų per savo prieigas priima duomenų srautą ir nukreipia tik į vieną prieigą, sujungtą su kompiuteriu – adresatu. <...>. TechEII543
Prietaisas, kuriuo išrenkamos tam tikros įrenginio išėjimo grandinės ir sujungiamos su kito įrenginio įėjimo grandinėmis. <...>. TechEII543
keitiklis, komutatorius FizŽ145
komutatorius žr. perjungiklis, perjungtuvas RadioelŽ366
komutatorius, keitiklis FizŽ147
komutatorius, perjungiklis TechEII543
komutatorius, skirstiklis PrekŽ174; TechEII543
perjungiklis RadioelŽ514
perjungtuvas RadioelŽ516
angl. switch RadioelŽ514; switching device RadioelŽ516
pranc. commutaeur RadioelŽ514; appareil de commutation, appareil de coupre RadioelŽ516
vok. Umschalter RadioelŽ514, Vermittlungsgerät, Schaltgerät RadioelŽ517
rus. переключатель, коммутатор FizŽ147; RadioelŽ514; коммутационное устройство RadioelŽ517; коммутатор PrekŽ174


reason, concept, концепция, рассуждение, соображение

koncèpcija
Požiūrių į kuriuos nors reiškinius sistema; kurių nors reiškinių nagrinėjimo būdas; suvokimo būdas. AplŽ322
koncepcija žr. samprata AplŽ200
samprata, koncepcija AplŽ322
angl. reason, concept AplŽ322
rus. концепция, рассуждение, соображение AplŽ322


subjunctive mood, thought-mood, сослагательное наклонение, конъюктив

kondicionãlis
Nuosaka, kurios formos rodo, kad veiksmą kalbantysis asmuo laiko esant ne realų, bet galimą, pageidaujamą, linkimą ir kt. <…>. KalbŽ204
kondicionalis žr. tariamoji nuosaka KalbŽ107
tariamoji nuosaka, kondicionalis, optatyvas KalbŽ204
angl. subjunctive mood, thought-mood KalbŽ204
rus. сослагательное наклонение, конъюктив KalbŽ204


konditòrijus
Romėnų požeminis rūsys ar laidojimo vieta, kur stovėjo karstas su mirusiojo palaikais. ArchIŽ113
konditorijus, karsto saugykla ArchIŽ113
angl. conditorium ArchIŽ113


connectivum, спайник, связник

konektỹvas
Kuokelio dulkinės vidurinė dalis, jungianti dvi pusdulkines. BotŽ198
jungė BotŽ192
konektyvas žr. jungė BotŽ208
lot. connectivum BotŽ192
rus. спайник, связник BotŽ192


konfesionãlas
Bažnyčios įrenginys išpažinčiai atlikti: medinė trisienė kabina. <...>. DailŽ203
Įrenginys bažnyčioje individualiai išpažinčiai klausyti (sakyti) – medinis krėslas dvasininkui, iš visų pusių aptvertas (iš priekio turi tik pusės žmogaus ūgio aukštumo dureles), su grotuotais langeliais šonuose, pro kuriuos tikintysis klūpėdamas atlieka išpažintį. <...>. IkonŽ158; ReligŽ190
klausykla, konfesionalas DailŽ203; IkonŽ158; ReligŽ190
konfesionalas žr. klausykla DailŽ213; IkonŽ159


konfidencialùmas
Informacijos, su kuria yra susijusi profesinė kai kurių profesijų asmenų veikla, neatvirumas; dėl to įsipareigojama tokios informacijos neskelbti (pavyzdžiui, profesinės sveikatos priežiūros darbuotojo įsipareigojimas viešai neskelbti slaptos informacijos). SocApsŽ40
konfidencialumas, neviešumas SocApsŽ40
neviešumas žr. konfidencialumas SocApsŽ54
angl. confidentiality SocApsŽ40


conjugation, pairing, synapis, конъюгация

konjugãcija
Junginių prisijungimas; dviejų ląstelių (gametų, branduolių) susliejimas. SelekŽ111
susijungimas žr. konjugacija SelekŽ198
konjugacija, susijungimas SelekŽ111
angl. conjugation, pairing, synapis SelekŽ111
rus. конъюгация SelekŽ111


konjùnkcija
1. Tarnybinė kalbos dalis, kuriai priklausantys nekaitomi žodžiai jungia sakinius, sakinių dalis, dėmenis ir rodo jų gramatinius bei reikšminius santykius: ar, bet, ir, kad, nes ir kt. 2. Tai kalbos daliai priklausantis žodis. KalbŽ93
jungtukas, konjunkcija KalbŽ93
konjunkcija žr. jungtukas KalbŽ107
angl. conjunction KalbŽ93
rus. союз KalbŽ93


conjuctionalization, конъюнкционализация

konjunkcionalizãcija
Prieveiksmių (kur, kaip), dalelyčių (net, tik ) ir kitų kalbos dalių žodžių virtimas jungtukais. KalbŽ94
jungtukėjimas, konjunkcionalizacija KalbŽ94
konjunkcionalizacija žr. jungtukėjimas KalbŽ107
angl. conjuctionalization KalbŽ94
rus. конъюнкционализация KalbŽ94


konjunktyvà
Plona, skaidri jungiamojo audinio plėvė, dengianti priekinę akies obuolio dalį (išskyrus ragenos paviršių) ir išklojanti abiejų akies vokų vidų. ZoolŽ90
junginė, konjunktyva GyvŽ57
konjunktyva žr. junginė GyvŽ69
konjunktyva, junginė ZoolŽ90
angl. conjunctiva GyvŽ57; ZoolŽ90
rus. конъюнктива GyvŽ57


konjunktyvi`tas
(lot. conjunctivitis < conjunctiva – „junginė“). Junginės uždegimas. Dažniausia akių liga. <...>. MedEI428
junginės uždegimas žr. konjunktyvitas MedEI377
konjunktyvitas, junginės uždegimas MedEI428


