cellulosa, клетчатка, целлюлоза

celiuliòzė
Augalinių ląstelių sienelių pagrindinė medžiaga. BotŽ94
Augalų ląstelių sienelių atraminė medžiaga, polisacharidas, įeinanti į pašaro angliavandenių sudėtį. GyvŽ76; dar žr. MedEI133
Polisacharidas, susidaręs iš gliukozės molekulių likučių. ŽŪEI268
celiuliozė BotŽ94
celiuliozė, ląsteliena MedEI133; ŽŪEI268
ląsteliena žr. celiuliozė BotŽ260; MedEI485; ŽŪEII286
ląsteliena, celiuliozė GyvŽ76
lot. cellulosa BotŽ94
rus. клетчатка, целлюлоза BotŽ94


community, biotic community, c(o)enosis, Zönose, сообщество, ценоз

cenòzė
Tam tikrame sausumos ar vandens baseino plote gyvanančių augalų ar gyvūnų visuma. EkolŽ48
Tam tikrą sausumos teritorijos ar vandens telkinio plotą užimanti visuma augalų, gyvūnų ar mikroorganizmų, tarp kurių nuolat vyksta medžiagų ir energijos apytaka, yra susiformavę nuolatiniai tarpusavio ryšiai bei santykiai. SelekŽ42
bendrija, cenozė EkolŽ48; SelekŽ42
cenozė žr. bendrija EkolŽ60; SelekŽ46
angl. community, biotic community EkolŽ48; c(o)enosis, community SelekŽ42
vok. Zönose EkolŽ48
rus. сообщество EkolŽ48; сообщество, ценоз SelekŽ42


ceratoforòzė
Lubinų liga. Sukelia grybšių (Deuteromycetes) klasės grybas šeriuotasis vaškuotis (Ceratophorum setosum). Puola lapus, stiebus, ankštis. Ant lapų atsiranda įv. dydžio apskritų rudų, su žalsvu apvadėliu, vėliau juodai rudų dėmių, ant kurių būna tamsiai rudų apnašų. Ankščių ir stiebų dėmės iš pradžių būna rausvai rudos, vėliau – beveik juodos. Lapai džiūsta, sėklos nedaigios. <...>. ŽŪEI269
ceratoforozė, lubinų rudmargė ŽŪEI269
lubinų rudamargė žr. ceratoforozė ŽŪEII362


cestòdai
(gr. kestos – „diržas, juosta“ + eidos – „pavidalas“). MedEI134. Plokščiųjų kirmėlių tipo bestuburių gyvūnų klasė (5 būriai, ~3000 rūšių). <...>. MedEI394; dar žr. ŽŪEII72
cestodai žr. kaspinuočiai MedEI134
kaspinuočiai, cestodai MedEI394; ŽŪEII72
lot. cestoda ŽŪEII72


chalaziònas
(lot. chalazion). Lėtinis voko kremzlės liaukos uždegimas. <...>. MedEII311
chalazionas žr. šaltasis miežis MedEI134
šaltasis miežis, chalazionas MedEII311


chalkogrãfija
(gr. chalkós – „varis“ + gráphō – „rašau“). Seniausia giliaspaudės grafikos technika <...>. DailŽ81–438
chalkografija, vario raižinys DailŽ81


chalkozi`nas
(gr. chalkós). Sulfidų klasės mineralas Cu S. Kristalai rombinės singonijos; yra heksagoninės ir kubinės singonijos chalkozino atmainų. Dažni vientisi smulkiagrūdžiai agregatai, įv. sąaugos. Pilkas. Blizgesys metalo. Kietumas 2,5–3. Tankis 5500-5800 kg/m³. Randamas endogeninės ir egzogeninės kilmės telkiniuose. Chalkozinas – svarbus vario rūdos mineralas. VLEIV11–12
chalkozinas, vario blizgis VLEIV11


charãkteris
(gr. charakter – „bruožas, ypatybė“). Pastovių asmenybės bruožų savitas derinys. <...>. MedEI134; dar žr. LTEII378
būdas žr. charakteris LTEII297
charakteris, būdas LTEII378; MedEI134


cheili`tas
(lot. cheilitis < gr. cheilos – „lūpa“). Gali būti ūminis ir lėtinis. Ūminis cheilitas prasideda dėl kai kurių cheminių medžiagų, esančių lūpų dažuose, dantų pastoje, eleksyruose (=eliksyruose), vaistuose, sukeltos alerginės reakcijos, vėjo, dulkių, per sauso oro, saulės poveikio, traumos. <...>. Lėtinis cheilitas dažniausiai pažeidžia vieną (ypač apatinę) lūpą. Kyla po dažnų ūminių cheilitų arba dėl lūpas ilgai traumuojančių veiksnių (lūpų kramtymo, laižymo). <...>. MedEI135
cheilitas, lūpos uždegimas MedEI135
lūpos uždegimas žr. cheilitas MedEI517


chionophiles, snow-favored plants, chionophile Pflanzen, Chionophyten, Schneeschutzlinge, хионофилы

chionofi`lai
Augalai, pavasarį pradedantys augti dar nenutirpus sniegui. EkolŽ276
chionofilai žr. sniegamėgiai augalai EkolŽ61
sniegamėgiai augalai, chionofilai EkolŽ275
angl. chionophiles, snow-favored plants EkolŽ276
vok. chionophile Pflanzen, Chionophyten, Schneeschutzlinge EkolŽ276
rus. хионофилы EkolŽ276


схизогония, шизогония, синтомия

chizogònija
(gr. schizo – „skaldau“ + gones – „gimdymas“). (ontog.). Nelytinis pirmuonių (ypač sporagyvių) dauginimosi būdas tam tikru gyvenimo ciklo periodu, seka po maitinimosi ir augimo periodų; <…>. ZoolŽ144
chizogonija, dauginis dalijimasis ZoolŽ144
rus. схизогония, шизогония, синтомия ZoolŽ144


chlorofi`las
(gr. chlōros – „žalias“, phyllon – „lapas“). Žaliasis augalų lapų pigmentas, dalyvaujantis fotosintezėje. BotŽ97
chlorofilas BotŽ97
žalis žr. chlorofilas BotŽ486
žalymas žr. chlorofilas BotŽ486
lot. chlorophyllum BotŽ97
rus. хлорофилл BotŽ97


chloròzė
(gr. chlōros – „gelsvai išblyškęs“). Augalo lapų liguistas pageltimas dėl nepakankamos mitybos <...>. BotŽ97; dar žr. LTEII406; VLEIV75
blyška žr. chlorozė BotŽ87
chlorozė, blyška BotŽ97; LTEII406; VLEIV75
lot. chlorosis BotŽ97
rus. хлороз BotŽ97


cholangi`tas
(lot. cholangitis < gr. cholē – „tulžis“ + angeion – „indas“). Jį paprastai sukelia įvairios bakterijos. Dažniausiai cholangitas prasideda, sutrikus tulžies nutekėjimui, susiaurėjus tulžies latakams, ypač sergant tulžies akmenlige. <...>. MedEI141
(Cholangitis). Cholangitu gali sirgti visi gyvuliai ir žmonės. Cholangitą sukelia tulžies akmenys, tulžies latakų parazitai (kokcidijos, fasciolės), užkratas, patekęs iš dvylikapirštės žarnos ar per kraują, aktyvios kasos sultys, patekusios iš dvylikapirštės žarnos į tulžies latakus. Kasos proteoliziniai fermentai pažeidžia tulžies latakus ir parengia dirvą infekcijai. Cholangitas gali būti ūminis ir lėtinis, katarinis ir pūlinis. <...>. ŽŪEI274
cholangitas, tulžies latakų uždegimas MedEI141; ŽŪEI274
tulžies latakų uždegimas žr. cholangitas MedEII375


tulžies pūslės pašalinimas, cholecistektomija

cholecistektòmija
(gr. cholē – „tulžis“ + kystis – „pūslė“ + ektomē – „išpjovimas“). Tulžies pūslės šalinimo operacija. <...>. MedEI141
cholecistektomija, tulžies pūslės pašalinimas MedEI141
tulžies pūslės pašalinimas žr. cholecistektomija MedEII376


cholecisti`tas
(lot. cholecystitis < gr. cholē – „tulžis“ + kystis – „pūslė“). Juo dažniau serga vidutinio ir vyresnio amžiaus moterys. Prasideda, kai sutrinka tulžies nutekėjimas iš tulžies pūslės arba kai į tulžies pūslę patenka bakterijų iš kraujo, limfos ar dvylikapirštės žarnos. <...>. MedEI141
cholecistitas, tulžies pūslės uždegimas MedEI141
tulžies pūslės uždegimas žr. cholecistitas MedEII376


chòrda
(gr. chordē – „styga“). Chordinių gyvūnų ašinio skeleto pradmuo. Stangri, lanksti, nesegmentuota, susiformuojanti iš žarnyno vamzdelio nugarinės sienelės. Išsidėsčiusi išilgai kūno po nerviniu vamzdeliu. Sudaryta iš ląstelių, turinčių daug vakuolių, padengta skaiduliniu dangalu. <…>. LTEII413; VLEIV91
chorda, nugaros styga LTEII413; VLEIV91
chorda, stuburo styga VetŽ149
lot. notochorda VetŽ149


chorioidi`tas
(lot. chorioiditis; < chorioidea – „gyslainė“). Akies gyslainės uždegimas. Dažniau pasitaiko infekcinės, rečiau – toksinės alerginės kilmės. Mikrobai į akį iš organizmo infekcijos židinių patenka per kraują arba iš išorės per kiaurines akies obuolio žaizdas. <...>. MedEI145
chorioiditas, gyslainės uždegimas MedEI145
gyslainės uždegimas žr. chorioiditas MedEI294


gyslainės ir tinklainės uždegimas, chorioretinitas

chorioretini`tas
(lot. chorioretinitis < chorioidea – „gyslinė“ + retina – „tinklainė“). Akies gyslainės ir tinklainės uždegimas. Gyslainė aprūpina krauju išorinius tinklainės sluoksnius, dėl to uždegimas, prasidėjęs vienoje iš jų, persimeta į antrąją. Dažniausiai chorioretinitas kyla sergantiems lėtine infekcine liga, rečiau – jis esti toksinės alerginės kilmės. <...>. MedEI145
chorioretinitas, gyslainės ir tinklainės uždegimas MedEI145
gyslainės ir tinklainės uždegimas žr. chorioretinitas MedEI294


chronometer, chronometre, chronometer; range clock; second-setting watch; stop watch, Stoppuhr, Zeitmesser, Chronometer, хронометр, секундомер; хронометр

chronomètras
(gr. chronos – „laikas“ + metron – „matas“). Tikslus laikmatis su paleidimo ir sustabdymo įtaisu laiko tarpams valandomis, minutėmis, sekundėmis ir jų dalimis matuoti bei fiksuoti. SportŽ181
Laiko matavimo sekundės dalių tikslumu prietaisas su paleidimo ir stabdymo įtaisu. SportŽ288
Tikslus kilnojamasis laikrodis su sandariu korpusu, saugančiu jį nuo aplinkos poveikio (temperatūros, slėgio, magnetinio lauko pokyčio). <…>. Naudojamas giroskopinėse sistemose, navigacijoje, aeronavigacijoje, geodezijoje, laivyboje ir kt. Šiuolaikinis elektroninis mechaninis ir elektroninis kvarcinis chronometras turi vidinę paros paklaidą apie ±0,01 s. Chronometras su specialia įranga gali fiksuoti parodymus juostoje, perduoti laiko signalus (elektros impulsus) į įvairius prietaisus; <...>. ArtŽ54
chronometras SportŽ288
chronometras, laikmatis SportŽ181
chronometras, sekundmatis ArtŽ54
laikmatis žr. chronometras SportŽ1289
angl. chronometer, chronometre SportŽ181; SportŽ288; chronometer; range clock; second-setting watch; stop watch ArtŽ54
vok. Stoppuhr, Zeitmesser, Chronometer SportŽ181; SportŽ288
rus. хронометр SportŽ181; SportŽ288; секундомер; хронометр ArtŽ54
sekundmatis žr. chronometras ArtŽ189


dial, cadran, Skalenscheibe; Skalenträger; Zeigerplatte; Zifferblatt, циферблат

ciferblãtas
1. Rodomojo įtaiso dalis su tvarkingai išdėstytomis skalės žymėmis ir su jomis susijusiais skaičiais. 2. Paviršius, kuriame yra skalė ir kiti žymenys bei simboliai. 3. Fiksuota arba judanti matuoklio rodomojo įtaiso dalis, kurioje yra viena arba kelios skalės. Pastabos: 1. Kai kurių rodomųjų įtaisų ciferblatas arba skalės pagrindas yra ritinio arba disko pavidalo. 2. Ant skalės pagrindo gali būti ir kiti matuoklio apibūdinamieji užrašai. MetrolŽ289
Fiksuota arba judanti rodmenų įtaiso dalis, kurioje yra viena arba kelios skalės MetrolŽ142
ciferblatas MetrolŽ289
ciferblatas, skalės pagrindas MetrolŽ142
skalės pagrindas žr. ciferblatas MetrolŽ2463
angl. dial MetrolŽ142; MetrolŽ289
pranc. cadran MetrolŽ142; MetrolŽ289
vok. Skalenscheibe; Skalenträger; Zeigerplatte; Zifferblatt MetrolŽ289
rus. циферблат MetrolŽ289


ci`klas
Uždara sujungtų atomų grandinė. ChŽ191; dar žr. ChŽ2100
ciklas, žiedas ChŽ191; ChŽ2100
žiedas žr. ciklas ChŽ1371; ChŽ2424
angl. cycle, ring ChŽ191; ChŽ2100
rus. цикл, кольцо ChŽ191; ChŽ2100


cili`ndras
(gr. kylindros). Geom. kūnas, apribotas uždaru cilindriniu paviršiumi ir dviem tą paviršių kertančiomis lygiagrečiomis plokštumomis (cilindro pagrindais). <...>. LTEII431
cilindras, ritinys LTEII431
ritinys žr. cilindras LTEIX452


cinerãrijus
Vieta, kur saugomos urnos su mirusiųjų palaikais. ArchIŽ99
cinerarijus, urnų saugykla ArchIŽ99
angl. cinerarium ArchIŽ99


čatrà
Ant stupos viršaus esantis akmeninis skėtis, sudarytas iš disko ir vertikalaus stiebo. ArchIŽ92
čatra, stupos skėtis ArchIŽ92
angl. chattra ArchIŽ92


dãfnijos
(Daphnia) šakotaūsių vėžiagyvių (Cladocera) būrio nariuotakojų šeimos gentis <...>. VLEIV386; dar žr. LTEII520
dafnijos, vandens blusos LTEII520; VLEIV386
vandens blusos žr. dafnijos LTEXII70


dakrioadeni`tas
(lot. dacryoadenitis < gr. dakryon – „ašara“ + adēn – „liauka“). Ūminį dakrioadenitą sukelia bakterijos arba virusai; kartais jis prasideda persirgus kiaulyte ar kita infekcine liga. <...>. Lėtinis dakrioadenitas būna sergant infekcine liga (pvz., tuberkulioze, sifiliu) arba prisimeta neišsigydžius ūminio dakrioadenito. <...>. MedEI155
ašarų liaukos uždegimas žr. dakrioadenitas MedEI82
dakrioadenitas, ašarų liaukos uždegimas MedEI155


dakriocisti`tas
(lot. docryocistitis < gr. dakryon – „ašara“ + kystis – „pūslė“). Lėtinis dakriocistitas kyla, kai dėl kurios nors priežasties susiaurėja ašarų nutekėjimo latakas. Jis gali prasidėti ir naujagimiui, jei šis latakas yra užakęs arba neišsivystęs. Ligonis ašaroja, jam ima traiškanoti viena arba abi akys. Paspaudus ties ašarų maišeliu, ligoniui iš ašarų akutės išteka drumstų gleivių arba pūlių. Kartais užkratas patenka į aplinkinius audinius ir sukelia ūminį dakriocistitą. <…>. MedEI155
ašarų maišelio uždegimas, dakriocistitas MedEI82
dakriocistitas, ašarų maišelio uždegimas MedEI155


delècija
Vieną ar kelis genus turinčių chromosomos dalių (segmentų) netektis. SelekŽ56
delecija, iškrita SelekŽ56
iškrita žr. delecija SelekŽ98
angl. deletion SelekŽ56
rus. делеция SelekŽ56


dam, dike, levee, bank, embankment, dyke, Auftrag, Damm, Schüttung, Deich, Erddamm, дамба, вал; дамба, насыпь