konklãvijus
Senovės Romoje uždara stačiakampė patalpa; valgomasis; miegamasis. ArchIŽ113
konklavijus, užrakinamas kambarys ArchIŽ113
angl. conclavium ArchIŽ113


steeplechase, Hidernisreiten, верховная езда с препятствиями

konkū̃ras
200–1100 m nuotolio jojimas per 8–16 kliūčių, išdėstytų aikštelėje tam tikra tvarka. <...>. SportŽ1196
kliūtinis jojimas, konkūras SportŽ1196
konkūras žr. kliūtinis jojimas SportŽ1266
angl. steeplechase SportŽ1196
vok. Hidernisreiten SportŽ1196
rus. верховная езда с препятствиями SportŽ1196


konotãcija
Žodžio arba žodžių junginio pagrindinę leksinę reikšmę papildantys semantiniai ar stilistiniai atspalviai. Pavyzdžiui, žodžio sąmyšis pagrindinės reikšmės „sumišimas, suirutė, pakrikimas“ konotacija yra šiame sakinyje: Jam tekdavo išgyventi vidinę kovą, dvasinį sąmyšį ir daug kitų dalykų. KalbŽ108
konotacija, priereikšmis KalbŽ108
priereikšmis žr. konotacija KalbŽ158
angl. connotation KalbŽ108
rus. коннотация KalbŽ108


konsòlė
Laikančioji konstrukcija (sija, santvara) ar jos dalis, kurios vieno galo poslinkių nevaržo jokie ryšiai. Kitas gembės galas yra standžiai įtvirtintas arba turi lankstinę sistemą. <...>. TechEII82
Puošybinė, dažnai vertikalios voliutos formos paspara, išsikišusi iš sienos ir remianti karnizą, durų ar lango sandriką, skulptūros papėdę ir pan. ArchIŽ114
gembė, konsolė ArchIŽ114; TechEII82
konsolė žr. gembė TechEII556
angl. console ArchIŽ114


konsonanti`zmas
Bet kurios kalbos priebalsių sistema; priebalsių visuma. Lietuvių kalba turi 45 (įskaitant ir skolintus) kietuosius ir minkštuosius priebalsius. KalbŽ156
konsonantizmas žr. priebalsynas KalbŽ108
priebalsynas, konsonantizmas KalbŽ156
angl. conconantism KalbŽ156
rus. консонантизм KalbŽ156


constant, constante, Konstante, постоянная, константа

konstánta
Dydis, įgyjantis tiriamajame reiškinyje tik vieną reikšmę; išraiška, konkrečioje formulėje išlaikanti tą pačią apibrėžtą reikšmę. <...>. LTEVI52
konstanta RadioelŽ369
konstanta, pastovioji FizŽ2144; GeodezŽ72; PolŽ103; StatŽ2275
konstanta, pastovusis dydis LTEVI52
pastovioji žr. konstanta GeodezŽ111; RadioelŽ503
pastovusis dydis žr. konstanta LTEVIII500
angl. constant FizŽ2144; RadioelŽ369; StatŽ2275
pranc. constante RadioelŽ369; StatŽ2275
vok. Konstante FizŽ2144; RadioelŽ369; StatŽ2275
rus. постоянная, константа FizŽ2144; GeodezŽ72; StatŽ2275; константа PolŽ103; RadioelŽ369


consumers, users, Verbraucher, Konsumenten, Abnehmeren, консументы, потребители

konsumeñtai
Organizmai (augalėdžiai, mėsėdžiai, parazitai, koprofagai, nekrofagai), negebantys sintetinti organinių junginių iš neorganinių elementų ir tiesiogiai arba netiesiogiai mintantys augalų pagamintomis organinėmis medžiagomis. EkolŽ329
konsumentai, vartotojai EkolŽ329
angl. consumers, users EkolŽ329
vok. Verbraucher, Konsumenten, Abnehmeren EkolŽ329
rus. консументы, потребители EkolŽ329


container, cask, flask, Kontainer, контейнер

kontei̇̃neris
1. Tam tikra standartinė tara (dažniausiai dėžė) kroviniams gabenti, pritaikyta mechanizuotai pakrauti ir iškrauti. 2. Vagonų ir vežimų nuimamas kėbulas be taros pervežti. TekstilŽ2169
1. Standartinė dėžė kroviniams vežti <...>. 2. Pakabinama (prikabinama, uždedama) talpykla šaudmenims vežti arba nuotolinio minavimo kasetėms su minomis dėti, išminavimo užtaisams vežti. TechEII561
Transporto įrenginys (kilnojama krovinių sekcija, kilnojama cisterna ar kita panaši struktūra). MuitŽ81
Dėžė medžiagoms laikyti arba transportuoti. BrandŽ71
konteineris, krovadėžė BrandŽ71; TechEII561; TekstilŽ2169
konteineris, talpintuvas MuitŽ81
krovadėžė žr. konteineris BrandŽ73; TekstilŽ2177
angl. container TekstilŽ2169; cask, flask BrandŽ71
pranc. container BrandŽ71; TekstilŽ2169
vok. Kontainer BrandŽ71; TekstilŽ2169
rus. контейнер BrandŽ71; TekstilŽ2169


continents, континент, материк

kontineñtas
Pagrindinės, stambiausios sausumos dalys, kurias iš visų pusių supa jūros ir vandenynai. Yra šeši kontinentai: Eurazija (Europa, Azija), Afrika, Šiaurės Amerika, Pietų Amerika, Australija ir Antarktida. Iš 510 mln. kv. km Žemės rutulio paviršiaus sausuma užima 149 mln. kv. km arba 29, 2 %. JūrŽ168
kontinentas, žemynas GeolŽ64; JūrŽ168
angl. continents JūrŽ168
rus. континент, материк JūrŽ168; континент GeolŽ64


kontrãktas
Savarankiškas dviejų asmenų susitarimas dėl tam tikro veiksmo (mainų) atlikimo. EkonŽ2255
kontraktas žr. sutartis EkonŽ2142
sutartis EkonŽ2255
angl. contract, agreement EkonŽ2255


foretitle page, frontispiece, Vorteil, Schmutetitel, авантитул

kontrti`tulas
(lot. contra – „prieš“ + titulus – „antraštė; užrašas“). Dvigubojo antraštinio lapo kairysis puslapis. TechEII563
Pirmasis leidinio puslapis, einantis prieš antraštinį lapą, kuriame pateikiama dalis leidinio duomenų (dažniausiai autorius, antraštė); gali būti iliustruotas. BibliotekŽII68
kontrtitulas ntk. priešantraštinis puslapis BibliotekŽII40
kontrtitulas, priešantraštinis puslapis TechEII563
priešantraštinis puslapis BibliotekŽII68
pranc. foretitle page, frontispiece BibliotekŽII68
vok. Vorteil, Schmutetitel BibliotekŽII68
rus. авантитул BibliotekŽII68


kontùzija
(lot. contusio – „sumušimas, sutrenkimas“). MedEII303. 1. Uždaras, nepažeidžiantis odos vientisumo, dalies minkštųjų audinių sužalojimas. <...>. 2. Liguista būklė, kuri atsiranda, kai staiga sumušamas visas kūno paviršius arba didesnioji jo dalis. <...>. MedEII303
kontuzija žr. sumušimas MedEI433
sumušimas, kontuzija MedEII303


convergence, convergency, Konvergenz, конвергенция, сходимость

konvergeñcija
Elektroninio vamzdžio elektronų pluoštų susikirtimas tam tikrame taške. ElektrŽ2378
konvergencija, suvestis ElektrŽ2378
suvestis žr. konvergencija ElektrŽ2675
angl. convergence, convergency ElektrŽ2378
pranc. convergence ElektrŽ2378
vok. Konvergenz ElektrŽ2378
rus. конвергенция, сходимость ElektrŽ2378


koordinãcija
Sintaksinis ryšys tarp sakinio ar žodžių junginio dėmenų (žodžių, sintagmų, sakinių), kurie reikšmės atžvilgiu yra savarankiški, o sintaksiškai nepriklausomi. KalbŽ197
koordinacija žr. sujungimas KalbŽ110
sujungimas, koordinacija KalbŽ197
angl. coordination KalbŽ197
rus. сочинение KalbŽ197


corrector, equalizer, correcteur, Korrektor, Korrekturglied, Entzerrer, Nullstelleinrichtung, корректор

korèktorius
1. Įtaisas elektros matuoklio rodyklei nustatyti ties nuline skalės padala. 2. Įtaisas, pavyzdžiui, kondensatorius arba varžas, įjungtas į elektros liniją, jos dažninėms charakteristikoms gerinti. ElektrŽ2692
korektorius, taisiklis ElektrŽ1254
korektorius žr. taisiklis ElektrŽ2380
taisiklis, korektorius ElektrŽ2691
taisiklis žr. korektorius ElektrŽ1454
angl. corrector, equalizer ElektrŽ1254; corrector ElektrŽ2692
pranc. correcteur ElektrŽ1254; ElektrŽ2692
vok. Korrektor, Korrekturglied, Entzerrer, Nullstelleinrichtung ElektrŽ1254; Korrektor ElektrŽ2692
rus. корректор ElektrŽ1254; ElektrŽ2692


correlation, Korrelation, Wechselbeziechung, корреляция

koreliãcija
Ekosistemos ar kitų taksonų komponentų tarpusavio priklausomybė, sąveika. AplŽ206
koreliacija, sąsaja AplŽ206; FizŽ2149; StatŽ184
sąsaja žr. koreliacija AplŽ326
angl. correlation AplŽ206; FizŽ2149; StatŽ184
vok. Korrelation, Wechselbeziechung FizŽ2149
rus. корреляция AplŽ206; FizŽ2149


космос вселенная

kòsmosas
(gr. kosmos – „darna, tvarka; visata“). Kosminė erdvė ir visi joje esantys objektai. TechEII589
Visas materialus pasaulis, beribis erdvės atžvilgiu ir nuolat kintantis. Paprastai Visata laikoma įmanomų stebėti galaktikų, jų spiečių ir superspiečių, kvazarų visuma (Metagalaktika). <...>. TechEIV885
kosmosas, visata FizŽ149
kosmosas žr. Visata TechEII589
Visata, kosmosas TechEIV885
rus. космос вселенная FizŽ149


koreliãtai
Apibendrintos reikšmės įvardžiai bei prieveiksmiai, vartojami prijungiamojo sakinio dėmenų ryšiams sustiprinti bei paryškinti. <...>. LKE47
atliepiamieji žodžiai, koreliatai LKE47
koreliatai žr. atliepiamieji žodžiai LKE329


korikė̃jus
Patalpa palestros efebijoje, kur jaunuoliai treniruodavosi smūgiuodami didelį maišą ar krepšį, pripiltą miltų, smėlio ar figų sėklų; nuo lubų kabantis žmogaus ūgio dydžio maišas korykos buvo panašus į boksininkų smūgiavimo maišą. ArchIŽ122
kumštininkų patalpa, korikėjus ArchIŽ122
angl. corycaeum ArchIŽ122


plantae cormophytae, cormophyta, Gefäßpflanzen, Kormophyten, кормофиты, листостебельные растения

kormofi`tai
Augalai, kurių vegetacinį kūną sudaro laidžiuosius audinius turinčios šaknys ir ūgliai su lapais. EkolŽ284
kormofitai žr. stuomeniniai augalai EkolŽ170
stuomeniniai augalai, kormofitai EkolŽ284
angl. plantae cormophytae, cormophyta EkolŽ284
vok. Gefäßpflanzen, Kormophyten EkolŽ284
rus. кормофиты, листостебельные растения EkolŽ284