dámba
Hidrotechninis statinys-sampila, skirta pakrantėms nuo patvankinių poplūdžių, įplaukos kanalams nuo užteršimo apsaugoti. KrantŽ234
Sankasa, supilta aukščiau žemės paviršiaus prie tiltų, viadukų. GeležinkelŽ209
damba KrantŽ234
damba žr. pylimas GeležinkelŽ54
damba, pylimas PolŽ80; StatŽ1107; StatŽ1125; StatŽ1197
damba, užtvanka JteisŽ35
pylimas, damba GeležinkelŽ209; StatŽ123
pylimas žr. damba KrantŽ253
užtvanka, damba, pylimas StatŽ194
angl. dam, dike, levee KrantŽ234; bank, dam, embankment GeležinkelŽ209; bank StatŽ123; dam StatŽ194; dike, dyke StatŽ1107; embankment StatŽ1125; levee StatŽ1197
vok. Auftrag, Damm, Schüttung GeležinkelŽ209; Deich, Erddamm KrantŽ234
rus. дамба KrantŽ234; вал; дамба, насыпь GeležinkelŽ209


dump, дамп, выдача; распечатка

dámpas
1. Tam tikro poveikio sukeltas kompiuterio atminties turinio iškrovimas į išorinę duomenų laikmeną (magnetinę ar perforacinę juostą, perfokortas, spaudinį) arba į išorinę atmintį, spausdintuvą jam išsaugoti nuo ištrynimo ir atminties gedimų (pvz., trykių, diskų paviršių pažeidimų). 2. Magnetinių diskų duomenų periodiškas perrašymas į kitokias duomenų laikmenas, norint juos patikimai išsaugoti. 3. Duomenys, gauti atminties išklojos būdu. 4. Nedidelė programa, kuri atminties turinį pateikia kaip dokumentinę kopiją (spaudinį,juostą). 5. Vienuose atminties baruose (pvz., virtualiosios atminties) laikomų duomenų perkėlimas į kitus atminties barus ar įtaisus programai derinti, jos klaidoms šalinti. KompŽ86
dampas žr. iškloja KompŽ47
iškloja KompŽ86
angl. dump KompŽ86
rus. дамп, выдача; распечатка KompŽ86


dative, дательный падеж

datỹvas
Netiesioginis daiktavardžių, būdvardžių, skaitvardžių, įvardžių ir dalyvių linksnis, būdamas savarankiškas vartojamas veiksmažodiniuose ir daiktavardiniuose žodžių junginiuose objekto, tikslo, laiko, loginio subjekto ir kt. reikšmėmis, o eidamas priklausomuoju dėmeniu, priderintas prie pagrindinio dėmens. <…>. KalbŽ129–130
datyvas žr. naudininkas KalbŽ43
naudininkas KalbŽ129–130
angl. dative KalbŽ129
rus. дательный падеж KalbŽ129


deambulatòrijus
Apsidinės (kartais ir stačiakampio galo) bažnyčios šoninių navų tąsa, supanti pagrindinį altorių. ArchIŽ409
procesijų takas, deambulatorijus ArchIŽ409
angl. procession path ArchIŽ409


Ergiebigkeit, Brunnenergiebigkeit, дебит, расход, производительность скважины, punping capacity, pumping rate, well yield, outflow

debi`tas
Vandens (naftos, dujų) tūris, išgaunamas iš gręžinio arba šulinio per laiko vienetą. HidreŽ49
debitas žr. gręžinio (šulinio) našumas HidreŽ29
gręžinio (šulinio) našumas, debitas HidreŽ49
angl. punping capacity, pumping rate, well yield, outflow HidreŽ49
vok. Ergiebigkeit, Brunnenergiebigkeit HidreŽ49
rus. дебит, расход, производительность скважины HidreŽ49


defekãcija
(lot. defecatio). MedEI166. Storojoje žarnoje susikaupusių išmatų šalinimas. <...> MedEII377
defekacija žr. tuštinimasis MedEI166
tuštinimasis MedEII377


bug, defect, fault, imperfection; fault, défaut, Defekt; Mangel, Fehler, Schaden, Defekt, Mangel, дефект, дефект; неисправность, недоработка, недостаток, порок

defèktas
Medžiagos, gaminio, mašinos arba proceso bloga ypatybė, trūkumas; defektas TekstilŽ2123
Trūkumas, kliauda. KompŽ48
defektas, yda InfŽ58; KompŽ48
defektas žr. yda TekstilŽ272
defektas, trūkumas StatŽ198
yda TekstilŽ2123
yda žr. defektas InfŽ109; KompŽ74
angl. bug, defect, fault KompŽ48; defect, imperfection; fault InfŽ58; defect StatŽ198; fault, defect TekstilŽ2123
pranc. défaut TekstilŽ2123
vok. Defekt; Mangel, Fehler, Schaden InfŽ58; Fehler, Defekt, Mangel TekstilŽ2123
rus. дефект KompŽ48; дефект; неисправность, недоработка, недостаток InfŽ58; порок, дефект TekstilŽ2123


defibrãtorius
(De...+ lot. fibra – „pluoštas“). Įrenginys medienos plaušinei masei iš skiedrų gaminti. Turi cilindrinę kamerą, kurioje skiedros trumpai (4–6 min) šutinamos (1–1,2 MPa slėgio ir ~170°C t-ros garu) ir sutrinamos į plaušelius. Skiedros trinamos tarp judamo ir nejudamo diskų, kurių paviršiuje yra pjaunantys segmentai. <…>. TechEI382
defibratorius, skiedrų plaušintuvas TechEI382


defi`breris
(pranc. defibreur < de...+ lot. fibra – „pluoštas“). Mašina medienos plaušinei masei gaminti. Jame popiermalkės spaudžiamos prie sukamo abrazyvinio akmens ir sutrinamos į plaušelius. Pagal prispaudimo mechanizmą defibreris būna periodinis (hidraulinis, su dėtuve) ir tolydusis (grandininis, sraigtinis, žiedinis). <…>. TechEI382
defibreris, medienos (popiermalkių) plaušintuvas TechEI382


delignificatio, раздревеснение, разрушение древесины

delignifikãcija
Medienos suardymas, veikiant kokiems nors veiksniams <...>. BotŽ188
delignifikacija žr. išmedėjimas BotŽ106
išmedėjimas, delignifikacija BotŽ188
išmedienėjimas žr. išmedėjimas, delignifikacija BotŽ188
lot. delignificatio BotŽ188
rus. раздревеснение, разрушение древесины BotŽ188


defici`tas
Bendrovės nepaskirstyto pelno sąskaitos debeto balansas. Nepaskirstyto pelno sąskaita paprastai turi kredito balansą. Jeigu ji turi debeto balansą, tai bendrovė patiria deficitą, t.y. jos išlaidos viršija pajamas arba buvo išmokėta per daug dividendų. Esant deficitui, joks bendrovės turtas negali būti panaudojamas dividendams mokėti. Deficitas – ribotos gamybos išteklių buvimas, susijęs su neribota prekių ir paslaugų paklausa visuomenėje. VadŽ16
deficitas, nepriteklius GeolŽ42; VadŽ16


definition, определение, дефиниция

defini`cija
(lot. definitio – „apribojimas, sąvokos apibrėžimas“). Apibrėžimas, sąvokos ir kartu ja nusakomo dalyko esmės apibrėžimas pateikiant visus būtinus požymius ir platesnį semantinį lauką, iš kurio šitie požymiai sąvoką arba dalyką išskiria; pagal scholastinę tradiciją būdavo nurodoma artimiausia aukštesnioji giminė (genus proximum) ir būdingas rūšinis skirtumas (differentia specifica). FilosŽ244
Loginis veiksmas, kuriuo atskleidžiami esminiai objekto požymiai ir tuo jis atskiriamas nuo kitų jam gretimų objektų. Apibrėžimas turi būti adekvatus, t. y. tarp apibrėžiamosios ir apibrėžiančiosios sąvokos turi būti lygiavertiškumo santykis. Apibrėžimas neturi būti nei per platus, nei per siauras. Be to, jame neturi būti rato, t. y. apibrėžiamasis objektas negali būti apibrėžiamas sąvoka, kuri pati pasidaro aiški tik iš pačios apibrėžiamosios sąvokos arba apibrėžiančioji ir apibrėžiamoji sąvokos yra tos pačios KalbŽ22
apibrėžimas, definicija KalbŽ22; VLEI645
definicija žr. apibrėžimas KalbŽ45; VLEIV562
definicija, apibrėžimas FilosŽ244
angl. definition KalbŽ22
rus. определение, дефиниция KalbŽ22


hyphen, дефис, чёрточка

defi`sas
(lot. divisio – „padalijimas“). Žodžio dalies kėlimo iš vienos eilutės į kitą ženklas arba jungiamasis ženklas tarp dviejų žodžių. KnygŽ87
Skyrybos ženklas, dažniausiai vartojamas šiais atvejais: 1) tarp dviejų lygiaverčių žodžių, pavadinančių vieną daiktą, reiškinį ar ypatybę; vaikų lopšelis-darželis, kavinė-skaitykla; 2) tarp dviejų to paties asmens pavardžių arba pavardės ir slapyvardžio: M. Natkevičaitė-Ivanauskienė, V. Krėvė-Mickevičius; 3) dvigubuose valstybių, sričių, miestų ir gyvenviečių pavadinimuose: Kabardos-Balkarijos ATSR, Šlèzvigas-Hòlšteinas (VFR sritis); 4) prieš skaitmenį, įeinantį į pavadinimą (Poezijos pavasaris-90, automobilis ZIL-130); 5) keliant į kitą eilutę, skaidant skiemenis ir trumpinant žodžius: pa-lau-kė, g-la (gamykla) ir kt.; 6) kalbotyroje brūkšneliu šalia morfemos ar kitos žodžio dalies pažymima kitos ar kitų morfemų vieta: priesaga -ykla, -inis, priešdėlio pa-, galūnės -a, -as, sudurtinio žodžio sando -tyra (kalbotyra) ir kt. KalbŽ39
brūkšnelis, defisas KalbŽ39
defisas, brūkšnelis KnygŽ87
defisas žr. brūkšnelis KalbŽ45
angl. hyphen KalbŽ39
rus. дефис, чёрточка KalbŽ39


deficienty, нехватка, дефишенс

defi`šensas
Chromosomų mutacija, kurios metu iškrenta dalys (segmentai) iš abiejų chromosomos galų arba tik iš vieno galo. SelekŽ98
defišensas ntk. iškristis SelekŽ55
iškristis SelekŽ98
angl. deficienty SelekŽ98
rus. нехватка, дефишенс SelekŽ98


deflektor, déflekteur, Deflektor, Ablenker, Ablenk(ungs)gerät, Ablenkungsgerät, дефлектор, отклонитель

deflèktorius
1. Įtaisas šviesos spindulio sklidimo krypčiai erdvėje keisti pagal norimą dėsnį. 2. Įtaisas dujų, skysčio, biriųjų medžiagų, garso bangų krypčiai keisti. 3. Ciklinio greitintuvo, pavyzdžiui, ciklotrono, sinchrofazotrono, elektrodas, nukreipiantis pagreitintas daleles į taikinį ar tiriamą objektą. ElektrŽ2382
deflektorius, kreiptuvas FizŽ248
deflektorius žr. kreiptuvas ElektrŽ2126; FizŽ3107
kreiptuvas FizŽ3357
kreiptuvas, deflektorius ElektrŽ2382
angl. deflektor ElektrŽ2382; FizŽ248; FizŽ3357
pranc. déflekteur ElektrŽ2382; FizŽ3357
vok. Deflektor, Ablenker ElektrŽ2382; Deflektor, Ablenker, Ablenk(ungs)gerät FizŽ248; Deflektor, Ablenker, Ablenkungsgerät FizŽ3357
rus. дефлектор, отклонитель ElektrŽ2382; FizŽ248; FizŽ3357


defolation, défolation, Defolieren, Defolation, дефоляция

defoliãcija
Medvilnės augalų lapų šalinimas prieš renkant medvilnę mašinomis: medvilnės laukai apipurškiami cheminėmis medžiagomis, kad nudžiūtų ir nukristų lapai. TekstilŽ272
defoliacija TekstilŽ272
lapų šalinimas žr. defoliacija TekstilŽ2183
angl. defolation TekstilŽ272
pranc. défolation TekstilŽ272
vok. Defolieren, Defolation TekstilŽ272
rus. дефоляция TekstilŽ272


defrostãcija
(lot. de... + angl. frost). Sušaldytų produktų atšildymas (mėsos, žuvies ir kt.). Defrostruojama oru, oro ir garų mišiniu, aukšto dažnio elektros srove. Kuo greičiau defrostruojamas produktas, tuo geresnė jo kokybė. JūrŽ59; dar žr. TechEI384
defrostacija, atšildymas JūrŽ59, PrekŽ98, TechEI384
rus. дефростация JūrŽ59


degeneratio, degeneracy, degeneration, dégénérescence, dégénératio, Entartung, дегенерация, вырождение

degenerãcija
(lot. degenerare – „išsigimti“). 1. Gilūs struktūriniai pakitimai kūno audiniuose, susiję su medžiagų apykaitos sutrikimu; 2. Biologinių organizmo savybių pablogėjimas, prisitaikomumo, vaisingumo, atsparumo ligoms sumažėjimas, susijęs su nepalankių aplinkos sąlygų veikimu, ilgalaike savidulka ir pan.; 3. Paveldimai įtvirtintas organų susilpnėjimas, sumažėjimas arba suprastėjimas (pvz., saksaūlo lapų, gluosnės šaknų redukcija), kuris gali turėti ir teigiamą reikšmę organizmų evoliuciniame vystymesi (= evoliuciniam vystymuisi). BotŽ105
1. Augalo arba gyvūno vertingų prisitaikomųjų arba ūkinių savybių paprastėjimas iš kartos į kartą; 2. funkcinės reikšmės netekusių organų praradimas ontogenezėje (pvz., buožgalvio uodegos išnykimas jam virtant varle; pakitimai, atsirandantys sutrikus organizmo medžiagų apykaitai) ir filogenezėje (žmogaus ausies judinamųjų raumenų rudimentacija). EkolŽ143
degeneracija žr. išsigimimas EkolŽ64; FizŽ249; FizŽ3109
degeneracija, degeneravimas, išsigimimas BotŽ105
degeneracija, išsigimimas FizŽ116
išsigimimas FizŽ2117; FizŽ3276
išsigimimas, degeneracija EkolŽ143
išsigimimas žr. degeneracija BotŽ189
lot. degeneratio BotŽ105
angl. degeneracy, degeneration EkolŽ144; FizŽ2117; FizŽ3276
pranc. dégénérescence, dégénératio FizŽ3276
vok. Entartung EkolŽ144; FizŽ2117; FizŽ3276
rus. дегенерация, вырождение BotŽ105; вырождение EkolŽ144; FizŽ2117; FizŽ3276


deifikãcija
(lot. deus – „dievas“ + facere – „daryti“). Žmogaus, paprastai turinčio religinę arba pasaulietinę valdžią, gyvulio, daikto išaukštinimas iki dievo lygio. ReligŽ88
deifikacija, sudievinimas ReligŽ88


dekalkomãnija
(pranc. décalcomanie). Vaizdų (vaikiškų spalvotų paveikslėlių, kitų puošmenų, etikečių, prekių ženklų), perkeliamų nuo tam tikro pagrindo ant popieriaus, medžio, stiklo ar porceliano, gamyba ir naudojimas. TechEI392
dekalkomanija, lipdukų lipdymas TechEI392


išskirstytuvas, išskirtuvas, demultiplekseris, demultipleksorius

demultiplexer, demultiplexor, démultiplexeur, demultiplexeur, Demultiplexor, Demultiplexer, демультиплексор, аппаратура разуплотнения, устройство разделения

demultiplèkseris
1. Elektroninis raktas, turintis vieną įėjimą ir kelis išėjimus. 2. Įtaisas, atliekantis tankintuvu sukelto sudėtinio informacijos srauto išskirstymą į atskiras sudedamąsias. ElektrŽ2283
1. Įtaisas, atliekantis tankintuvu sukurto sudėtinio informacijos srauto išskirstymą į atskirus sandus. 2. Įtaisas, tankintuvo sutankintam signalui išskirstyti į originalius nepriklausomus signalus arba tų signalų grupes. TelŽ71
demultiplekseris žr. išskirstytuvas TelŽ37
demultiplekseris, išskirtuvas AutŽ74
demultiplekseris žr. išskirtuvas ElektrŽ2129
demultipleksorius, išskirtuvas ElektrŽ185
demultipleksorius žr. išskirtuvas RadioelŽ122
išskirstytuvas TelŽ71
išskirtuvas RadioelŽ295
išskirtuvas, demultiplekseris ElektrŽ2282
išskirtuvas žr. demultiplekseris AutŽ145
išskirtuvas žr. demultipleksorius ElektrŽ1183
angl. demultiplexer ElektrŽ185; ElektrŽ2283; RadioelŽ295; TelŽ71; demultiplexor, demultiplexer AutŽ74
pranc. démultiplexeur AutŽ74; ElektrŽ185; ElektrŽ2283; TelŽ71; demultiplexeur RadioelŽ295
vok. Demultiplexor AutŽ74; ElektrŽ185; ElektrŽ2283; Demultiplexer RadioelŽ295
rus. демультиплексор AutŽ74; ElektrŽ185; ElektrŽ2283; демультиплексор, аппаратура разуплотнения TelŽ71; аппаратура разуплотнения, устройство разделения RadioelŽ295


dummy needle, fashioning point, transfer needle, aiguille diminueuse, aiguille à rebrousser, poinçon, Decker, Mindernadel, Ausdecknadel, Aufstoßennadel, декер, переносчик, игла для переноса

dèkeris
1. Skersinio mezgimo mašinos įtaisėlis, naudojamas kilpai ar puskilpei perkelti nuo vienos adatos ant kitos; jis naudojamas, kai keičiamas mezgamos detalės plotis ar sudaromas ažūrinis bei kaselės tipo pynimas. 2. Ąselės formos detalė, naudojama kilpoms perkelti rankomis. TekstilŽ273
dekeris, perkėlimo adata TekstilŽ273
perkėlimo adata žr. dekeris TekstilŽ2257
angl. dummy needle, fashioning point, transfer needle TekstilŽ273
pranc. aiguille diminueuse, aiguille à rebrousser, poinçon TekstilŽ273
vok. Decker, Mindernadel, Ausdecknadel, Aufstoßennadel TekstilŽ273
rus. декер, переносчик, игла для переноса TekstilŽ273


recitacija, meninis skaitymas, deklamacija

deklamãcija
(lot. declamatio – „kalbų sakymo pratybos“). Teksto sakymas atmintinai; raiškusis skaitymas <...>. LTEII617
deklamacija, recitacija, meninis skaitymas LTEII617
meninis skaitymas žr. deklamacija LTEVII404


deklinãcija
Daiktavardžių, būdvardžių, skaitvardžių, dalyvių ir įvardžių kaitymas linksniais. KalbŽ118; dar žr. LKE382; LTEVII38
deklinacija žr. linksniavimas KalbŽ45; LKE155; LTEII617
linksniavimas, deklinacija KalbŽ118; LKE382; LTEVII38
angl. declension KalbŽ118
rus. склонение KalbŽ118


dekòras
Pastato išorės ar vidaus puošybinių elementų visuma, dažnai būdinga tam tikram stiliui. ArchIŽ134
puošyba, dekoras ArchIŽ134
angl. decor ArchIŽ134


decrement, décrément, Dekrement, Verminderung, декремент

dekremeñtas
1. Vertė, kuria sumažėja dydis; neigiamas prieaugis. 2. Dydis, apibūdinantis virpesių slopimo spartą. ElektrŽ2128
dekrementas, nuoaugis ElektrŽ2128
nuoaugis žr. dekrementas ElektrŽ2480
angl. decrement ElektrŽ2128
pranc. décrément ElektrŽ2128
vok. Dekrement, Verminderung ElektrŽ2128
rus. декремент ElektrŽ2128


delimitãcija
Valstybės sienos padėties ir krypties tarptautinėmis sutartimis nustatymas ir jos pažymėjimas stambaus mastelio žemėlapiuose. Delimitacijos pagrindu daroma demarkacija. KareŽ113
delimitacija, sienos nustatymas KareŽ113
sienos nustatymas žr. delimitacija KareŽ524
angl. delimitation KareŽ113
rus. делимитация KareŽ113


delint, délint, Delint, делинт, пух хлопковый, линт, хлопковый подпушек

deli`ntas
Patys trumpiausi plaukeliai, kartais liekantys ant medvilnės sėklų po apdorojimo linteriniu džinu. TekstilŽ274
Trumpas medvilnės pluoštas, pasilikęs ant vilnamedžio sėklos, atskyrus nuo jos pagrindinį pluoštą; atskiriamas specialia mašina (linteriu); vartojamas mažų numerių atliekiniams verpalams, vatai ir dirbtiniam pluoštui gaminti. TekstilŽ118
delintas, medvilnės papūkis PrekŽ95; TekstilŽ274
delintas žr. medvilnės papūkis TekstilŽ110
lintas žr. medvilnės papūkis TekstilŽ116
medvilnės papūkis, lintas TekstilŽ118
medvilnės papūkis žr. delintas TekstilŽ2202
angl. delint TekstilŽ274
pranc. délint TekstilŽ274
vok. Delint TekstilŽ274
rus. делинт PrekŽ95; пух хлопковый, линт TekstilŽ118; делинт, хлопковый подпушек TekstilŽ274


deltaplãnas
Lankstų delta raidės formos sparną turintis sklandytuvas, valdomas keičiant svorio centro padėtį. <...>. TechEIV465
deltaplanas žr. skraidyklė TechEI394
skraidyklė, deltaplanas TechEIV465


demarkãcija
Valstybės sienos linijos nustatymas ir jos žymėjimas vietovėje pasienio ženklais. Demarkacijos atlikimas – tai valstybės sienos delimitacijos rezultatų perkėlimas į vietovę. KareŽ113
demarkacija, sienos žymėjimas vietovėje KareŽ113
sienos žymėjimas vietovėje žr. demarkacija KareŽ524
angl. demarcation KareŽ113
rus. демаркация KareŽ113


demper, damper, attenuator, amortisseur, Dämpfer, Dämpfungsvorrichtung, Abschwächer, Attenuator, Dämpfungsglied, успокоитель, демпфер, аттунюатор, ослабитель

dem̃pferis
Įtaisas arba sistemos elementas mechaniniams, elektriniams arba kitokiems svyravimams ar virpesiams slopinti arba kūnų judėjimo greičio kitimui mažinti. EkolŽ275
dempferis žr. slopintuvas EkolŽ66; ElektrŽ185; FizŽ250
slopintuvas EkolŽ275; FizŽ2295
slopintuvas, dempferis ElektrŽ1418
angl. demper EkolŽ275; damper ElektrŽ1418; attenuator, damper FizŽ2295
pranc. amortisseur ElektrŽ1418
vok. Dämpfer, Dämpfungsvorrichtung EkolŽ275; ElektrŽ1418; Abschwächer, Attenuator, Dämpfer, Dämpfungsglied FizŽ2295
rus. успокоитель EkolŽ275; успокоитель, демпфер ElektrŽ1418; аттунюатор, ослабитель, демпфер FizŽ2295


demultiplikãtorius
(lot. de – priešdėlis, reiškiantis sumažinimą, šalinimą, atskyrimą + multiplicator – „daugintojas“). Mechanizmas, leidžiantis padidinti visureigio automobilio, traktoriaus, ekskavatoriaus traukos jėgą, mažinant judėjimo greitį. ŽŪEI332
demultiplikatorius, eigos lėtintuvas ŽŪEI332


denunciation, денонсирование

denonsãvimas
Paskelbimas, kad sutartis negalioja. Viena kuri nors šalis gali atsisakyti nuo dvišalės ar tarptautinės sutarties vykdymo arba pasitraukti iš daugiašalės sutarties. Denonsavimas tvarka ir terminai nurodomi pačioje sutartyje. Kai kurie sutarties straipsniai nedenonsuojami. KareŽ115
denonsavimas, sutarties atšaukimas KareŽ115
sutarties atšaukimas žr. denonsavimas KareŽ564
angl. denunciation KareŽ115
rus. денонсирование KareŽ115


densimeter, densitometer, density meter, densimètre, Dichtemesser, Densimeter, денсиметр, плотномер

densimètras
Matuoklis kietųjų kūnų, skysčių arba dujų tankiui matuoti. ElektrŽ2695
Skysčių, dujų ir kietųjų kūnų tankio matuoklis. MetrolŽ2665
densimetras žr. tankiamatis ElektrŽ185; ElektrŽ2129; FizŽ250; FizŽ3110; MetrolŽ2111
tankiamatis FizŽ3809; MetrolŽ2665
tankiamatis, densimetras ElektrŽ1457; ElektrŽ2695; FizŽ2343
angl. densimeter ElektrŽ1457; ElektrŽ2695; densimeter, densitometer FizŽ2343; FizŽ3809; densimeter, density meter MetrolŽ2665
pranc. densimètre ElektrŽ1457; ElektrŽ2695; FizŽ3809; MetrolŽ2665
vok. Dichtemesser, Densimeter ElektrŽ1457; ElektrŽ2695; FizŽ2343; FizŽ3809; MetrolŽ2665
rus. денсиметр, плотномер ElektrŽ1457; ElektrŽ2695; MetrolŽ2665; денсиметр FizŽ2343; FizŽ3809


denti`kulas
Vienas iš nedidelių, stačiakampių, danties formos kyšulių, kurių juosta sudaro būdingojo jonėniškojo, korintiškojo bei kompozitinio, kartais ir dorėniškojo, orderio karnizo dalį. ArchIŽ138
1. Orderio puošybos elementas: nedidelių stačiakampių kyšuliukų eilė karnizo apačioje. Daryti iš medžio, akmens, stiuko. Būdingi antikos, renesanso ir vėlesnių l-pių architektūrai. 2. Juostinis ornamentas: tankiai išdėstytų stačiakampių kyšuliukų eilė. <...>. DailŽ97; dar žr. VLEIV474
dantukai, dentikulai DailŽ97; VLEIV474
dantukas, dentikulas ArchIŽ138
dentikulai žr. dantukai VLEIV618
dentikulai, dantukai DailŽ101
angl. dentil ArchIŽ138


depalatalizãcija
Minkštųjų priebalsių sukietinimas, būdingas baltų ir slavų kalboms. <…>. KalbŽ46
depalatalizacija, kietinimas KalbŽ46
kietinimas žr. depalatalizacija KalbŽ102
angl. hardening, depalatalization KalbŽ46
rus. депалатализация KalbŽ46


depozi`tai
Įmonių, organizacijų ir gyventojų lėšos, atiduotos saugoti kredito įstaigoms. <...>. LTEIV425
depozitai žr. indėliai LTEIII11
indėliai, depozitai LTEIV425


deprèsija
Kurio nors paviršiaus įdubimas (pvz., požeminio vandens paviršiaus siurbimo įtakoje). MeliorŽ29
depresija, dubuma GeolŽ42; MeliorŽ29
rus. депрессия GeolŽ42; MeliorŽ29


derivation, деривация, аффиксальное словообразование

derivãcija
Žodžių darymas, remiantis vienažodžiu pamatu, su darybos afiksais. <...>. KalbŽ225
derivacija žr. vedyba KalbŽ47
vedyba, derivacija KalbŽ225
angl. derivation KalbŽ225
rus. деривация, аффиксальное словообразование KalbŽ225


derivate, derived word, производное слово, дериват

derivãtas
Žodis, kuris remiasi vienu pamatiniu žodžiu ir turi darybos formantą. KalbŽ225; dar žr. LKE693
derivatas žr. vedinys KalbŽ47; LKE156
išvestinis žodis žr. vedinys KalbŽ89
vedinys, išvestinis žodis, derivatas KalbŽ225; LKE693
angl. derivate, derived word KalbŽ225
rus. производное слово, дериват KalbŽ225


dermati`tas
(lot. dermatitis < gr. derma – „oda“). Sukelia mechaniniai, fiziniai arba cheminiai dirgikliai. Daugelis dirgiklių sukelia dermatitą kiekvienam žmogui (paprastai kontaktinis dermatitas), kiti – tik tiems žmonėms, kurie jautrūs tam dirgikliui (alerginis kontaktinis dermatitas). Atskirą dermatitų rūšį sudaro augalų sukeltas dermatitas. <...>. MedEI171
dermatitas, odos uždegimas MedEI171
odos uždegimas žr. dermatitas MedEII100


codeword, descriptor, head, keyword, дескриптор

deskri`ptorius
1. Duomenų tipą nurodantis raktažodis. 2. Informacinės paieškos sistemos kalbos leksema, išreikšta žodžiu, žodžių deriniu arba kodu, dokumento arba užklausos turinio esmei apibūdinti. 3. Dokumentas, teikiantis duomenų struktūros, programos ar kitokio objekto specifikaciją – objektą apibūdinančių parametrų visumą. KompŽ50
aprašiklis žr. deskriptorius KompŽ25
deskriptorius KompŽ50
angl. codeword, descriptor, head, keyword KompŽ50
rus. дескриптор KompŽ50


deskvamãcija
(lot. desquamo – „nuimu žvynus“). Uolienų paviršiaus skeldėjimas žvynais dėl staigių temperatūros (daugiausia paros) svyravimų. <...>. LTEIII17
deskvamacija, lukštenimasis GeolŽ42; LTEIII17
rus. десквамаця GeolŽ42


desorbcija, atgertis, atvirkštinė gertis

desorption, désorption, désadsorption, Desorption, десорбция, десорбирование

desòrbcija
(De...+ sorbcija). Adsorbuotos medžiagos pašalinimas iš adsorbento paviršiaus; reiškinys atvirkščias adsorbcijai. <…>. TechEI400
Įgertos medžiagos pašalinimas iš įgėriklio; reiškinys atvirkščias įgerčiai. ElektrŽ269
Reiškinys atvirkščias gerčiai – sugertosios arba įgertosios medžiagos pa(si)šalinimas iš gėriklio. MetrolŽ2214
Sorbuotos medžiagos iš(si)skyrimas iš sorbento. TekstilŽ274
atgertis, desorbcija ElektrŽ269
atgertis žr. desorbcija TechEI154; TekstilŽ240
atvirkštinė gertis FizŽ3231; MetrolŽ2214
desorbcija, atgertis TechEI400; TekstilŽ274
desorbcija žr. atgertis ElektrŽ2133
desorbcija žr. atvirkštinė gertis FizŽ3118; MetrolŽ2114
angl. desorption ElektrŽ269; FizŽ3231; MetrolŽ2214; TekstilŽ274
pranc. désorption, désadsorption FizŽ3231; désorption ElektrŽ269; MetrolŽ2214; TekstilŽ274
vok. Desorption ElektrŽ269; FizŽ3231; MetrolŽ2214; TekstilŽ274
rus. десорбция, десорбирование FizŽ3231; десорбция ElektrŽ269; MetrolŽ2214; TekstilŽ274


destrùkcija
Medžiagos mechaninis ar cheminis skilimas. EkolŽ141
destrukcija žr. irimas EkolŽ67
irimas EkolŽ141
angl. destruction EkolŽ141
vok. Destruktion EkolŽ141
rus. деструкция EkolŽ141


plovikliai, ploviklis, detergentai, detergentas

detergent, surfactant, cleansing agent, Detergens, Waschmittel, Reinigungsmittel, Detergent, детергент, моющее вещество, моющее средство, синтетическое моющее средство

detergeñtai
(lot. detergens, kilm. detergentis – „valantis“). Sintetinių paviršinio aktyvumo medžiagų turintys mišiniai teršalams nuo kietųjų paviršių šalinti. <...>. TechEIV96; dar žr. ChŽ2316; EkolŽ239
Paviršinio aktyvumo medžiaga teršalams šalinti nuo kietųjų paviršių. ChŽ1277
Sintetinės aktyvaus paviršiaus medžiagos, kurių vandeniniu tirpalu valomi (plaunami) užteršti paviršiai. <...>. HidreŽ100
detergentai, plovikliai TechEIV96
detergentai žr. plovikliai HidreŽ29
detergentas ntk. ploviklis EkolŽ67
detergentas žr. ploviklis ChŽ1101; ChŽ2112
plovikliai, detergentai HidreŽ100
ploviklis EkolŽ239
ploviklis, detergentas ChŽ1277; ChŽ2316
plovikliai žr. detergentai TechEI402
angl. detergent HidreŽ100; detergent, surfactant ChŽ1277; ChŽ2316; surfactant, detergent, cleansing agent EkolŽ239
vok. Detergens, Waschmittel, Reinigungsmittel EkolŽ239; Detergent HidreŽ100
rus. детергент HidreŽ100; моющее вещество, моющее средство, детергент ChŽ1277; моющее вещество, синтетическое моющее средство, детергент ChŽ2316; моющее вещество, детергент EkolŽ239


detonãtorius
Brizantinės arba sužadinančiosios sprogiosios medžiagos užtaisas sviedinio, minos, bombos, raketos kovinės dalies pagr. užtaiso sprogimui sužadinti; sprogdiklio dalis pagrindiniam užtaisui tiesiogiai sužadinti. KarŽ57
detonatorius, užtaiso sprogdiklis KarŽ57


dèuteris
(gr. deuteros – „antras“). D, stabilus vandenilio izotopas 2H, kurio brenduolys (deuteronas) susideda iš protono ir neutrono. Atom. m. 2,014. Molekulė dvimatė. <…>. TechEI403
deuteris, sunkusis vandenilis TechEI403
sunkusis vandenilis žr. deuteris TechEIV613


deuteromicètai
(Deuteromycetes, Fungi imperfecti). Daugialąstį micelį turinti grybų klasė. <…>. ŽŪEI589
deuteromicetai žr. grybšiai ŽŪEI338
grybšiai ŽŪEI589


deflection, deviation, declination, departure, error, déflexion, déviation, écart, Ablenkung, Abweichung, Deklination, Ausschlag, Abmaß, отклонение, деклинация, склонение, девиация