коррозия, разъедание

koròzija
Vandens ar tirpalų cheminis veikimas į uolienas, metalus ir kt. MeliorŽ91
korozija, išėdimas MeliorŽ91
rus. коррозия, разъедание MeliorŽ91


korsèrija
Perėja iš vieno miesto sienos ar pilies bokšto į kitą. ArchIŽ122
korserija, tarpbokštinė perėja ArchIŽ122
angl. corseria ArchIŽ122


costume, suit, complet, taileur, Anzug, Kostüm, Taileur, костюм

kostiùmas
Vyrų ar moterų drabužis, susidedantis iš švarko, kelnių ir (ne visada) liemenės ar žaketo ir sijono, pasiūtų dažniausiai iš to paties audinio. LTEVI119
eilutė žr. kostiumas AprŽ33
kostiumas, eilutė AprŽ62; LTEVI119; PrekŽ186
angl. costume, suit AprŽ62
pranc. costume, complet, taileur AprŽ62
vok. Anzug, Kostüm, Taileur AprŽ62
rus. костюм AprŽ62; PrekŽ186


krãbas
(vok. Krabbe). Architektūros puošmena. <...>. TechEII593
(vok. Krabbe). Pumpuro arba stilizuoto lapo pavidalo puošybinė architektūrinė detalė. <...>. TechEIV218
Suriesto augalo lapo arba pumpuro pavidalo dekoro elementas, būdingas romaninių kolonų bazėms, ypač paplitęs gotikos ir neogotikos pastatuose, taikomosios dekorat. dailės dirbiniuose. DailŽ346
krabas žr. pumpuras DailŽ222; TechEII593
pumpuras, krabas DailŽ346; TechEIV218


krenomètras
Prietaisas, kuriuo matuojamas posvyrio (kreno) kampas tarp laivo vertikaliosios ir diametrinės plokštumų. JūrŽ176
krenometras žr. pokrypio matuoklis GeodezŽ76
krenometras, posvyrio matuoklis JūrŽ176
pokrypio matuoklis GeodezŽ119
rus. кренометр GeodezŽ119; JūrŽ176


cryptography, криптография, тайнопись

kriptogrãfija
(gr. kryptos – „paslėptas, slaptas“ + graphō – „rašau“). Rašymo būdas, kuriuo įslaptinamas teksto turinys. <…>. KnygŽ207–208; dar žr. LTEVI182; TechEII607
Rašto sistema, kuri remiasi slaptais, sutartiniais ženklais, tam tikru šifru ar kodu. KalbŽ188
kriptografija žr. slaptaraštis KalbŽ110
kriptografija, slaptaraštis KnygŽ207–208; LTEVI182; TechEII607
slaptaraštis žr. kriptografija LTEX239; TechEIV470
slaptaraštis, kriptografija KalbŽ188
angl. cryptography KalbŽ188
rus. криптография, тайнопись KalbŽ188


kryptonym, cryptonym, Kryptonym, криптоним

kriptoni`mas
(gr. kryptós – „paslėptas, slaptas“ + ónyma – „vardas“). Slapyvardis, sudarytas iš vardo ir pavardės, pavardės ir slapyvardžio, slapyvardžio pirmųjų raidžių derinio arba šiaip parinktų raidžių. <...>. LLE250
Pramanytas asmenvardis, kuriuo autorius pasirašo kūrinį. BibliotekŽII82
Slapyvardis, kurį sudaro autoriaus pavardės ir vardo pirmos raidės. MokslInŽ81
kriptonimas žr. slapyraidis BibliotekŽII41
kriptonimas, slapyraidis LLE250; MokslInŽ81
slapyraidis, kriptonimas BibliotekŽII82
angl. kryptonym BibliotekŽII82; cryptonym MokslInŽ81
vok. Kryptonym BibliotekŽII82
rus. криптоним BibliotekŽII82; MokslInŽ81


crossing-over, кроссинговер, перекрест

kròsingoveris
Homologinių chromosomų genetinės medžiagos apsikeitimas, joms trūkus ir vėl susijungus. SelekŽ116
sankryžis žr. krosingoveris SelekŽ177
krosingoveris, sankryžis SelekŽ116
angl. crossing-over SelekŽ177
rus. кроссинговер, перекрест SelekŽ177


krucifi`ksas
(lot. crucifixus – „nukryžiuotas“). Skulptūrinė, rečiau tapyta ar grafinė prie kryžiaus prikalto Kristaus figūra. Žinoma nuo VI a., manoma, kad atsirado Bizantijos ar Sirijos ir Palestinos regiono dailėje. <...>. IkonŽ169
(lot. crucifixus – „nukryžiuotas“). Tapytas, grafinis ar skulptūronis prie kryžiaus prikalto Kristaus atvaizdas. Atsirado VI a. Bizantijos dailėje. <...>. ReligŽ207
krucifiksas, nukryžiuotasis IkonŽ169
nukryžiuotasis žr. krucifiksas ReligŽ273; IkonŽ224


shabrack, крупон, черпак

krupònas
Nugarinė oda. ChŽ1208; ChŽ2234
kruponas, nugarena ChŽ1208; ChŽ2234
nugarena žr. kruponas ChŽ1250; ChŽ2284
angl. shabrack ChŽ1208; ChŽ2234
rus. крупон, черпак ChŽ1208; ChŽ2234


cross-pollination, xenogamy, phytogamy, Kreuzungsbestäubung, Xenogamie, Phytogamie, перекрёстное опыление, ксеногамия, перекрестное оплодотворение, фитогамия, перекрестное опыление

ksenogãmija
Augalo žiedo apdulkinimas tos pačios rūšies ar kitų rūšių žiedadulkėmis. Yra natūrali (gamtinė) ir dirbtinė kryžmadulka. EkolŽ175
Priešingybė savidulkai, t.y. žiedadulkės pernešimas nuo vieno augalo žiedo ant kito tos pačios rūšies augalo žiedo purkos. SelekŽ114
kryžmadulka, ksenogamija EkolŽ175; SelekŽ114
ksenogamija žr. kryžmadulka EkolŽ176; SelekŽ117
angl. cross-pollination, xenogamy, phytogamy EkolŽ175; xenogamy SelekŽ114
vok. Kreuzungsbestäubung, Xenogamie, Phytogamie EkolŽ175
rus. перекрёстное опыление, ксеногамия, перекрестное оплодотворение, фитогамия EkolŽ175; ксеногамия, перекрестное опыление SelekŽ114