deviãcija
1. Kompaso deviacija – judančių kompaso dalių nukrypimas nuo magnetinio arba geografinio dienovidinio krypties. <...>. 2. Virpesių nepastovių dažnių nukrypimas nuo dažnių vidurkio – dažnių nuokrypis. KarŽ164
Nustatytos vertės ir sutartinės tikrosios (pamatinės) vertės skirtumas. ElektrŽ2480
deviacija žr. nuokrypis ElektrŽ2134; FizŽ255; FizŽ3120; KarŽ58; StatŽ2118
nuokrypis FizŽ2199; FizŽ3480
nuokrypis, deviacija ElektrŽ2480; KarŽ164; StatŽ2361
angl. deflection, deviation, declination FizŽ2199; FizŽ3480; deviation, departure StatŽ2361; deviation, error, departure ElektrŽ2480
pranc. déflexion, déviation, écart ElektrŽ2480; FizŽ3480; écart, déviation StatŽ2361
vok. Ablenkung, Abweichung, Deklination, Ausschlag FizŽ2199; Ablenkung, Abweichung, Ausschlag FizŽ3480; Abweichung, Ausschlag StatŽ2361; Abweichung, Abmaß ElektrŽ2480
rus. отклонение ElektrŽ2480; FizŽ2199; отклонение, деклинация, склонение FizŽ3480; отклонение, девиация StatŽ2361


dezetimologizacija, (su)paprastėjimas, deetimologizacija, supaprastėjimas

de-etymologization, деэтимологизация, опрощение

dezetimologizãcija
(Dez... + etimologija). Darinio virtimas paprastuoju, t. y. darybiškai neskaidomu ir etimologiškai izoliuotu žodžiu. Vartojamas ir mažiau apibrėžtos reikšmės terminas leksikalizacija. VLEIV658–659; dar žr. LKE157
Nutrūkimas ryšio tarp darinio ir pamatinio žodžio, pastarajam išnykus arba dariniui labai pasikeitus fonetiškai. <…>. KalbŽ45
deetimologizacija žr. dezetimologizacija LKE155
deetimologizacija, (su)paprastėjimas KalbŽ45
dezetimologizacija, deetimologizacija, supaprastėjimas VLEIV658; LKE157
supaprastėjimas žr. dezetimologizacija LKE614
angl. de-etymologization KalbŽ45
rus. деэтимологизация, опрощение KalbŽ45


diafragmà
(gr. diaphragma – „pertvara“). Plona raumeninė plokštelė su sausgysliniu centru, skirianti krūtinės ertmę nuo pilvo ertmės. <…>. MedEI177; dar žr. ZoolŽ43–44
diafragma, perdanga MedEI177; ZoolŽ43–44
perdanga žr. diafragma MedEII137
rus. диафрагма ZoolŽ44


diagnòzė
(gr. diagnōsis – „pažinimas, nustatymas“). Ligos nustatymas – gydytojo išvada dėl ligos esmės ir ligonio būklės, pagrįsta visapusišku ligonio ištyrimu. <...>. MedEI177
diagnozė, ligos nustatymas MedEI177
ligos nustatymas žr. diagnozė MedEI502


dialect, диалект, наречие

dialèktas
Stambiausia teritorinė kalbos atmaina, paprastai skiriama pagal ryškias (dažniausiai gausias) fonetines ypatybes, nebūdingas kitoms tos pat kalbos tarmėms <...>. KalbŽ205
dialektas žr. tarmė KalbŽ49
tarmė, dialektas KalbŽ205
angl. dialect KalbŽ205
rus. диалект, наречие KalbŽ205


dialekti`zmas
Fonetinė, gramatinė, leksinė ar žodžių darybos ypatybė, būdinga kuriai nors tarmei, bet neįėjusi į literatūrinės (=bendrinės) kalbos normą ir vartojama kitoje kalbinėje aplinkoje – paprastai literatūrinės (=bendrinės) kalbos vartotojų, kilusių iš tos tarmės. KalbŽ205
dialektizmas žr. tarmybė KalbŽ49
dialektizmas, tarmybė LiterŽ137
tarmybė, dialektizmas KalbŽ205
angl. dialectism KalbŽ205
rus. диалектизм KalbŽ205


dialectology, диалектология

dialektològija
Kalbotyros šaka, tirianti tarmes. <…>. KalbŽ49
dialektologija, tarmėtyra KalbŽ49
tarmėtyra žr. dialektologija KalbŽ205
angl. dialectology KalbŽ49
rus. диалектология KalbŽ49


перемена поколений

digenèzė
(gr. dis – „dukart“, genesis – „gimimas“). BotŽ115. Dvejopų kartų, lytinės ir nelytinės, pasikartojimas augalo gyvenimo cikle. BotŽ156
digenezė žr. generacijų pakaita, kartų pakaita BotŽ115
generacijų pakaita, kartų pakaita BotŽ156
kartų pakaita, generacijų pakaita BotŽ198
rus. перемена поколений BotŽ156


diameter, diamètre, Durchmesser, Diameter, диаметр

diãmetras
(gr. diametros). LTEIII33. Apskritimo styga, einanti per jo centrą; šios stygos ilgis. LTEX212
(gr. diametros). TechEI408. II eilės kreivės (apskritimo, elipsės, hiperbolės, parabolės) lygiaverčių stygų vidurio taškų geometrinė vieta. <...>. TechEIV451
2. Taisyklingo apskrito arba žiedinio skerspjūvio formos kūno skersinis matmuo (diametras), nustatytas kaip apskritimo styga, einanti per centrą: <…>. TekstilŽ2332
diametras žr. skersmuo FizŽ256; LTEIII33; MatŽ55; TechEI408
diametras žr. 2. skersmuo TekstilŽ275
skersmuo MatŽ212
skersmuo TekstilŽ2331–332
skersmuo, diametras FizŽ2286; LTEX212; StatŽ1106; TechEIV451
angl. diameter FizŽ2286; MatŽ212; StatŽ1106; TekstilŽ2332
pranc. diamètre TekstilŽ2332
vok. Durchmesser FizŽ2286; Diameter, Durchmesser TekstilŽ2332
rus. диаметр FizŽ2286; MatŽ212; TekstilŽ2332


slide, diapositive, Dia(positiv), Diapositiv, Dia, диапозитив, калька

diapozitỹvas
(Dia... + lot. positivus – „teigiamas“). TechEI408. Objekto fotografinis atvaizdas ant skaidraus bespalvio pagrindo (stiklo ar plėvelės). <...>. TechEIV438
Skaidraus pagrindo fotografijos (piešinio, brėžinio) atvaizdas, skirtas žiūrėti prieš šviesą arba projektuoti į ekraną. KareŽ530
Pozityvinis baltas-juodas ar spalvotas vaizdas permatomoje fotografinėje medžiagoje (stikle, juostoje). Poligrafijoje skaidrės naudojamos kaip orginalai spaudos formoms gaminti. KnygŽ333
diapozityvas ntk. skaidrė KareŽ121
diapozityvas žr. skaidrė FizŽ256; FizŽ3123; GeodezŽ32; KnygŽ89; TechEI408
skaidrė FizŽ3666; KareŽ530
skaidrė, diapozityvas FizŽ2283; GeodezŽ141; KnygŽ333; TechEIV438
angl. slide KareŽ530; slide, diapositive FizŽ2283; FizŽ3666
vok. Dia(positiv) FizŽ2283; Diapositiv, Dia FizŽ3666
pranc. diapositive FizŽ3666
rus. диапозитив FizŽ2283; FizŽ3666; KareŽ530; калька, диапозитив GeodezŽ141


diárchija
(Di... + gr. archē – „vyresnumas, valdymas“). Dviejų asmenų ar institucijų, turinčių vienodus įgaliojimus, valdžia. Ikiistoriniais laikais kai kurios giminės ar gentys, nenorėdamos sutelkti valdžios į vienas rankas, kartais rinkdavo vadus. <...>. VLEIV668
diarchija, dvivaldystė VLEIV668
dvivaldystė žr. diarchija VLEV257


diaréja
(gr. diarrheō – „prateku“). MedEI177. Dažnas tuštinimasis. Viduriuojant išmatos gali būti skystos ir gausios (>250 g per parą), skystų išmatų gali būti nedaug arba jos esti normalios. <…>. MedEII424
diarėja žr. viduriavimas MedEI177
viduriavimas, diarėja MedEII424


diastemà
(gr. diastema – „tarpas“). MedEI177. Platus (> 1 mm) tarpas tarp viršutinių centrinių kandžių. Laikinoji, arba netikroji, pradantė būna vaikui nuo mišrios sankandos susiformavimo iki pastoviųjų ilčių ir lateralinių kandžių prasikalimo. Tikroji pradantė atsiranda dėl trumpo viršutinės lūpos pasaito arba plačios kaulinės pertvaros tarp centrinių kandžių. <…>. MedEII172–173
diastema žr. pradantė MedEI177
pradantė, diastema MedEII172


digraph, двойная буква, диграф, диграмма

digrãfas
Sudėtinis rašto ženklas, susidedantis iš dviejų raidžių ir žymintis vieną garsą: liet. ch, dz, dž, lenk. sz (eš), anglų ea (i:). KalbŽ53
digrafas žr. dviguboji raidė KalbŽ50
dviguboji raidė, digrafas, dviraidis KalbŽ53
dviraidis žr. dviguboji raidė KalbŽ53
angl. digraph KalbŽ53
rus. двойная буква, диграф, диграмма KalbŽ53


dichotomy, Dichotomie, gabelige Verzweigung, wiederholte Gabelteilung, Zweiteilung, дихотомия, дихотомическое ветвление

dichotòmija
Augalų šakojimosi būdas, kai pagrindinė stiebo ar gniužulo ašis dalijasi į 2 naujas maždaug vienodas šakas. Yra keli dichotomijos tipai: izotomija (šakos vienodo ilgio) ir anizotomija (šakų ilgis skiriasi). Dichotomija būdinga daugiausia sporiniams induočiams. VLEIV673; dar žr. EkolŽ81
dichotomija, dvišakis šakojimasis VLEIV673
dichotomija žr. dvišakis šakojimasis EkolŽ69
dvišakis šakojimasis, dichotomija EkolŽ81
dvišakis šakojimasis žr. dichotomija VLEV257
angl. dichotomy EkolŽ81
vok. Dichotomie, gabelige Verzweigung, wiederholte Gabelteilung, Zweiteilung EkolŽ81
rus. дихотомия, дихотомическое ветвление EkolŽ81


diecèzija
(lot. dioecesis < gr. dioikēsis – „sritis, valda“). Krikščionių Bažnyčių administracinis vienetas, valdomas vyskupo ordinaro. Diecezijos sąvoka perimta iš romėnų administracinės sistemos. <…>. ReligŽ94; dar žr. ReligŽ403
diecezija žr. vyskupija ReligŽ94
vyskupija, vyskupystė, diecezija ReligŽ403


difereñtas
(lot. differens (kilm. differentis) – „skiriąsis; skirtumas“). Išilginis laivo pasvirimas, nustatomas pagal laivapriekio ir laivagalio grimzlių skirtumą. <…>. TechEI415
diferentas, išilginis posvyris TechEI415


diphthong, дифтонг, двугласный

diftòngas
Pagal tradicinį supratimą dviejų balsių junginys tame pačiame skiemenyje. Lietuvių literatūrinėje (=bendrinėje) kalboje yra 8 dvibalsiai; ai, au ei, eu, oi, ui, ie ir uo. Skiriami sudėtiniai ir sutaptiniai dvibalsiai. KalbŽ52
diftongas žr. dvibalsis KalbŽ50
dvibalsis, diftongas KalbŽ52
angl. diphthong KalbŽ52
rus. дифтонг, двугласный KalbŽ52


diftongizãcija
Balsio kokybės keitimasis ir jo virtimas dvibalsiu. Dažniausiai balsiai dvibalsinami tarmėse: <…>. KalbŽ52; dar žr. KalbŽ196
diftongizacija žr. dvibalsėjimas, sudvibalsėjimas KalbŽ50
dvibalsėjimas, diftongizacija KalbŽ52
sudvibalsėjimas, diftongizacija KalbŽ196
angl. diphthongization KalbŽ52; KalbŽ196
rus. дифтонгизация KalbŽ52; KalbŽ196


dimension, дименсия, размерность (1), измерение (2)

dimeñsija
1. Išvestinio fizikinio dydžio išraiška pagrindiniais fizikiniais dydžiais. ChŽ1106; dar žr. ChŽ2117. 2. Tiriamasis daugiaparametrės sistemos parametras. ChŽ1106; dar žr. ChŽ2117
dimensija, matas ChŽ1106; ChŽ2117
dimensija, matmuo ChŽ1106; ChŽ2117; StatŽ1107
matas žr. dimensija ChŽ1224; ChŽ2255
matmuo žr. dimensija ChŽ2255
angl. dimension ChŽ1106; ChŽ2117
rus. дименсия, размерность (1) ChŽ1106; ChŽ2117; измерение (2) ChŽ1106; ChŽ2117


dynamometer, dyna(mo)meter, thrust meter, dynamomètre, Dynamometer, Kraftmesser, динамометр, силомер

dinamomètras
(gr. dynamis – „jėga“ + metron – „matas“). Jėgos ir sukimo momento (jėgų poros) matuoklis. <...>. VLEIV779
(gr. dynamis – „jėga“ + metron – „matas“). Prietaisas maksimaliajai raumenų jėgai matuoti. Yra mechaniniai, pneumatiniai, elektriniai dinamometrai. SportŽ1103; dar žr. SportŽ2109–110; ŽŪEI349
dinamometras, jėgomatis FizŽ259; PrekŽ100; SportŽ1103; SportŽ2109; StatŽ1121; StatŽ2121; VLEIV779; ŽŪEI349
jėgomatis žr. dinamometras FizŽ2125; SportŽ1195; SportŽ2217; StatŽ2224; VLEVIII621
angl. dynamometer FizŽ259; SportŽ1103; SportŽ2109; dyna(mo)meter StatŽ1121; dyna(mo)meter, thrust meter StatŽ2121
pranc. dynamomètre StatŽ2121
vok. Dynamometer FizŽ259; Dynamometer, Kraftmesser SportŽ1103; SportŽ2109; StatŽ2121
rus. динамометр PrekŽ100; SportŽ1103; SportŽ2109; StatŽ2121; динамометр, силомер FizŽ259


di`polis
Dviejų miestų urbanistinis junginys. Dvimiesčiui susidaryti įtakos turi patogi miestų geopolitinė padėtis, jų dydžiai, susiklostę tarpusavio ryšiai ir kita. <...>. VLEV253
dipolis žr. dvimiestis VLEIV794
dvimiestis, dipolis VLEV253


dissimilation, диссимиляция, расподобление

disimiliãcija
Vieno ar dviejų vienodų ar panašių garsų virtimas skirtingu garsu. <...>. KalbŽ50
disimiliacija, išpanašėjimas KalbŽ50
išpanašėjimas žr. disimiliacija KalbŽ88
angl. dissimilation KalbŽ50
rus. диссимиляция, расподобление KalbŽ50


agripnija, asomnija, insomnija, nemiga, disomnija

disòmnija
(Dyssomnia; gr. dys – „neigimas“ + lot. somnus – „miegas“). PsichiatrŽ23. Įvairūs miego sutrikimai: užmigimo, miego gilumo, prabudimo, varginantys nemalonūs sapnai; nemiga dažnai būna ankstyvose psichinių ligų stadijose, ypač esant nuotaikos sutrikimams ir pan. PsichiatrŽ58
disomnija, agripnija, asomnija, insomnija žr. nemiga PsichiatrŽ23
nemiga, agripnija, asomnija, disomnija, insomnija PsichiatrŽ58


insáitas
Staigus ir ankstesne patirtimi tarsi nepagrįstas situacijos esminių santykių ir visos struktūros supratimas, problemos išsprendimas. <…>. PsichŽ118
insaitas, įžvalga PsichŽ118
įžvalga žr. insaitas PsichŽ129
angl. insight PsichŽ118
rus. инсайт PsichŽ118


dispersion, scattering, scatter, leak, Streuung, Dispersion, Zerstreuung, дисперсия, рассеяние, Hidrogeologijoje: požeminiame vandenyje vykstančių fizikinių (skirtingi greičių laukai porų kanaluose ir kt.), fizikinių cheminių (molekulinė difuzija, reakcijos tarp substancijų tirpaluose bei pačioje substancijoje ir kt.) reiškinių ir jų padarinių visuma. <…>., variance, Zerlegung, Zerteilung