corpus lignosum, lignum, xylema, древесина, ксилема

ksilemà
Vandeniui išnešioti po visą augalą tarnaujantis (= būtinas) sudėtingas audinys, sudarytas iš ląstelių sumedėjusiomis sienelėmis. Be šios funkcijos, mediena atlieka atramos, sandėliavimo ir kai kada ekskrecijos funkcijas. BotŽ271
Brazdo gaminami augalų apytakiniai audiniai, kuriais vanduo ir jame ištirpusios medžiagos iš šaknų patenka į kt. organus. Be to, medienoje kaupiasi atsarginės maisto medžiagos, ji atlieka atramos, ekskrecinę ir kt. funkcijas. <...>. ŽŪEII413
ksilema žr. mediena BotŽ215; ŽŪEII222
mediena, ksilema BotŽ271; ŽŪEII413
lot. corpus lignosum, lignum, xylema BotŽ271
rus. древесина, ксилема BotŽ271


ksilogrãfija
1. Iškiliaspaudės grafikos technika; seniausia ir viena iš labiausiai paplitusių. Raižinių klišės daromos iš išilginės minkšto arba skersinės kieto medžio lentos. Tarpai tarp piešinio linijų iš abiejų pusių išskobiami raižikliais <...>. 2. Medžio raižinio technika sukurtas grafikos kūrinys. <...>. DailŽ265
ksilografija žr. medžio raižinys DailŽ230
medžio raižinys, ksilografija DailŽ265


kultivãras
Grupė vienos rūšies augalų, panašių ūkinėmis ir biologinėmis savybėmis bei morfologiniais požymiais, giminiškos kilmės, atrinktų ir dauginamų tam tikromis gamtos ir gamybos sąlygomis tam, kad būtų derlingumas ir pagerinta produkcijos kokybė. SelekŽ214
kultivaras ntk. veislė SelekŽ117
angl. cultivar, variety SelekŽ214
rus. сорт SelekŽ214


kùrsorius
Judanti žymė displėjaus ekrane, valdoma automatiškai ar rankiniu būdu. Nurodo ekrano vietą, kurioje bus rašomas simbolis. KompŽ123
kursorius, žymeklis KompŽ123
žymeklis žr. kursorius KompŽ255
angl. cursor KompŽ123
rus. курсор KompŽ123


cuticula, кутикула, надкожица

kuti`kula
(lot. cutis – „oda“). Viršutinis, bestruktūris epidermio ląstelių išorinės sienelės sluoksnis, daugiausia sudarytas iš kutino. Jis ištisai dengia visą epidermį ir nepraleidžia vandens bei dujų. BotŽ220
antodis žr. kutikula BotŽ30
kutikula, antodis BotŽ220
lot. cuticula BotŽ220
rus. кутикула, надкожица BotŽ220


kvadrigà
(lot. quadriga – „keturkinkis vežimas“). Romėnų dviratis keturkinkis lenktynių vežimas. Mene – pergalės, triumfo simbolis. Keturkinkė puošia pastatų fasadus, triumfo arkas, vartus. Vainikuoja klasicistinių ar neoklasicistinių visuomeninių pastatų (teatrų, muziejų) frontonus. ArchŽ123
Klasikinėje puošyboje keturių arklių traukiamo vežimo, t. y. karališkojo arba dieviškojo atributo, skulptūra. ArchIŽ416
keturkinkė, kvadriga ArchŽ123; ArchIŽ416
angl. quadriga ArchŽ123; ArchIŽ416


kvadri`vijus
Atvira gatvių arba kelių sankryža. Vieta, kurioje prasideda keturiomis kryptimis einančios gatvės arba keliai. ArchIŽ416
kvadrivijus, gatvių sankryža ArchIŽ416
angl. quadrivium ArchIŽ416


kvalitètas
(lot. qualitas – „kokybė“). Tam tikro intervalo nominaliųjų matmenų sąlygiškai vienodo tikslumo tolerancijų visuma. <...>. TechEIV801
kvalitetas žr. tikslumo laipsnis TechEII651
tikslumo laipsnis, kvalitetas TechEIV801


kvintètas
1. Ispanų poezijos penkiaeilė strofa, kurios kiekviena eilutė turi po 12 skiemenų. Eilutės dažniausiai rimuojamos ABAAB arba ABABA. 2. Visokio rimavimo penkiaeilė strofa arba eilėraštis. LiterŽ2II34
kvintetas, penkiaeilis LiterŽ2II34
penkiaeilis žr. kvintetas LiterŽ2II42


labialization, лабиализация, огубление

labializãcija
Garsų tarimas suapvalinant ir atkišant lūpas. Labiausiai labializacija pasireiškia tariant lūpinius garsus, pvz.: b o. <...>. KalbŽ111
(lot. labialis – „lūpinis“). Garsų tarimas, suapvalinant ir dažniausiai atkišant į priekį lūpas. LTEVI310
labializacija, (su)lūpinimas KalbŽ111
(su)lūpinimas žr. labializacija KalbŽ197
angl. labialization KalbŽ111
rus. лабиализация, огубление KalbŽ111


lagoftálmas
(gr. lagos – „zuikis“ + ophthalmos – „akis“). Negalėjimas kaip reikiant užsimerkti; miegant tokia akis būna pravira. <...>. MedEI479
lagoftalmas, neužmerktakystė MedEI479


láika
Tam tikru būdu išdirbta minkšta, tampri oda iš ožkų, avių, šunų, kumeliukų žaliavinės odos. <...>. TechEII665
laika, baltodė PolŽ114; TechEII665
rus. лайка PolŽ114


lakònikas
Senovės romėnų termų patalpa, skirta išprakaituoti, pusapskritė kaldarijaus užbaiga. ArchIŽ300
lakonikas, garinė ArchIŽ300
angl. laconicum ArchIŽ300