dispèrsija
Išskaidymas, išsklaidymas į smulkias dalelytes; išskaidytas varijavimas. SelekŽ61
1. Sudėtinis šviesos suskaidymas prizme į atskirus spalvotus spindulius (spektrus) dėl skirtingo jų lūžio prizmėje. Suskaidytas bespalvis (baltas skaidrus) spindulys atsispindi ekrane spalvota juosta, kurioje spalvos laipsniškai kinta nuo raudonos iki violetinės. 2. Kietųjų kūnų ar skysčių išsisklaidymas smulkiomis dalelėmis kokioje nors terpėjė. EkolŽ74–75
dispersija EkolŽ74
dispersija, sklaida SelekŽ61
sklaida žr. dispersija EkolŽ274; SelekŽ193
angl. dispersion SelekŽ61; scattering, scatter, leak, dispersion EkolŽ75
vok. Streuung, Dispersion, Zerstreuung EkolŽ75
rus. дисперсия SelekŽ61; рассеяние, дисперсия EkolŽ75
Hidrogeologijoje: požeminiame vandenyje vykstančių fizikinių (skirtingi greičių laukai porų kanaluose ir kt.), fizikinių cheminių (molekulinė difuzija, reakcijos tarp substancijų tirpaluose bei pačioje substancijoje ir kt.) reiškinių ir jų padarinių visuma. <…>. HidreŽ32
dispersija HidreŽ32
dispersija, skaida FizŽ261
skaida žr. dispersija FizŽ2282; HidreŽ113
angl. dispersion HidreŽ32; dispersion, variance FizŽ261
vok. Dispersion HidreŽ32; Dispersion, Zerlegung, Zerteilung FizŽ261
rus. дисперсия FizŽ261; HidreŽ32


di`stichas
Vienas paprasčiausių posmų – dviejų eiliuotinių eilučių, kurias jungia bendri rimai bei intonacija, derinys <...>. LiterŽ142
dvieilis, distichas LiterŽ142


divergentia, divergentia characterum, дивергенция, расхождение признаков, расщепление признаков

divergeñcija
(lot. divergere – „nukrypti, išsiskirti“). Č. Darvino įvestas į biologiją terminas pažymėti augalų ir gyvūnų istorinio vystymosi procese pasireiškiančiam laipsniškam požymių kitimui vienos rūšies individų tarpe, kurio išdava, pagal Darviną, yra ta, jog susidaro dvi naujos rūšys, išnykus dėl kovos už būvį organizmams, turėjusiems pereinamojo pobūdžio požymius (= Č. Darvino į biologiją įtrauktas terminas augalų ir gyvūnų istorinio vystymosi procese pasireiškiančiam vienos rūšies individų laipsniškam požymių kitimui pažymėti, to kitimo rezultatas, pagal Darviną, yra tas, kad, išnykus dėl kovos už būvį organizmams, turėjusiems pereinamojo pobūdžio požymių, susidaro dvi naujos rūšys). BotŽ119
divergencija, požymių išsiskyrimas BotŽ119
požymių išsiskyrimas žr. divergencija BotŽ338
lot. divergentia, divergentia characterum BotŽ119
rus. дивергенция, расхождение признаков, расщепление признаков BotŽ119


diesel engine, Dieselmotor, дизель, дизельный двигатель

dýzelis
Stūmoklinis vidaus degimo variklis, kurio cilindruose degalai užsidega nuo įkaitusio oro dėl didelio slėgio. GeležinkelŽ59
dyzelinis variklis, dyzelis, GeležinkelŽ209
dyzelis žr. dyzelinis variklis GeležinkelŽ209
angl. diesel engine GeležinkelŽ209
vok. Dieselmotor GeležinkelŽ209
rus. дизель, дизельный двигатель GeležinkelŽ209


dominant species, herrschende Arten, доминантные виды

dominántai
Pagrindinės augalų ir gyvūnų bendrijos (pvz., mišriojo miško viršutinio ardo vyraujančios rūšys gali būti drebulės ir (ar) beržai, dugno biocenozėse – dreisenos). EkolŽ335
dominantai žr. vyraujančios rūšys EkolŽ75
dominantinės rūšys žr. vyraujančios rūšys EkolŽ75
vyraujančios rūšys, dominantai, dominantinės rūšys EkolŽ335
angl. dominant species EkolŽ335
vok. herrschende Arten EkolŽ335
rus. доминантные виды EkolŽ335


dominante, dominance, Dominanz, доминантность, доминирование, преобладение

dominãvimas
1. Eukariotams būdingas dviejų alelinių genų sąveikos būdas, pasireiškiantis heterozigotose, t. y. kai individo homologinėse chromosomose yra dvi skirtingos to paties geno struktūrinės atmainos. Stelbiantysis genas yra vadinamas dominuojančiuoju, stelbiamasis – recesyviuoju. 2. Alfa individo įsitvirtinimas gyvūnų buveinėse. 3. Augalų bendrijoje vienos ar kelių rūšių augalų įsitvirtinimas. EkolŽ335
(lot. dominare – „vyrauti, viešpatauti“). Vieno iš kontrastinių tėvinių požymių, kuriam išsivystyti būna tinkamos aplinkos sąlygos, vyravimas. BotŽ120
Didesnis įsigalėjimas hibride vieno iš priešingų tėvinių požymių. SelekŽ220
dominavimas žr. vyravimas EkolŽ75; SelekŽ63
dominavimas, vyravimas BotŽ120
vyravimas žr. dominavimas BotŽ480
vyravimas, dominavimas EkolŽ335; SelekŽ220
angl. dominante EkolŽ335; dominance SelekŽ220
vok. Dominanz EkolŽ335
rus. доминантность, доминирование, преобладение EkolŽ335; доминирование BotŽ120; SelekŽ220


jack, (hoisting) jack, vérin, cric, Hebebock, Hebewinde, Heber, Winde, домкрат, (подъёмный) домкрат, подъемник

domkrãtas
Mechanizmas kroviniams kelti nedideliu aukščiu. MeliorŽ87
Stacionarus, nešiojamas ar kilnojamas mechanizmas kroviniams neaukštai (ppr. iki 2 m) kelti. <…>. TechEII446
domkratas, kėliklis PolŽ63; TechEI439
kėliklis, domkratas MeliorŽ87; StatŽ1188; StatŽ2249; TechEII446
angl. jack StatŽ1188; (hoisting) jack StatŽ2249
pranc. vérin, cric StatŽ2249
vok. Hebebock, Hebewinde, Heber, Winde StatŽ2249
rus. домкрат PolŽ63; (подъёмный) домкрат, подъемник StatŽ2249


dalelių dreifas, slankis, slinkis, dreifas

drif, creep, dérive, Drift, Wanderung, дрейф

drei̇̃fas
(ol. drijven – „plaukti, varyti“). Kryptinis dalelių slinkimas dėl laukų poveikio, tankio arba t-ros gradiento. Kai nėra dreifą sukeliančių veiksnių, dalelių vid. greičiai pasiskirstę visomis kryptimis vienodai, kai yra – dalelių judesys viena (dreifo) kryptimi tikėtinesnis negu kitomis. <...>. VLEV135
Ilgalaikis dalelių slinkimas viena kryptimi, vykstantis jų pagrindinio (netvarkingo arba tvarkingo) judėjimo fone. <…>. TechEI444
1. Kryptingas dalelių slinkimas dėl lauko poveikio. 2. Nuolatinis matuoklio rodmenų kitimas, nesikeičiant jį veikiančio signalo vertei. 3. Lėtas nepageidaujamas išėjimo signalo kitimas, kai įėjimo signalas pastovus. 4. Nedidelis pjezokeramikos deformacijų pokytis per vienetinį laiko tarpą atsiradus nuolatinei įtampai slegiant arba tempiant aktyviąją medžiagą. ElektrŽ2636
dreifas, dalelių dreifas, slankis TechEI444; VLEV135
dreifas žr. slinkis ElektrŽ2147
slinkis, dreifas ElektrŽ2636
angl. drif, creep ElektrŽ2636
pranc. dérive ElektrŽ2636
vok. Drift, Wanderung ElektrŽ2636
rus. дрейф ElektrŽ2636


dresuãras
(pranc. dressoir). Nedidelė indų spinta, kurios viršutinę dalį sudaro laiptais išdėstytos lentynėlės. Skirtas brangiems indams laikyti. <...>. DailŽ107
indauja žr. dresuaras DailŽ165
dresuaras DailŽ107


dri`pingas
Pusiau automatinė tapybos technika – tapymas dažų srovelėmis, tekančiomis iš prakiurdytų skardinių. XXŽ102
dripingas, lašinimas XXŽ102


inspèkcija
(lot. inspectare – „žiūrėti, stebėti“). MedEI359. Tyrimo metodas – ligonio apžiūrėjimas, per kurį įvertinamos jo išorinės ypatybės (kūno matmenys, forma, spalva). <…>. MedEI70
apžiūra, inspekcija MedEI70
inspekcija žr. apžiūra MedEI359


laminating, laminage, contrecollage, Laminieren, Kaschieren, ламинирование, дублирование, Kopijavimas, nekeičiant duomenų fizinės formos., duplication

dubliãvimas
Tekstilės gaminio sujungimas su kitu gaminiu klijuojant, sulydant, smaigstant ir kt., siekiant pagerinti savybes arba išvaizdą. Dvilypuojama ir su neperšlampama plėvele. TekstilŽ289
dubliavimas žr. dvilypavimas TekstilŽ283
dvilypavimas TekstilŽ289
angl. laminating TekstilŽ283
pranc. laminage, contrecollage TekstilŽ283
vok. Laminieren, Kaschieren TekstilŽ283
rus. ламинирование, дублирование TekstilŽ283
Kopijavimas, nekeičiant duomenų fizinės formos. KompŽ56
antrinimas žr. dubliavimas KompŽ22
dubliavimas, antrinimas KompŽ56
angl. duplication KompŽ22,56
rus. дублирование KompŽ22,56


fumãrijus
Patalpa, į kurią namo dūmtraukiais patenka pašildytas oras ir dūmai, prieš išeidami į atvirą orą. ArchIŽ214
fumarijus, dūminė ArchIŽ214
angl. fumarium, femerell ArchIŽ214


funikuliẽrius
(pranc. funiculaire < lot. funiculus – „virvutė, lynas“). Trumpas geležinkelis su lynine traukle, įrengiamas stačiuose šlaituose keleiviams vežti. <...>. TechEI641; TechEII456
Įrenginys žmonėms ir kroviniams vertikaliai arba beveik vertikaliai kelti. TechEII456
funikulierius, keltuvas TechEI641
keltuvas žr. funikulierius TechEII456
pranc. funiculaire TechEI641


function, map, mapping, функция, отображение

fùnkcija
Taisyklė, pagal kurią kiekvienam tam tikros aibės elementui nurodomas visiškai apibrėžtas kitos aibės elementas; aibės A atvaizdavimas aibėje B yra aibėje A apibrėžta funkcija, kuri įgyja aibės B reikšmes. KompŽ33
atvaizdis, funkcija KompŽ33
funkcija žr. atvaizdis KompŽ66
angl. function KompŽ66
angl. map, mapping KompŽ33
rus. функция KompŽ66
rus. отображение KompŽ33


furùnkulas
(lot. furunculus). Gumbelis, atsiradęs dėl plauko maišelio ir riebalų liaukos ūminio pūlinio uždegimo. <...>. MedEII337
Ūminis pūlinis plauko maišelio ir riebalų liaukos uždegimas. LTEXI15
furunkulas žr. šunvotė MedEI261
šunvotė, furunkulas LTEXI15; MedEII337


field test, грунтконтроль

gruñtkontkontrolė
Veislės tapatumo ir genetinio grynumo tikrinimas lauko bandymais specialiuose augynuose. SelekŽ122
gruntkontrolė ntk. lauko patikra SelekŽ87
lauko patikra, lauko testas SelekŽ122
lauko testas žr. lauko patikra SelekŽ122
angl. field test SelekŽ122
rus. грунтконтроль SelekŽ122


fùstas
Vertikalioji kolonos (puskolonės, piliastro) dalis tarp kapitelio ir bazės arba pamato. <...>. DailŽ242
(it. fusto – „stiebas, kamienas“). Vertikalioji kolonos ar piliastro dalis. Džn. į viršų siaurėja. Puošiamas išilginiais grioveliais – kaneliūromis. ArchŽ62
fustas žr. liemuo DailŽ134; VLEVI297
liemuo, fustas ArchŽ62; DailŽ242
angl. fust ArchŽ62
it. fusto DailŽ134; VLEVI297


futeruõtė
Šiluminių agregatų, cheminių aparatų vidinis apsauginis sluoksnis. ChŽ1174; ChŽ2193
Šiluminių įrenginių ar jų dalių (katilų, krosnių, konverterių, dūmtraukių, kūryklų, metalo gabenimo kaušų), t. p. cheminių įtaisų, ėsdinimo vonių vidinė ar išorinė apsauginė danga. TechEII305
Šiluminių agregatų, jų dalių (metalurginių krosnių, stat. medžiagų degimo krosnių, metalo pervežimo kaušų, kūryklų dūmtraukių), t. p. chem. aparatų vidinė danga. LTEIV559
futeruotė žr. iškloja ChŽ1143; ChŽ2158; TechEI645
iškloja, futeruotė ChŽ1174; ChŽ2193; LTEIV559; TechEII305
angl. lining, liner ChŽ1174; ChŽ2193
vok. Futter TechEI645
rus. футеровка ChŽ1174; ChŽ2193


futliãras
(vok. Futteral). Dėžutė arba makštis knygoms ir kitiems vertingiems daiktams laikyti. Labiausiai buvo naudojamas XVI–XVIII a. <...>. KnygŽ108
futliaras, dėklas KnygŽ108
futliaras žr. dėklas GeodezŽ44
dėklas GeodezŽ30
rus. футляр GeodezŽ30


futùras
Veiksmažodžio laiko formų grupė, žyminti už kalbamąjį momentą vėlesnį, t. y. numatomą, veiksmą. LKE118
būsimasis laikas, futuras LKE118


galena; galenite; lead glance, свинцовый блеск

galeni`tas
PbS, mineralas. ChŽ1335; ChŽ2381
(lot. galena – „švino blizgis“). Sulfidų klasės mineralas PbS; švino rūda. <…>. TechEII16
galenitas žr. švino blizgis ChŽ1144; ChŽ2159
galenitas, švino blizgis TechEII16
švino blizgis, galenitas ChŽ1335; ChŽ2381
angl. galena; galenite; lead glance ChŽ1335; ChŽ2381
rus. свинцовый блеск ChŽ1335; ChŽ2381


sexual reproduction, gamogony, половое размножение, гамогония

gamogònija
Augalų dauginimas sėklomis, kurios gaunamos, išaugus vaisiams žiedų ap(si)dulkinimo būdu. SelekŽ55
gamogonija žr. dauginimas (lytinis d.) SelekŽ75
lytinis dauginimasis, gamogonija SelekŽ55
angl. sexual reproduction, gamogony SelekŽ55
rus. половое размножение, гамогония SelekŽ55


galici`zmas
Iš prancūzų kalbos pasiskolintas ar išverstas žodis ar posakis: madam iš madame, mersi iš merci, pardon, po manęs nors ir tvanas iš après moi le déluge. Nemažai prancūziškos kilmės žodžių į lietuvių kalbą yra patekę per kalbas tarpininkes. KalbŽ154
(pranc. gallicismes < lot. Gallicus – „galų, gališkas“). Iš prancūzų kalbos patekę skoliniai ar vertiniai. <...>. VLEVI356
galicizmai, prancūzybės VLEVI356
galicizmas žr. prancūzybė KalbŽ67
prancūzybė, galicizmas KalbŽ154
angl. Gallicism KalbŽ154
rus. галлицизм KalbŽ154


head gallery, seamens head, galjoen, гальюн

galjùnas
1. Viduramžių karo laivo tipas su išsikišusiu į priekį antstatu, kuriame būdavo įrengiamos išvietės. 1. Šiuolaikiniame laive – išvietė (klozetas). JūrŽ94
galjunas, laivo išvietė JūrŽ94
angl. head gallery, seamens head JūrŽ94
ol. galjoen JūrŽ94
rus. гальюн JūrŽ94


leaping; skipping, Springen, Galopp; Springen, прыганье, галоп, скачка

galòpas
Daugkartinis įvairių šuolių, šoksnių arba jų derinių kartojimas; judėjimas atsispiriant abiem kojomis. SportŽ2601
1. Daugkartinis įvairių šuolių, šoksnių arba jų derinių kartojimas; judėjimas atsispiriant abiem kojomis. 2. Žirgo bėgsena šuoliais. SportŽ1548
galopas ntk. šuoliavimas SportŽ1148; SportŽ2163
šuoliavimas SportŽ1548; SportŽ2601
angl. leaping; skipping SportŽ1548; SportŽ2601
vok. Springen SportŽ1548; Galopp; Springen SportŽ2601
rus. прыганье, галоп, скачка SportŽ1548; прыганье SportŽ2601


gamete, sex cell, гамета, половая клетка

gametà
Organizmų lytinio dauginimosi ląstelė, perduodanti palikuonims tėvų genetinę informaciją. Susidaro gametogenezės metu. <...>. ŽŪEII351
(gr. gametē – „sutuoktinė“). Organizmo lytinio dauginimosi ląstelė. Perduoda palikuonims tėvų genetinę informaciją. <...>. LTEVII57; MedEI271
Subrendusi haploidinė lytinio dauginimosi ląstelė. SelekŽ74
gameta žr. lytinė ląstelė SelekŽ74; ŽŪEI522
gameta, lytinė ląstelė MedEI271
lytinė ląstelė, gameta LTEVII57; SelekŽ121; ŽŪEII351
angl. gamete, sex cell SelekŽ74
rus. гамета, половая клетка SelekŽ74