laktãtas
(lot. lac, kilm. lactis – „pienas“). Medžiagų apykaitos raumenyse produktas – pieno rūgštis arba jos druska, susidarančios raumenims dirbant didžiausiu intensyvumu nuo 30 sek. iki 4 min. Laktato koncentracija dirbančiuose raumenyse ir kraujuje yra informatyvus fizinio krūvio intensyvumo bei sportininko darbingumo atgavimo po krūvių rodiklis. SportŽ1291; dar žr. SportŽ2316
laktatas, pieno rūgštis SportŽ1291; SportŽ2316
pieno rūgštis žr. laktatas SportŽ1386
angl. lactate SportŽ1291; SportŽ2316
vok. Laktat SportŽ1291; SportŽ2316
rus. лактат SportŽ1291; SportŽ2316


lactose, milk sugar, лактоза, молочный сахар

laktòzė
Disacharidas, susidedantis iš galaktozės ir gliukozės liekanų. ChŽ1213; ChŽ2240; dar žr. MedEI481; ŽŪEII272
(lot. lac, lactis – „pienas“). Disacharidas; vienintelis pieno angliavandenis; yra tik gyvūnų organizme. ZoolŽ94
laktozė, pieno cukrus ChŽ1213; ChŽ2240; MedEI481; ZoolŽ94; ŽŪEII272
pieno cukrus žr. laktozė ChŽ1271; ChŽ2308; MedEII145; ZoolŽ94; ŽŪEII760
angl. lactose, milk sugar ChŽ1213; ChŽ2240
rus. лактоза, молочный сахар ChŽ1213; ChŽ2240; ZoolŽ94


lenticellae, lenticulae, чечевицы, чечевички

lenticèlės
Lęšiukų arba karpučių pavidalo iškilumai sumedėjusio stiebo paviršiuje, sudaryti iš puraus sukamštėjusio audinio: pro lenticeles stiebas palaiko dujų apykaitą, gauna orą kvėpavimui. BotŽ261
lenticelės BotŽ261
žievlęšiukai, lenticelės BotŽ499
lot. lenticellae, lenticulae BotŽ261
rus. чечевицы, чечевички BotŽ261


lakutòrijus
Vieta pokalbiams, susitikimui su svečiais vienuolyne. ArchIŽ307
lakutorijus, svečių kambarys ArchIŽ307
angl. locutory ArchIŽ307


laminãtas
1. Daugiasluoksnė lakštinė medžiaga iš sintetinėmis dervomis įmirkyto (dažn. supresuoto) ir išdžiovinto popieriaus, medienos plaušų, stiklo pluošto ar audinio. 2. Daugiasluoksnis gaminys iš suklijuotų ar kitaip sujungtų (polimerine plėvele) audinio, mezginio arba neaustinės medžiagos sluoksnių. TechEII688
laminatas, sluoksnainis TechEII688


lampãsas
Plati kitokios spalvos negu kelnių medžiagos juosta, prisiūta išilgai šoninių kelnių siūlių. Įvairių karių kategorijų, dažniausiai vyriausiųjų karininkų, uniformos papuošalas ir skiriamasis ženklas. KareŽ23
kelnių antsiuvas KareŽ23
lampasas ntk. kelnių antsiuvas KareŽ315
angl. stripe KareŽ23
rus. лампас KareŽ23


landscape, view, paysage, Landschaft, ландшафт, пейзаж

landšãftas
Žemės paviršiaus gamtinių ir antropogeninių komponentų (paviršinių uolienų, pažemio oro, paviršinių ir gruntinių vandenų, dirvožemio, augalų, grybų ir gyvūnų, archeologinių liekanų, statinių, žemės naudmenų bei informacinio lauko), vienas su kitu susijusių vertikaliais ir horizontaliais medžiaginiais, energetiniais ir informaciniais ryšiais, teritorinis junginys; <…>. AplŽ209; dar žr. EkolŽ171
(vok. Landschaft). Sudėtinga dinaminė gamtinių (litosferos, troposferos, hidrosferos, biosferos) ir antropogeninių (antroposferos) komponentų erdvinė sistema, kurios raidą lemia šių komponentų medžiagų apykaita, energetiniai, informaciniai ryšiai. LTEVI347
Bendras vietovės vaizdas. MeliorŽ91
Gamtinių (klimatas, reljefas, oras, vandenys, dirva, augalija, gyvūnija) ir antropogeninių (visi žmogaus veiklos padariniai: pastatai, gyvenvietės, agrostruktūros ir kt.) komponentų erdvinė visuma, kurios raidą lemia šių komponentų medžiagų apykaita, energetiniai ir informaciniai ryšiai. TechEII596
Žemės paviršiaus plotas, kuriame gamtos įv. elementai (reljefas, klimatas, vandenys, dirvožemiai, augalija, gyvūnija) būdami tarp save susiję ir veikdami vieni kitus(arba dar ir žmogaus paveikti), sudaro savitą erdvinę sistemą, kurios raidą lemia šių elementų medžiagų apykaita, energetiniai, informaciniai ryšiai. ŽŪEII275
kraštovaizdis AplŽ209; EkolŽ171
kraštovaizdis, landšaftas MeliorŽ91; StatŽ2286; TechEII596
kraštovaizdis žr. landšaftas GeodezŽ75; ŽŪEII194
landšaftas, kraštovaizdis GeodezŽ79; ŽŪEII275
landšaftas žr. kraštovaizdis AplŽ215; EkolŽ180; StatŽ2301
peizažas žr. kraštovaizdis EkolŽ232
angl. landscape AplŽ209; StatŽ2286; landscape, view EkolŽ171
pranc. paysage StatŽ2286
vok. Landschaft EkolŽ171; StatŽ2286
rus. ландшафт AplŽ209; GeodezŽ79; MeliorŽ91; StatŽ2286; ландшафт, пейзаж EkolŽ171


lanoli`nas
Avies vilnų riebalai, gaunami iš vilnų riebalinio prakaito. GyvŽ76
lanolinas, vilnų riebalai GyvŽ76; PrekŽ207
rus. ланолин PrekŽ207