gametophyton, generatio sexualis, gametophyte, гаметофит, половое поколене

gametofi`tas
(gr. gamatēs – „sutuoktinis“, phyton – „augalas“). Augalo kartų pakaitos fazė, kurios metu gaminamos lytinės ląstelės, arba gametos. Gametofitas turi viengubą chromosomų skaičių. BotŽ153
Lytinė žiedinių augalų karta, turinti perpus mažesnį (haploidinį) chromosomų skaičių negu sporofitas. SelekŽ75
gametofitas, lytinė karta BotŽ153; SelekŽ75
lytinė karta žr. gametofitas BotŽ198; SelekŽ104
lot. gametophyton, generatio sexualis BotŽ153
angl. gametophyte SelekŽ75
rus. гаметофит, половое поколене BotŽ153; SelekŽ75


nervinis mazgas, sąnarinis mazgas, ganglijas

nerve-knot, nerve knot, Nervenknoten, нервный узел

gánglijas
(lot. ganglion – „gumburėlis“). MedEI272. Nervinių ląstelių (neuronų), skaidulų ir neuroglijos telkinys, esantis periferinėje nervų sistemoje. <...>. MedEII68; VLEVI407
Nervinių ląstelių, skaidulų ir neurologijos telkinys periferinėje nervų sistemoje. Nervinį mazgą gaubia jungiamojo audinio kapsulė. SportŽ1348; SportŽ2382
Sąnario kapsulės arba sausgyslės makšties patologinė pūslinė išauga, pilna drebučių. LTEIII620
ganglijas žr. nervinis mazgas MedEI272; SportŽ1148; SportŽ2163
ganglijas, nervinis mazgas VLEVI407
ganglijas, sąnarinis mazgas LTEIII620
nervinis mazgas, ganglijas MedEII68; SportŽ1348; SportŽ2382
angl. nerve-knot SportŽ1348; nerve knot SportŽ2382
vok. Nervenknoten SportŽ1348; SportŽ2382
rus. нервный узел SportŽ1348; SportŽ2382


garántas
Fizinis ar juridinis asmuo (dažniausiai bankas ar draudimo kompanija), kuris įstatymų nustatyta tvarka prisiima finansinę atsakomybę dėl kito asmens įsipareigojimų muitinei įvykdymo. MuitŽ53
garantas MuitŽ53
laiduotojas žr. garantas MuitŽ88
angl. surety MuitŽ88
rus. гарант MuitŽ88


garderòbas
(pranc. garde-robe < garder – „saugoti“ + robe – „suknelė“). 1. Atskira patalpa drabužiams laikyti. <...>. 2. Drabužių spinta. VLEVI420
garderobas, drabužinė VLEVI420


garnitū̃ras
Tam tikro stiliaus ženklų rinkinys. Šriftų pavyzdžiai: Aistika, Palemonas, Times New Roman, Helvetica. Garnitūrą papildžius šrifto dydžiu, gaunamas šriftas, pavyzdžiui, Palemonas. KompeŽ1133; dar žr. KompeŽ80
garnitūras, šriftų šeima KompeŽ80; KompeŽ1133
šriftų šeima žr. garnitūras KompeŽ305; KompeŽ1482
angl. typeface, font typeface, font family, type family KompeŽ80; KompeŽ1133


garnizònas
Kai kurių valstybių kar. vienetas ir įstaiga, nuolat arba laikinai dislokuoti gyvenvietėje arba įtvirtintame rajone; <...>. VLEVII750
garnizonas žr. įgula 1 VLEVI434
įgula, garnizonas VLEVII750


gastri`tas
(lot. gastritis < gr. gastēr – „skrandis“). Skrandžio uždegimas. <...>. MedEI274
skrandžio uždegimas žr. gastritas MedEII279
gastritas, skrandžio uždegimas MedEI274


gastrorãgija
(gr. gastēr, kilm. gastros – „skrandis“ + rhagas – „įtrūkimas“). Skrandžio kraujavimas. Gali atsirasti sergantiems opalige (skrandyje arba dvylikapirštėje žarnoje susidariusios opos žaloja kraujagysles), gastritu, esant nepiktybiniam arba piktybiniam navikui, kraujuojant išsiplėtusioms stemplės ir skrandžio venoms (sergant kepenų ciroze), įplyšus stemplės ir skrandžio sienai (dėl dažno ir ilgo vėmimo). <...>. MedEI274
gastroragija, skrandžio kraujavimas MedEI274
skrandžio kraujavimas žr. gastroragija MedEII279


gastroskòpija
(gr. gastēr, kilm. gastros – „skrandis“ + skopeō – „žiūriu, stebiu“). Skrandžio gleivinės apžiūrėjimas specialiu gastroskopu. Gastroskopas esti įvairių modelių. Tinkamiausias – tai vamzdelio formos lankstus gastrofibroskopas su stiklo skaidulų pluošto optine sistema. <...>. MedEI275
gastroskopija MedEI275
skrandžio apžiūra žr. gastroskopija MedEII279


gastrotri`chai
(Gastrotricha). Apvaliųjų kirmėlių tipo klasė. LTEIV15
gastrotrichai, pilvablakstieniai LTEIV15
pilvablakstieniai žr. gastrotrichai LTEVIII627


germani`zmas
Žodis ar posakis, paskolintas iš germanų kalbų: yla, gatvė (senieji germanizmai iš gotų), bakūžė, pikis, rūmai (naujesni skoliniai iš vokiečių kalbos). KalbŽ71
germanizmas, germanybė, vokietybė KalbŽ71
germanybė žr. germanizmas KalbŽ70
vokietybė žr. germanizmas KalbŽ236
angl. Germanism KalbŽ71
rus. германизм KalbŽ71


gasification, aérification, gazéification, Vergasung, газификация

gazifikãcija
Kietojo ar skystojo kuro vertimas degiosiomis dujomis. ChŽ1112; ChŽ2124; MetrolŽ2137
Kietojo arba skystojo kuro, degiųjų naudingųjų iškasenų vertimas degiosiomis dujomis. <…>. TechEI452–453
dujinimas MetrolŽ2137
dujinimas, gazifikacija ChŽ1112; ChŽ2124; TechEI452
gazifikacija žr. dujinimas ChŽ1146; ChŽ2162; MetrolŽ2205; TechEII65
gazifikacija, dujinimas GeolŽ31
angl. gasification ChŽ1112; ChŽ2124; MetrolŽ2137
pranc. aérification, gazéification MetrolŽ2137
vok. Vergasung MetrolŽ2137
rus. газификация GeolŽ31; ChŽ1112; ChŽ2124; MetrolŽ2137


gasometer, gazomètre, Gasometer, газометр

gazomètras
Laboratorinis indas dujoms rinkti, laikyti bei jų tūriui matuoti. ChŽ1112; ChŽ2124; MetrolŽ2137
dujomatis MetrolŽ2137
dujomatis žr. gazometras ChŽ1112
dujomatis, gazometras ChŽ2124; PolŽ63
gazometras žr. dujomatis ChŽ2162; MetrolŽ2205
gazometras, dujomatis ChŽ1146
angl. gasometer ChŽ1146; ChŽ2124; MetrolŽ2137
pranc. gazomètre MetrolŽ2137
vok. Gasometer MetrolŽ2137
rus. газометр ChŽ1146; ChŽ2124; MetrolŽ2137; PolŽ63


gazònas
Žemės sklypas, apsėtas dekoratyvinėmis žolėmis. Žolių mišinys imamas toks, kad išaugtų tankus žolynas ir susidarytų tvirta velėna. Dažniausiai sėjama pievinės miglės, raudonieji eraičinai, daugiametės svidrės, baltosios smilgos. Pagal paskirtį gazonai gali būti parteriniai, pieviniai, žydintieji, sportiniai. <...>. ŽŪEI535
Reguliariai žemai pjaunama varpinių žolių pievelė; sudėtinė gazono dalis. <...>. ŽŪEIII698
Lygi, trumpai kerpama stadionų, sporto aikščių, aikštelių pievelė, išauginta iš tam tikrų žolių rūšių arba mišinių. SportŽ1635; SportŽ2695
gazonas ntk. veja SportŽ1150
gazonas žr. veja SportŽ2163
gazonas, veja ŽŪEI535
veja SportŽ1635; SportŽ2695; ŽŪEIII698
angl. lawn SportŽ1635; SportŽ2695
vok. Rasen, Rasenfläche SportŽ1635; SportŽ2695
rus. газон SportŽ1635; SportŽ2695


gemini, биваленты

gèminos
Homologinių chromosomų pora, susijungusi pirmojo branduolio dalijimosi metu. BotŽ122
dvynės, geminos BotŽ122
geminos žr. dvynės BotŽ156
lot. gemini BotŽ156
rus. биваленты BotŽ122


generatio, generation, Generation, Schicht, генерация, поколение, род

generãcija
Vienu metu egzistuojantys ir amžiumi panašūs vienos veislės, linijos ir panašūs individai, tarpusavyje artimi pagal giminiškumo su savo pirmtaku laipsnį. SelekŽ104; dar žr. BotŽ156
(lot. generatio – „gimdymas“). Gyvūnų vystymosi ciklas nuo kiaušinio iki lytiškai subrendusio individo. Gali būti vienmetė generacija, kai vystymosi ciklas trunka 1 m., ir daugiametė generacija, kai vystymosi ciklas trunka 2 m. ir ilgiau. <...>. ŽŪEI545
1. Gyvulių grupė, vienodai nutolusi pagal kilmę nuo savo pirmtakų; 2. organizmo laikotarpis nuo vystymosi pradžios iki jo dauginimosi. GyvŽ61
Populiacijos individų grupė, su bendrais protėviais susijusi vienodu giminystės laipsniu. Trukmė atitinka vidutinį rūšies, kuriai šie individai priklauso, reprodukcijos amžių. EkolŽ157
Populiacijos individų grupė, su bendrais protėviais susijusi vienodu giminystės laipsniu, pvz., tėvai, vaikai ir vaikaičiai – 3 nuoseklios generacijos. <...>. VLEIX500
generacija žr. karta EkolŽ113; GyvŽ44; SelekŽ80; VLEVI528
generacija, karta BotŽ156; ŽŪEI545
karta žr. generacija BotŽ198; ŽŪEII67
karta, generacija EkolŽ157; GyvŽ61; SelekŽ104; VLEIX500
lot. generatio BotŽ156
angl. generation EkolŽ157; GyvŽ172; SelekŽ104
vok. Generation, Schicht EkolŽ157
rus. генерация, поколение BotŽ156; SelekŽ104; поколение, род EkolŽ157; поколение GyvŽ172


Gestelt, гештальт

geštáltas
Visybė, funkcinė struktūra, kuri pagal jai būdingus dėsnius telkia įvairius pavienius reiškinius. <...>. PsichŽ92
geštaltas PsichŽ92
visybė žr. geštaltas PsichŽ327
angl. Gestelt PsichŽ92
rus. гештальт PsichŽ92


generalis, generalization, Generalisation, Generalisierung, генерализация, обобщение

generalizãcija
(lot. generalis – „bendras“). 1. Pedagoginis veiksmas, kuriuo nustatomi nagrinėjamų reiškinių bendrieji požymiai, t. y. remiantis esminiais požymiais daromos išvados. Mokytojas turi skatinti mokinius pačius daryti apibendrinimus, išnagrinėjus konkrečią medžiagą. 2. Mąstymo operacija, kai mintimis randami bendrieji ir esminiai objektų grupės požymiai. EdukŽ19; dar žr. PedŽ13
apibendrinimas žr. generalizavimas GeodezŽ13
generalizacija žr. apibendrinimas EdukŽ80; PedŽ62
generalizavimas, apibendrinimas GeodezŽ46
lot. generalis PedŽ62
angl. generalization EdukŽ19; PedŽ13
vok. Generalisation PedŽ13; Generalisierung EdukŽ19
rus. генерализация, обобщение GeodezŽ46; обобщение PedŽ13; EdukŽ19


genitive (case), родительный падеж, генитив

genitỹvas
Linksnis, nurodantis priklausymą, veiksmo objektą bei turintis nemažai kitų reikšmių. <...>. KalbŽ102
genityvas žr. kilmininkas KalbŽ70
kilmininkas KalbŽ102
angl. genitive (case) KalbŽ70,102
rus. родительный падеж, генитив KalbŽ70,102


genodermatòzės
(gr. genos – „giminė, kilmė“ + derma – „oda“). Jų žinoma ~300. Dažnai pažeidžia ne tik odą, bet ir kitus organus bei jų sistemas. Dažniausiai yra ichtiozės ir pūslinės epidermolizės. Odos paveldimosioms ligoms būdinga tai, kad nuo menkiausio odos sužeidimo ar užgavimo (kartais ir savaime) atsiranda pūslių, pripildytų skaidraus ar kraujingo skysčio. Dažnai pažeidžiama ir gleivinė, nagai (jie gali nukristi). Pūslėms užgijus, kartais lieka paviršinių ar gilių randų. <...>. MedEII98
genodermatozės žr. odos paveldimosios ligos MedEI279
odos paveldimosios ligos, genodermatozės MedEII98


geokriologija, litosferos kriologija, įšalotyra

science of congelation, Forschung von Gefrieren, мерзлотоведение

geokriològija
(gr. gē – „žemė“ + kryos – „šaltis, ledas“ + logos – „mokslas“). Mokslo šaka, tirianti įšalusias uolienas (dirvožemius gruntus). Nagrinėja įšalusių uolienų kilmę, struktūrą, sudėtį ir savybes, raidą, egzistavimo Žemės plutoje, t. p. geol. geomorf., hidrogeol. ir geofiz. reiškinius įšalusiose uolienose. <...>. ŽŪEI550
Kriologijos šaka, tirianti įšalo egzistavimo kriolitozonoje (Žemės plutos viršutinėje dalyje) priežastis ir sąlygas, uolienų (grunto) daugiamečio įšalimo ir atitirpimo dėsningumus, dėl jų vykstančius gamtinius reiškinius (geologinius, geomorfologinius, hidrologinius, hidrogeologinius, geofizinius ir kt.) ir jų padarinius, šalčio veikiamų ir įšalusių dirvožemių, uolienų (grunto), sniego ir ledo juose kilmę, paplitimą, sudėtį, struktūras, fiz. ir mech. savybes. <...>. TechEII303
(Geo...+ gr. kryos – „šaltis“ + logos – „mokslas“). Kriologijos šaka, tirianti įšalusias uolienas (dirvožemius, gruntus). <...>. LTEIV64
Mokslas, tiriantis uolienų požeminį apledėjimą, Žemės plutos įšalo zona. EkolŽ142
geokriologija žr. įšalotyra EkolŽ116; TechEII94
geokriologija, įšalotyra ŽŪEI550
įšalotyra, geokriologija EkolŽ142; TechEII303; ŽŪEI660
įšalotyra, litosferos kriologija TechEII303
angl. science of congelation EkolŽ142
vok. Forschung von Gefrieren EkolŽ142
rus. мерзлотоведение EkolŽ142


geotropi`zmas
(gr. gē – „žemė“, tropos – „pasisukimas“). Augalo dalių judesiai, žemės traukos jėgos sukelti. BotŽ158
Augalų dalių judesiai, kuriuos sueklia Žemės traukos jėga. VLEVI591
geotropizmas BotŽ158
geotropizmas žr. tropizmas VLEVI591
žemėlinka žr. geotropizmas BotŽ487
lot. geotropismus BotŽ158
rus. геотропизм BotŽ158


case, гильза

gi`lzė
Sudedamoji artilerijos šaudmens dalis, į kurią dedamas šaunamasis užtaisas, kapsulė (kapsulinė įvorė) ir įvairūs priedai – liepsnos slopinimo medžiagos, vario šalinimo ritinėlis ir kt. Tai cilindro formos plonasienis, kelis kartus už savo skersmenį aukštesnis, vienu atviru galu vamzdis. Į atvirąjį galą tvirtinamas sviedinys (vientisinio šaudmens) arba jis sandariai užkemšamas (dvinario ir trinario šaudmens). <...>. KareŽ640
(vok. Hülse – „apvalkalas“). TechEII112. Šaulių ginklų arba artilerijos šaudmens elementus jungiančioji detalė, į kurią dedamas parako užtaisas ir priedai, tvirtinama kapsulė, kulka arba vientisojo artilerijos šaudmens sviedinys. <...>. TechEIV841
gilzė ntk. tūta KareŽ165
gilzė žr. tūta TechEII112
tūta, gilzė TechEIV841
tūta KareŽ640
angl. case KareŽ640
rus. гильза KareŽ640


getters, getter, gettering agent, fixateur de gaz, Getter, Fangstoff, газопоглотитель, геттер