larãrijus
Senovės romėnų namų šventyklėlė, skirta namų židinio dievams (larams). ArchIŽ301
lararijus, larų šventyklėlė ArchIŽ301
angl. lararium ArchIŽ301


laringi`tas
(lot. laryngitis < gr. larynx, kilm. laryngos – „gerklos“). Gerklų uždegimas. <...>. MedEI483
gerklų uždegimas žr. laringitas MedEI281
laringitas MedEI483


latèrna
Anstatas su langais viršum stogo arba kupolo. ArchIŽ301
žibintas, laterna ArchIŽ301
angl. lantern ArchIŽ301


sniego griūtis, sniego lavina, lavina, griūtis

avalanche, snow side, snow avalanche, collapse, Lawine, Schneelawine, лавина

lavinà
(vok. Lawine < lot. lavina – „nuošliauža“). Nuo kalno viršūnės arba nuo stataus šlaito griūvanti sniego masė. <…>. GeogrŽ110
(lot. lavina – „nuošliauža“). Nuo kalnų griūvanti sniego masė. <...>. LTEVI393; dar žr. VLEXI630–631
Kalnų šlaitais slenkanti ar nuo jų griūvanti sniego masė. EkolŽ181
lavina, sniego griūtis EkolŽ181; GeogrŽ110; LTEVI393
lavina, sniego lavina, sniego griūtis VLEXI630
sniego griūtis žr. lavina EkolŽ276; LTEX273; VLEVII187
angl. avalanche, snow side, snow avalanche, collapse EkolŽ181
vok. Lawine, Schneelawine EkolŽ181
rus. лавина EkolŽ181
Didėjančio greičio arba spartos vyksmas, pavyzdžiui, jonų griūtis. ElektrŽ2245
griūtis, lavina ElektrŽ2245
griūtis žr. lavina ElektrŽ1158
lavina, griūtis ElektrŽ1271
lavina žr. griūtis ElektrŽ2410
angl. avalanche, collapse ElektrŽ1271; ElektrŽ2245
vok. Lawine ElektrŽ1271; ElektrŽ2245
rus. лавина ElektrŽ1271; ElektrŽ2245


žodynas, žodyninė kalbos sudėtis, leksika

vocabulary, лексика, словарный состав

lèksika
Kalbos žodžių visuma. Žodžius galima įvairiai klasifikuoti. Pavyzdžiui, kilmės atžvilgiu leksiką sudaro veldiniai, skoliniai ir dariniai. Pagal semantinį turinį ir kalboje atliekamas funkcijas žodžiai skirstomi į 4 klases: 1) leksiškai pilnareikšmius žodžius, kalbos sistemoje vienu laiku atliekančius signifikatyvinę ir nominatyvinę funkcijas; 2) leksiškai nepilnareikšmius žodžius, neturinčius semantinės struktūros ir kalboje atliekančius tik vieną – atpažįstamąją nominatyvinę funkciją (tikriniai daiktavardžiai); 3) žodžius, neturinčius daiktinio semantinio turinio ir atliekančius nurodomąsias kalbos ženklų funkcijas (įvardžiai aš, tu, jis, prieveiksmiai šiandien, vakar); 4) žodžius, gaunančius turinį funkcionuojant, priklausomai nuo kitų žodžių, su kuriais jie sudaro junginius (prielinksniai iš vakaro, nuo stalo). Gramatikoje žodžiai pirmiausia skirstomi kalbos dalimis. KalbŽ113
leksika, žodynas, žodyninė kalbos sudėtis KalbŽ113
žodyninė kalbos sudėtis žr. leksika KalbŽ240
angl. vocabulary KalbŽ113
rus. лексика, словарный состав KalbŽ113


vocabulary, лексика, словарь

leksikònas
Kurios nors kalbos, jos tarmės, rašomosios ar šnekamosios kalbos funkcinio stiliaus, šaltinio ar atskiro kalbos vartotojo žodžių visuma. Dar žr. leksika. KalbŽ240
leksikonas KalbŽ114
žodynas, leksikonas KalbŽ240
angl. vocabulary KalbŽ240
rus. лексика, словарь KalbŽ240


lémpa
Šviečiamasis prietaisas. ArchŽ85
Simbolizuoja ŠVIESĄ, kartu ir dievišką ano pasaulio šviesą bei sielos skaidrumą. IkonŽ324
lempa žr. žibintas IkonŽ174
lempa, žibintas ArchŽ85
žibintas, lempa IkonŽ324
angl. lamp ArchŽ85


leontãrijus
Vandens talpykla, skirta ritualiniam apsiplovimui – apsivalymo simboliui. ArchIŽ305
leontarijus, praustuvė ArchIŽ305
angl. leontarium ArchIŽ305


vasa cribrosa, tubuli cibrosi, решеточные сосуды, решетчатые трубки, ситовидные трубки

leptòidai
Anatominiai karnienos elementai, kuriais vyksta plastinių medžiagų išnešiojimas po augalą. BotŽ184
leptoidai žr. rėtiniai indai BotŽ261
rėtiniai indai BotŽ184
lot. vasa cribrosa, tubuli cibrosi BotŽ184
rus. решеточные сосуды, решетчатые трубки, ситовидные трубки BotŽ184


корневая гниль злаков

leptosferiòzė
Liga, sukeliama Leptosphaeria herpotrichoides de Not. Ophiobolus graminis sacc. ir kai kurių kitų grybų. BotŽ191
javaklupė, leptosferiozė BotŽ191
leptosferiozė, javaklupė BotŽ261
rus. корневая гниль злаков BotŽ191


lesivãžas
(pranc. lessiver – „išplauti“). Elementarusis dirvodaros procesas, kurio metu susidaro išmolėjusieji dirvožemiai. <...>. ŽŪEII312
lesivažas, išdublėjimas, išmolėjimas ŽŪEII312


mortality, death-rate, lethality, Sterblichkeit (Variable), Mortalität (srate), Sterberate, Tödlichkeit, смертность, показатель смертности, летальность

letalùmas
Populiacijos individų, žuvusių per laiko vienetą, skaičius. Potencinis mirtingumas rodo, kiek tam tikros rūšies individų žūsta idealioje populiacijoje per tam tikrą laikotarpį. Realusis mirtingumas rodo, kiek individų žūsta natūralios aplinkos sąlygomis. Individų skaičiaus sumažėjimą populiacijoje dėl žūties rodo bendrasis mirtingumas. EkolŽ203
Žmonių, mirusių nuo kurios nors ligos, sužeidimų ar nelaimingų atsitikimų, skaičiaus santykis su visų sirgusių ta liga, sužeistų ar nukentėjusių nuo nelaimingų atsitikimų žmonių skaičiumi. <...>. LTEVI482
(lot. letalis – „mirštamas“). Žmonių, mirusių nuo kurios nors ligos, skaičiaus santykis su visų sirgusių šia liga skaičiumi. <...>. MedEI488
letalumas, mirštamumas MedEI488
letalumas žr. mirtingumas EkolŽ182
mirštamumas žr. letalumas MedEII36
mirtingumas EkolŽ203
angl. mortality, death-rate, lethality EkolŽ203
vok. Sterblichkeit (Variable), Mortalität (srate), Sterberate, Tödlichkeit EkolŽ203
rus. смертность, показатель смертности, летальность EkolŽ203


leukoci`tai
(gr. leukos – „baltas“ + kytos – „ląstelė“). Kraujo ląstelės. Apskriti, turi branduolį pagal citoplazmos grūdėtumą skirstomi į agranulocitus ir granulocitus. ŽŪEII314
Bespalvės ameboidinės ląstelės, esančios kraujyje ir limfoje; turi branduolį; apsaugo organizmą nuo svetimkūnių; virškina mikroorganizmus ir smulkias irstančių audinių dalelytes. ZoolŽ95
leukocitai, baltieji kraujo kūneliai ZoolŽ95; ŽŪEII314
rus. лейкоциты ZoolŽ95


leukomà
(gr. leukos – „baltas“). Balta akies ragenos drumstis. <...>. LTEVI482; dar žr. MedEI489
leukoma MedEI489
leukoma, valkius LTEVI482
ragenos drumstis žr. leukoma MedEII203
valkius žr. leukoma LTEXII38


liãnos
(pranc. lianes < lier – „surišti“). Augalai, kurie laikosi vertikaliai, remdamiesi į kt. augalus (dažniausiai medžius ir krūmus), stainius, uolas. <...>. LTEVI488
lianos, vijokliniai augalai LTEVI488
vijokliniai augalai žr. lianos LTEXII240


li`bido
(lot. aistra, potraukis). Psichinis parengtumas reaguoti į lytinius dirgiklius. <...>. MedEI513
libido žr. lytinis potraukis MedEI492
lytinis potraukis, libido MedEI513


fibra lignosa, libriformum, древесное волокно, древесные волокна, либриформ

librifòrmas
Antrinės medienos ramstinis audinys, sudarytas iš verpstės pavidalo tuščiavidurių storomis sumedėjusiomis sienelėmis ląstelių. Medienos plaušai panašūs į karnienos plaušus, tik yra trumpesni, plonesnėmis sienelėmis ir turi didesnę vidaus tuštumą. BotŽ328
libriformas žr. medienos plaušai BotŽ262
libriformas, medienos plaušai PrekŽ212
medienos plaušai BotŽ328
lot. fibra lignosa, libriformum BotŽ328
rus. древесное волокно, древесные волокна, либриформ BotŽ328; либриформ PrekŽ212


ligifying, ligification, Holzing, одревеснение

lignifikãcija
Augalų ląstelių kietėjimas dėl jų sienelėse besikaupiančio lignino. Sumedėjusios ląstelės pasidaro kietos, atsparios mikroorganizmų, grybų išskiriamiems fermentams, bet netenka tamprumo. EkolŽ288
lignifikacija žr. sumedėjimas EkolŽ184
sumedėjimas EkolŽ288
angl. ligifying, ligification EkolŽ288
vok. Holzing EkolŽ288
rus. одревеснение EkolŽ288


liquidus, liquidus line, liquidus curve, liquidication curve, line liquidus, courbe de liquidus, Liquiduskurve, Liquidusline, ликвидус, линия ликвидуса, кривая ликвидуса, кривая житкости

li`kvidas
Būsenos diagramos pusiausvyros linija, vaizduojanti lydimosi arba kristalinimosi pradžią. ChŽ1218; ChŽ2246
likvidas žr. suskystėjimo kreivė RadioelŽ417
likvidas, suskystėjimo kreivė ChŽ1218; ChŽ2246
suskystėjimo kreivė RadioelŽ377
suskystėjimo kreivė žr. likvidas ChŽ1330; ChŽ2376
angl. liquidus, liquidus line, liquidus curve, liquidication curve ChŽ1218; ChŽ2246; liquidus curve, line liquidus, liquidus RadioelŽ377
pranc. courbe de liquidus, liquidus RadioelŽ377
vok. Liquiduskurve, Liquidusline RadioelŽ377
rus. ликвидус, линия ликвидуса, кривая ликвидуса, кривая житкости ChŽ1218; ChŽ2246; кривая ликвидуса, ликвидус RadioelŽ377


limitãvimas
Tam tikrų išteklių naudojimo normų nustatymas, atsižvelgiant į turimus duomenis apie jų kiekį, atsinaujinimą ir išsaugojimą. EkolŽ258
imitavimas žr. ribojimas EkolŽ184
ribojimas EkolŽ258
angl. limitation EkolŽ258
vok. Limitation EkolŽ258
rus. лимитация EkolŽ258


limnology, lake science, Limnologie, лимнология, озероведение

limnològija
Mokslas, tiriantis ežerus, tvenkinius ir juose vykstančius fizikinius, cheminius ir biologinius procesus. EkolŽ96
ežerotyra, limnologija EkolŽ96
limnologija žr. ežerotyra EkolŽ184
angl. limnology, lake science EkolŽ96
vok. Limnologie EkolŽ96
rus. лимнология, озероведение EkolŽ96