gèteris
Medžiagos, gerai sugeriančios deguonį, azotą, anglies dioksidą ir kt. dujas, išskyrus inertines. LTEIV82
dujų sugėriklis FizŽ3774; RadioelŽ692
geteriai, dujų sugėrikliai LTEIV82
geteris žr. dujų sugėriklis FizŽ3232; RadioelŽ224
geteris, dujų sugėriklis FizŽ299
angl. getters LTEIV82; getter, gettering agent FizŽ299; FizŽ3774; RadioelŽ692
pranc. getter, fixateur de gaz FizŽ3774; getter RadioelŽ692
vok. Getter, Fangstoff FizŽ299; FizŽ3774; RadioelŽ692
rus. газопоглотитель, геттер FizŽ299; FizŽ3774; RadioelŽ692


gaiters; leggings, guêtres, Gamaschen; Stutzen; Wadenstrümpfe, Gamaschen, гетры

gètrai
Kojinės iki kelių, be pėdų. Blauzdines dažniausiai mūvi futbolo, žolės riedulio žaidėjai. SportŽ171; SportŽ276
blauzdinės, getrai SportŽ171; SportŽ276
getrai žr. 2. blauzdinės AprŽ36
getrai žr. blauzdinės SportŽ1152; SportŽ2166
angl. gaiters; leggings AprŽ22; SportŽ171; SportŽ276
pranc. guêtres AprŽ23
vok. Gamaschen; Stutzen; Wadenstrümpfe SportŽ171; SportŽ276; Gamaschen AprŽ22
rus. гетры AprŽ23; SportŽ171; SportŽ276


ghanadvarà
Masyvios induistų šventyklos durys, už kurių yra relikvijų skrynioje saugoma dievybė. ArchIŽ224
dievybės patalpos durys, ghanadvara ArchIŽ224
angl. ghanadvara ArchIŽ224


gigántas
(gr. gigas, -antos – „milžiniškas“). Aukštaūgiai augalai, viršijantys savo ūgiu normalius tos pat rūšies atstovus. Gigantizmas yra paveldimas augalo pakitimas. BotŽ158
gigantai, milžinai BotŽ158
milžinas, gigantas VetŽ164
milžinai žr. gigantai BotŽ288
lot. gigantes BotŽ158; gigas VetŽ164


gigantism, gigantismus, Gigantismus, гигантизм

giganti`zmas
(gr. gigas – „didžiulis“). Pernelyg didelis kaulų, minkštųjų audinių, vidaus organų proporcingas augimas. Prasideda vaikui arba paaugliui, kol dar nesibaigęs jo fiziologinio augimo periodas, dėl hipofizės priekinės skilties gaminamo augimo hormono (somatotropino) pertekliaus. <...>. MedEI284
(Gigantismus < lot. giganteus – „milžiniškas“). Klinikinis sindromas. Būdingas itin aukštas ūgis, sutrikusi lytinė f-ja, gali atsirasti skydliaukės f-jos, angliavandenių apykaitos sutrikimų, necukrinis diabetas. <...>. VLEVI648
Pernelyg didelis žmogaus, gyvūno ar kai kurių organizmo dalių proporcingas augimas. EkolŽ118
(gr. gigas, -antos – „milžiniškas“). Augalų prigimties pakitimas, pasireiškiantis neįprastai aukštu ūgiu. BotŽ158
aukštaūgiškumas žr. gigantizmas BotŽ75
gigantizmas, aukštaūgiškumas BotŽ158
gigantizmas, milžinūgystė EkolŽ118; MedEI284; VLEVI648
milžinūgystė žr. gigantizmas EkolŽ201; MedEII28
angl. gigantism EkolŽ118
lot. gigantismus BotŽ158
vok. Gigantismus EkolŽ118
rus. гигантизм BotŽ158; EkolŽ118


gingivi`tas
(lot. gingivitis < gingiva – „dantenos“). Dantenų uždegimas. Sukelia bakterijos arba virusai, dantų apnašos, blogai įdėtos plombos arba protezai, dantų padėties ir sankandos anomalijos. <...>. MedEI291
dantenų uždegimas žr. gingvinitas MedEI156
gingivitas MedEI291


ginofòras
(gr. gynē – „moteris“, phoros – „nešantis“). Žiedsosčio pailgėjimas tarp kuokelyno ir piestelyno, sudarantis kotelį, ant kurio yra iškelta aukštyn piestelė. BotŽ159
ginoforas BotŽ159
piestelynkotis žr. ginoforas BotŽ323
lot. gynophorum BotŽ159
rus. гинофор BotŽ159


gi`pskartonis
Lakštinė apdailos medžiaga. <...>. TechEIV620
1. Surenkamojo tinko lakštai. 2. Tinko skiedinio sausas mišinys. <...>. TechEIV382
sausasis tinkas TechEIV382
surenkamasis tinkas, sausasis tinkas, gipskartonis TechEIV604


ledynmetis, ledynmetis (, glacialis – „leduotas“)., glacialas

glaciãlas
Žemės geol. istorijos kvartero periodo laikotarpis, kai didelius š. pusrutulio plotus dengė ledynai. <...>. ŽŪEII301
Žemės geol. istorijos šalto klimato laikotarpis, kai didesnę Žemės dalį dengia ledynai, arčiau pusiaujo pasislenka augalijos ir klimato zonos. LTEVI403
glacialas, ledynmetis GeolŽ35
glacialas žr. ledynmetis (lot. glacialis – „leduotas“). VLEVI740
ledynmetis, glacialas LTEVI403; ŽŪEII301
rus. гляциаль GeolŽ35


glaciològija
(lot. glacies – „ledas“ + gr. logos – „mokslas“). Mokslas, tiriantis ledynų kilmę, raidą, savybes, paplitimą, poveikį geografinei aplinkai. GeogrŽ65
glaciologija, ledynotyra GeogrŽ65


glycyphyta, пресноводные и пресноземные растения

glikofi`tai
(gr. glykys – „saldus“, phyton – „augalas“). Augalai, augantys substrate, turinčiame ne daugiau kaip 0,5 % natrio chlorido. BotŽ164
gėlavandeniai augalai žr. glikofitai BotŽ53
gėlažemiai augalai žr. glikofitai BotŽ53
glikofitai BotŽ164
lot. glycyphyta BotŽ164
rus. пресноводные и пресноземные растения BotŽ164


gli`ntveinas
(vok. Glühwein). Karštas alkoholinis gėrimas iš vynuogių vyno su cukrumi ir prieskoniais (cinamonu, gvazdikėliais, muskatais, citrinų, apelsinų žievelėmis). VLEVI759
glintveinas, karštvynis VLEVI759


glisadà
Orlaivio žemėjimo trajektorija tupiant. Paprastomis meteorologinėmis sąlygomis lakūnas išlaiko tūptinę tiesiogiai įvertindamas padėtį; sudėtingomis – naudojant radiotechninę įrangą (tupimo radiolokacijos stotį, tūptinės ir kurso radijo švyturius). KareŽ639
glisada ntk. tūptinė KareŽ176
tūptinė KareŽ639
angl. glide path KareŽ639
rus. глиссада KareŽ639


glide, глиссирование

glisãvimas
(pranc. glisser – „slysti“). TechEII131. 1. Bematis dydis, reiškiamas santykiu s = (n1 – n)/ n1; čia s – slydimas, n1 – magnetinio lauko sukimosi greitis, n – asinchroninės elektros mašinos rotoriaus sukimosi greitis. <…>. 2. Orlaivio judėjimas šonu, kai greičio vektorius nėra vertikalioje išilginės orlaivio ašies plokštumoje. <...>. 3. Automobilio rato čiuožimas šlapio kelio paviršiumi. <...>. TechEIV473
Plaukimas slystant vandens paviršiumi dėl hidrodinaminės jėgos poveikio į laivo dugną. BurŽ26
glisavimas, slydimas BurŽ26
glisavimas žr. slydimas BurŽ67; TechEII131
slydimas TechEIV473
angl. glide BurŽ26
rus. глиссирование BurŽ26


Glc, vynuogių cukrus, dekstrozė, gliukozė

gliukòzė
(gr. glykos – „saldus“). C6H12O6, dažniausias gamtoje heksozių grupės angliavandenis. Svarbiausias ląstelių energijos šaltinis. Laisvos gliukozės yra žmogaus ir gyvūnų audiniuose, augaluose, daug vaisiuose ir daržovėse. Gliukozė taip pat įeina į kitų angliavandenių (laktozės, maltozės, sacharozės), polisacharidų (glikogeno, krakmolo, celiuliozės) sudėtį. Skylant gliukozei, atsipalaiduoja energija ir susidaro kiti biologiškai svarbūs junginiai (kiti cukrūs, sorbitolis, gliukurono rūgštys, gliukozaminas). <...> MedEI300
(gr. glykys). Monosacharidų (heksozių) grupės angliavandenis. Labiausiai paplitęs gamtoje angliavandenis. Vienas pirmųjų fotosintezės produktų. Yra optiškai aktyvių formų (D ir L), bet gamtoje paplitusi D gliukozė. Daugiausia gliukozės yra augalų sėklose, vaisiuose, šaknyse, lapuose. Būtinas visų gyvų organizmų komponentas. <...>. ŽŪEI576
(gr. glykys – „saldus“). C6H12O6, saldaus skonio monosacharidas, aldoheksozė. Bespalviai kristalai. <...>. VLEVI761
gliukozė, Glc, vynuogių cukrus VLEVI761
gliukozė, vynuogių cukrus MedEI300
gliukozė, vynuogių cukrus, dekstrozė ŽŪEI576
vynuogių cukrus, gliukozė MedEII427


gratuãras
(pranc. grattoir < gratter). DailŽ149. Grafikos įrankis: lygiašonio trikampio skerspjūvio plieninis strypas smailiu galu ir medine rankena. Juo šalinamos šerpetos vario raižiniuose ir sausosios adatos plokštėse. <...>. DailŽ390–391
gratuaras žr. skutiklis DailŽ149
skutiklis, gratuaras DailŽ390–391
šaberis ntk. skutiklis DailŽ406


gliutènas
(lot. glutinum – „klijai“). Sudėtinis augalinis baltymas. Gelsvai pilkas, netirpsta vandenyje. <...>. VLEVI761
gliutenas, glitimas VLEVI761


glosi`tas
Naminių gyvulių liežuvio uždegimo priežastys: cheminiai ir mechaniniai liežuvio pažeidimai, stomatitai, kai kurios infekcinės ligos. <...>. ŽŪEII328
(lot. glositis < gr. glōssa – „liežuvis“). Liežuvio uždegimas. Gali prasidėti po liežuvio traumos (įsikandus, nusideginus karštu maistu ar cheminėmis medžiagomis); sergant avitaminoze, nuo kai kurių vaistų. <...>. MedEI300–301
glositas, liežuvio uždegimas MedEI300
glositas žr. liežuvio uždegimas ŽŪEI576
liežuvio uždegimas, glositas ŽŪEII328
liežuvio uždegimas žr. glositas MedEII493


Japanese checkers, japanisches Damespiel, го

gò
Šaškių žaidimo atmaina. Žaidimo plotas – 19×19 susikertančių linijų, kurios sudaro 361 susikirtimo tašką. Šiuose taškuose dedamos šaškės. Vertikaliosios linijos sužymėtos raidėmis nuo a iki t, o horizontaliosios – skaičiais nuo 1 iki 19. Žaidžiama kauliukais–šaškėmis, kurių yra 180 baltų ir 181 juodas. Tikslas – užimti kuo didesnį žaidimo plotą, kartu trukdyti tai padaryti varžovui arba apsupti dar neužimtus taškus. Japonijoje šis žaidimas buvo žaidžiamas prieš 4 tūkst. metų, Europoje paplito nuo 1616 m. Nuo 1957 m. reguliariai rengiami Europos čempionatai. SportŽ1544; SportŽ2595–596
go žr. japoniškosios šaškės SportŽ1157; SportŽ2172
japoniškosios šaškės, go SportŽ1544; SportŽ2595
angl. Japanese checkers SportŽ1544; SportŽ2595
vok. japanisches Damespiel SportŽ1544; SportŽ2595
rus. го SportŽ1544; SportŽ2595


gòlbolas
Neregių ir silpnaregių sportinis žaidimas su kamuoliu. Žaidžia 2 komandos po 3 žaidėjus (dar yra 1–3 atsarginiai). Tikslas – įridenti kamuolį į varžovų komandos vartus ir apginti savuosius. Žaidžiama lygaus paviršiaus aikštėje, kurios dydis vyrams 9×18 m, moterims 9×14 m. <...>. SportŽ1452; SportŽ2500; VLEI230
aklųjų riedulys, golbolas SportŽ1452; SportŽ2500; VLEI230
golbolas žr. aklųjų riedulys SportŽ1157; SportŽ2173; VLEVI790
angl. goal-ball SportŽ1452; SportŽ2500
vok. Torball SportŽ1452; SportŽ2500
rus. голбол SportŽ1452; SportŽ2500


knee-sock, bas au genou, Kniestrumpf; Socke,, получулок

gòlfai
Trumpa moteriška, vyriška ar vaikiška kojinė, dengianti kojos pėdą ir blauzdą iki kelių. TekstilŽ2294
puskojinė TekstilŽ2294
golfai žr. puskojinės TekstilŽ2115
angl. knee-sock TekstilŽ2294
pranc. bas au genou TekstilŽ2294
vok. Kniestrumpf; Socke, TekstilŽ2294
rus. получулок TekstilŽ2294


gòmfas
(gr. gomphos – „varžtas“). Stora išauga iš apatinės kerpių gniužulo pusės; su ja kerpė prisitvirtina prie substrato. BotŽ166
bamba žr. gomfas BotŽ83
gomfas BotŽ166
lot. gomphus, umbo BotŽ166
rus. гомф BotŽ166


gonãdos
(gr. gonē – „sėkla“). MedEI301. Organai, gaminantys lytinius hormonus. Vyro lytinės liaukos yra sėklidės, moters – kiaušidės. <...>. MedEI509
Organai, gaminantys lytines ląsteles (kiaušinėlius ir spermatozoidus) ir lytinius hormonus. <...>. ŽŪEII352
(gr. gonē – „sėkla“). Gyvūnų ir žmogaus organai, gaminantys lytines ląsteles (kiaušinius ir spermatozoidus), o aukštesniųjų stuburinių gyvūnų bei žmogaus – ir lytinius hormonus. <...>. LTEIV148; VLEVI804
gonados žr. lytinės liaukos MedEI301; ŽŪEI579
gonados, lytinės liaukos LTEIV148; VLEVI804
lytinės liaukos, gonados MedEI509; ŽŪEII352
lytinės liaukos žr. gonados LTEVII57


grãbenas
(vok. Graben – „griovys“). Įsmukęs Žemės plutos plotas (luistas, blokas), ribojamas tektoninių įtrūkių – stačių sprūdžių, rečiau – antsprūdžių. <...>. TechEII139; dar žr. GeogrŽ65; LTEIV163
grabenas, įsprūdis GeogrŽ65; LTEIV163; TechEII139
grabenas, įsprūdas GeolŽ37
įsprūdis žr. grabenas LTEIV543
rus. грабен GeolŽ37


gradãcija
1. Kaitymas laipsniais. 2. Stiliaus figūra (sin. gradacija), kurią sudaro tam tikrų dalykų, ypatybių ar veiksmų išvardijimas silpnėjimo arba stiprėjimo tvarka: Ar miške aš čia stoviu, ar danguj, ar rojuj?! (A. Baranauskas). <...>. KalbŽ111–112
(lot. gradatio – „laipsniškas stiprėjimas“). LiterŽ158. Stilistinė figūra: poetinės kalbos posakis, sudarytas grupuojant vis stiprėjančios arba silpnėjančios prasmės išsireiškimus <...>. LiterŽ194
Retorinė figūra – kalbos komponentų išdėstymas jų stiprėjimo ar silpnėjimo tvarka. <...>. VLEVII39
gradacija, laipsniavimas VLEVII39
gradacija žr. laipsniavimas KalbŽ74, LiterŽ158
laipsniavimas KalbŽ111
laipsniavimas žr. gradacija VLEXI437
angl. gradation KalbŽ111
rus. градиация KalbŽ111


grading, classing, graduation, classement, ordonnance, Einordnung, Klassierung, градуировка, классировка

gradãvimas
Medžiagų skirstymas laipsniais iš eilės pagal konkretų požymį ar jų grupę. TekstilŽ2181
gradavimas žr. laipsniavimas TekstilŽ2116
laipsniavimas žr. gradavimas TekstilŽ2181
laipsniavimas TekstilŽ2181
angl. grading, classing TekstilŽ2181
pranc. graduation, classement, ordonnance TekstilŽ2181
vok. Einordnung, Klassierung TekstilŽ2181
rus. градуировка, классировка TekstilŽ2181


granuliãcijos
(lot. granulationes < granulum – „grūdelis“). Jaunas randinis jungiamasis audinys. Susideda iš naujai susidariusių kapiliarų, pailgų ir apvalių jungiamojo audinio ląstelių, dažnai ir leukocitų. Granuliacijos būna raudonos, grūdėtu paviršiumi. Susidaro, kai gyja nesusiūta žaizda. <...>. MedEI303
granuliacijos, granuliacinis audinys, grūdėtasis audinys MedEI303


gravirãvimas
(pranc. graver – „raižyti“). DailŽ149. 1. Grafikos ir poligrafijos technika: iškilaus ar įgilinto vaizdo rankinis ar mechanizuotas raižymas spec. įrankiais kietos medžiagos (metalo, medžio, akmens, linoleumo, plastiko) paviršiuje; kai kada piešinys dar paėsdinamas rūgštimi. 2. Stiklo dekoravimo technika. <...>. DailŽ351
graviravimas žr. raižyba TechEII154
graviravimas žr. raižymas DailŽ149; VLEVII111
raižyba, graviravimas TechEIV255
raižymas, graviravimas DailŽ351; VLEXIX491


kairinis kirčio ženklas, kairinis kirtis, gravis

grave accent mark, grave, grave accent, гравис

grãvis
Kirčio ženklas ( ? ), kuriuo lietuvių kalboje žymimas trumpas kirčiuoto skiemens balsis: buvo, kasti, nešdamas, visas, bei tvirtapradė priegaidė mišriuosiuose dvigarsiuose su i, u ir dvibalsyje ui: kluika, pirmas, šiurti. KalbŽ95
Ženklas ?. Kodai: 96 (ASCII, dešimtainis), U +0060. Savarankiškas ženklas, neturintis aiškios paskirties. Pakeltas aukščiau ir uždėtas ant raidės gali būti laikomas tos raidės diakritiniu ženklu. <...>. KompeŽ119
gravis žr. kairinis kirčio ženklas KalbŽ76
gravis žr. kairinis kirtis KompeŽ86; KompeŽ1144
kairinis kirčio ženklas, gravis KalbŽ95
kairinis kirtis KompeŽ119; KompeŽ1196–197
angl. grave accent mark KalbŽ95; grave, grave accent KompeŽ119; KompeŽ1197
rus. гравис KalbŽ95


гравитация, всеобщее тяготение

gravitãcija
(lot. gravitas – „sunkumas“). Viena iš keturių gamtoje žinomų fundamentaliųjų fizinių sąveikų, nulemta sąveikaujančiųjų kūnų masės, jų pasiskirstymo ir judėjimo erdvėje. LTEIV196; TechEII154; VLEVII112
gravitacija, visuotinė trauka FizŽ133; LTEIV196; TechEII154; VLEVII112
visuotinė trauka, gravitacija FizŽ197
visuotinė trauka žr. gravitacija LTEXII311
rus. гравитация FizŽ133; всеобщее тяготение FizŽ133,97


engraving, etching, gravure, Stich, гравюра

graviūrà
Grafikos kūrinys: atspaudas (dažn. popieriuje) nuo grafikos įrankiais išraižytos plokštės. <...>. DailŽ351
Lakštinės grafikos kūrinys – metalo, medžio ar kitos medžiagos plokštėje išraižytas vaizdas: medžio raižinys (ksilografija), vario raižinys, lino raižinys, plieno raižinys. BibliotekŽII72
1. Raižinys metale arba akmenyje. 2. Rankomis metale arba akmenyje daryto raižinio atspaudas. KnygŽ304
(pranc. gravure). Spausdintos grafikos kūrinys; rankomis (kaltu arba adata) raižytas kietos medžiagos plokštės atspaudas. <...>. TechEIV256
Spausdintos grafikos kūrinys; rankomis (kaltu arba adata) raižytos kietos medžiagos plokštės atspaudas (estampas, iliustracija). LTEIX313
1. Spaudos forma – ant metalo, medžio ar akmens plokštės padarytas raižinys. 2. Tokio raižinio atspaudas. <...>. ŽŽ337
graviūra žr. raižinys BibliotekŽII28; DailŽ149; KnygŽ119; TechEII157; VLEVII114; ŽŽ324
raižinys, graviūra BibliotekŽII72; DailŽ351; KnygŽ304; LTEIX313; PrekŽ88; TechEIV256; ŽŽ337
angl. engraving, etching BibliotekŽII72
pranc. gravure DailŽ149; KnygŽ119; TechEII157; VLEVII114
vok. Stich BibliotekŽII72
rus. гравюра BibliotekŽII72; PrekŽ88


grei̇̃deris
(angl. grader < grade – „lyginti“). Savaeigė (autogreideris) arba prie vilkiko kabinama kelių mašina gruntui plonu sluoksniu nukasti ir perstumti. <...>. VLEVII127
Mašina, kurios darbo organas – peilis atpjauna, perstumia ir išlygina gruntą. MeliorŽ60
grandytuvas žr. greideris MeliorŽ59
greideris MeliorŽ60; VLEVII127
rus. грейдер MeliorŽ60


grei̇̃feris
Kėlimo kranų ir ekskavatorių mechaniškai valdomas krūviams paimti prietaisas, susidedantis iš dviejų arba kelių žiaunų; <...>. MeliorŽ60
(vok. greifen – „griebti“). Kėlimo mašinos mechanizmas akmens anglims, rūdai, akmenims ir kitoms biriosioms medžiagoms arba vienetiniams kroviniams suimti. LTEIV201
greiferis žr. ekskavatorius, greiferis MeliorŽ60
greiferis, griebtuvas LTEIV201; MeliorŽ60; PrekŽ89
griebtuvas žr. greiferis MeliorŽ61
griebtuvas, greiferis PolŽ76
rus. грейфер MeliorŽ60,61; PolŽ76; PrekŽ89


raw silk, soie grège, soie écrue, Rohseide, Grègeseide, грежа, шёлк-сырец

grežà
Iš keleto kokonų į sruogas arba į kūginę ritę suvyniotas ir išdžiovintas natūralusis šilkas, žaliava tekstilės fabrikams. TekstilŽ140
Keletas ar keliolika drauge išvyniotų kokonų siūlų ir sericinu susiklijavusių į vieną daugiagijį siūlą. TekstilŽ2428
greža ntk. žaliavinis šilkas TekstilŽ2118
grėžė žr. žaliavinis šilkas TekstilŽ112
žalias šilkas žr. žaliavinis šilkas TekstilŽ140
žaliavinis šilkas TekstilŽ140; TekstilŽ2428
angl. raw silk TekstilŽ2428
pranc. soie grège, soie écrue TekstilŽ2428
vok. Rohseide, Grègeseide TekstilŽ2428
rus. грежа, шёлк-сырец TekstilŽ140; шёлк-сырец TekstilŽ2428


finger board, touche, Griff, Tastiera, Į pasagą įsukamas geležies ar plieno darinys, apsaugantis arklį nuo slydimo žiemą., calk, шип

gri`fas
Styginių instrumentų – smuiko, violončelės, kontraboso ir kt. – kakliuko viršutinė juodmedžio lentelė, prie kurios griežiant spaudžiamos stygos. MuzŽ184
grifas žr. postygis MuzŽ95
postygis MuzŽ184
angl. finger board MuzŽ184
pranc. touche MuzŽ184
vok. Griff MuzŽ184
it. Tastiera MuzŽ184
Į pasagą įsukamas geležies ar plieno darinys, apsaugantis arklį nuo slydimo žiemą. GyvŽ60
grifas žr. kapliukas GyvŽ50
kapliukas GyvŽ60
angl. calk GyvŽ172
rus. шип GyvŽ172


gri`lis
(<pranc. griller – „kepti“). Kepimo krosnelė. TechEII172. Elektrinė krosnelė paukščiams, mėsos ar žuvies gabalams, daržovėms, sumuštiniams kepti. <…>. TechEII458
Krosnelė mėsai, žuviai, daržovėms kepti, sumuštiniams skrudinti. <...>. VLEIX745
grilis žr. kepsninė TechEII172; VLEVII171
kepsninė, grilis TechEII458
kepsninė, grilis, kepimo krosnelė VLEIX745


gròtas
Apatinė grotstiebio burė burlaiviuose su tiesiosiomis burėmis. BurŽ20
grotas žr. didburė BurŽ26
grotas, didburė PolŽ76
angl. mainsall BurŽ20
rus. грот BurŽ20; PolŽ76


gruñtas
Podirvožeminis žemės plutos sluoksnis. MeliorŽ63
gruntas, įžemis MeliorŽ63
įžemis žr. gruntas MeliorŽ80
rus. грунт MeliorŽ63


gummosis, gumming, Gummifluß, гуммоз, камедетечение

gumòzė
Ore sukietėjančių lipnių medžiagų tekėjimas iš kaulavaisinių medžių žaizdų. BotŽ265
Ore stingstančio lipnaus, gelsvo skysčio (lipų) tekėjimas iš kaulavaisinių medžių žaizdų. EkolŽ185; dar žr. LTEVII42; ŽŪEII347
gumozė žr. lipaplūdis BotŽ170; EkolŽ125; ŽŪEI608
lipaplūdis, gumozė BotŽ265; EkolŽ185; LTEVII42; PrekŽ93; ŽŪEII347
lot. gummosis BotŽ265
angl. gumming, gummosis EkolŽ185
vok. Gummifluß EkolŽ185
rus. гуммоз, камедетечение BotŽ265; EkolŽ185; гуммоз PrekŽ93


gutãcija
(lot. gutta – „lašas“). Vandens lašelių iš(si)skyrimas pro lapų pakraščiuose esančias angeles – hidatodas. BotŽ170
gutacija, lašėjimas BotŽ170
lašėjimas žr. gutacija BotŽ260
lot. guttatio BotŽ170
rus. гуттация BotŽ170


gùtas
Vienas iš kabančiųjų papuošalų, dažniausiai nupjauto kūgio ar cilindro formos. ArchIŽ243
(lot. gutta – „lašas“). DailŽ152. Dorėniškojo orderio antablemento dekorat. elementas: mažos, iš akmens iškaltos, nupjauto kūgio ar cilindro formų puošmenos, primenančios pakibusius lašus. <...>. DailŽ237–238
Dorėniškojo orderio antablemento puošybinė detalė: mažos nupjauto kūgio arba cilindro formos akmeninės puošmenos, primenančios pakibusius lašus. <...>. VLEXI554
(lot. gutta – „lašas“). Architektūroje – dekoratyvinis elementas. VLEVII297
gutai žr. lašai DailŽ152; VLEVII297
lašai, gutai DailŽ237–238; VLEXI554
lašas, gutas ArchIŽ243
angl. gutta ArchIŽ243


habitus, habit, внешний вид растения, габитус, облик

hãbitas
Bendra augalo antžeminės dalies išvaizda, charakteringa atitinkamai rūšiai. <...>. BotŽ337
Individo (antžeminės augalo dalies) ar jo organų pavidalas, dydis. SelekŽ98
habitas žr. išvaizda SelekŽ88
habitus žr. povyza BotŽ171
išvaizda, habitas SelekŽ98
povyza, habitas BotŽ337
lot. habitus BotŽ337
angl. habit SelekŽ122
rus. внешний вид растения, габитус, облик BotŽ337; габитус SelekŽ122


hadi`šas
Kserkso pastatyti rūmai Persepolyje. ArchIŽ245
hadišas, karaliaus rūmai ArchIŽ245
angl. hadish ArchIŽ245


hadrònai
(gr. hadros – „stambus“). Stipriojoje, elektromagnetinėje ir silpnojoje sąveikoje dalyvaujančios elementariosios dalelės ir jų rezonansai. <...>. LTEIV273–274
hadronai, stambiosios dalelės LTEIV273–274


hagiogrãfija
(gr. hagios – „šventas“ + graphō – „rašau“). Krikščionių rel. raštijos rūšis – šventųjų gyvenimo aprašymai. Pradėta kurti sekant graikų aretalogija. ReligŽ139
hagiografija, šventųjų gyvenimas ReligŽ139


halmiroli`zė
(gr. halmyros – „sūrus“ + lysis – „irimas“). Mineralų dūlėjimas po vandeniu, baseinų dugno nuosėdų paviršiuje, veikiant įv. mechaniniams, cheminiams ir biogeocheminiams veiksniams <...>. VLEVII363
halmirolizė, povandeninis dūlėjimas VLEVII363


halofi`tai
(gr. hals, halos – „druska“, phyton – „augalas“). Druskingų dirvų augalai, aptinkami pajūryje ir prie mineralinių šaltinių. BotŽ171
druskiai žr. halofitai BotŽ120
halofitai BotŽ171
lot. halophyta BotŽ171
rus. галофиты BotŽ171


hamãmas
Rytietiška pirtis su garo patalpomis. ArchIŽ250
hamamas, turkiškoji pirtis ArchIŽ250
angl. hammam ArchIŽ250


hidrofi`lija
(gr. hydōr, hydatos – „vanduo“, philia – „meilė“). Augalo žiedadulkių pernešimas su vandens pagalba (= vandeniu). BotŽ177
hidrofilija BotŽ177
vandendulka žr. hidrofilija BotŽ472
lot. hydrophilia BotŽ177
rus. гидрофилия BotŽ177


hámburgeris
Apskritas jautienos maltinis su prieskoniais, įdėtas į perpjautą bandelę. XXŽ285
hamburgeris žr. mėsainis XXŽ161
mėsainis XXŽ285
angl. hamburger XXŽ285


haustorium, гаусторий, присоска

haustòrija
(lot. haurio, hausi, haustum, haurire – „semti, siurbti“). Parazitinių augalų išaugos, kuriomis siurbiamos maisto medžiagos iš augalo-maitintojo ląstelių. BotŽ172
čiulpiamasis krumplelis žr. haustorija, siurbtukas BotŽ101
čiulpiklis žr. haustorija, siurbtukas BotŽ101
čiulptuvas žr. haustorija, siurbtukas BotŽ101
čiulptuvėlis žr. haustorija, siurbtukas BotŽ101
haustorija, -os, siurbtukas, -ai BotŽ172
siurbtukas žr. haustorija, siurbtukas BotŽ381
siurbtukas, haustorija BotŽ380
siurbtuvas žr. haustorija, siurbtukas BotŽ380
siurbtuvėlis žr. haustorija, siurbtukas BotŽ380
lot. haustorium BotŽ172
rus. гаусторий, присоска BotŽ172


hekatompedònas
Pastatas, kurio ilgis ar plotis yra 100 graikiškųjų pėdų. ArchIŽ252
šimtapėdis, hekatompedonas ArchIŽ252
angl. hecatompedon ArchIŽ250


helanodi`kas
(gr. Hellānodikēs). Olimpijos ir Nemėjos žaidynių prižiūrėtojas ir tvarkytojas – varžybų teisėjas <...>. SportŽ1165
helanodikas SportŽ1165
senovės graikų teisėjas žr. helanodikas SportŽ1587


hydrogamy, гидрогамия

hidrogãmija
Žiedų apdulkinimas vandens nešamomis žiedadulkėmis. SelekŽ213
hidrogamija žr. vandendulka SelekŽ93
vandendulka, hidrogamija SelekŽ213
angl. hydrogamy SelekŽ213
rus. гидрогамия SelekŽ213


saulėmėgiai augalai, augalas (šviesomėgis a.), heliofitai, heliofitas

heliophyte plant, heliophytes, Heliophyten, Sonnenpflanzen, гелиофит, светолюбивое растение, гелиофиты, светолюбивые растения

heliofi`tas
Augalas, kuriam augti reikia daug šviesos, atvirų vietų. SelekŽ34
Saulėtų vietų augalai, kuriems normaliai augti ir vystytis reikia stiprios saulės šviesos (pvz., pušys, ąžuolai, šilokai, perkūnropės ir kt.). EkolŽ266
heliofitai žr. saulėmėgiai augalai EkolŽ127
heliofitas žr. augalas (šviesomėgis a.) SelekŽ88
saulėmėgiai augalai, heliofitai EkolŽ266
šviesomėgis augalas, heliofitas SelekŽ34
angl. heliophyte plant SelekŽ34; heliophytes EkolŽ266
vok. Heliophyten, Sonnenpflanzen EkolŽ266
rus. гелиофит, светолюбивое растение SelekŽ34; гелиофиты, светолюбивые растения EkolŽ266


heliolãtrija
(gr. hēlios – „saulė“ + latreia – „garbinimas“). ReligŽ142. Saulės, jos funkcijų, būsenų personifikuoto vaizdinio rel. garbinimas. <...>. ReligŽ339
heliolatrija žr. Saulės kultas ReligŽ142
Saulės kultas, soliarinis kultas, heliolatrija ReligŽ142


heliòzė
(gr. hēlios – „saulė“). BotŽ172. Bespalvių dėmių atsiradimas augalų lapuose stiprios saulės šviesos poveikyje (=dėl stiprios saulės šviesos); medžių žievėje irgi pasitaiko saulės nudegimas. BotŽ370
heliozė žr. saulės nudegimas BotŽ172
saulės nudegimas, heliozė BotŽ370


helmintosporiòzė
Augalų liga. Sukelia virusai arba dryžgrybiai. <...>. VLEV147
dryžligė, helmintosporiozė VLEV147
helmintosporiozė žr. dryžligė VLEVII462