paranojà
(gr. paranoia – „beprotybė“). 1. Liga, kuriai būdinga patologinis realių gyvenimo situacijų, ypač konfliktinių, interpretavimas; pradžioje vystosi pervertinimo idėjos, vėliau ryškėja didybės, persekiojimo, pavydo kliedėjimas; išsivystymą iš esmės sąlygoja premorbidinė asmenybė; trukmė labai ilga; 2. Sisteminis kliedėjimas; kliedėjimo idėjos tarpusavyje susijusios, sukelia emocinę įtampą; atmintis, intelektas ir suvokimai nesutrikę. PsichiatrŽ64
Pervertinimo ir sisteminės kliedėjimo idėjos: monoteminės, dažniausiai didybės, persekiojimo, hipochondrinės, kveruliantinės ir kitos; jų turinys „galimybės ribose“; kyla emocinė įtampa, ligonis aktyviai gina savo liguistus įsitikinimus. Atmintis, intelektas ir suvokimai nesutrikę. Premorbidinei asmenybei būdinga užsispyrimas, nepasitikėjimas, savimeilė. Eiga lėta. PsichiatrŽ64
paranoja, paranojinis sindromas PsichiatrŽ64
paranojinis kliedėjimas žr. paranojinis sindromas PsichiatrŽ47
paranooidinis sindromas žr. paranoja PsichiatrŽ64


parapsoriãzė
(lot. parapsoriasis > gr. para – „prie, šalia“ + psōriasis – „niežašašiai“). Odos liga. Priežastis nežinoma. Serga dažniausiai paaugliai ir jauni vyrai, dažniau tie, kurių organizme yra infekcijos židinių. <...>. Ūminė parapsoriazė prasideda karščiavimu. Skauda galvą, kartais sąnarius, jie patinsta, būna silpna. Po 2–3 dienų atsiranda papulė su pūslele centre, vėliau – ilgai negyjanti opelė. Bėrimas plinta. Padidėja limfmazgiai. Sugijusių opų vietoje lieka randai, panašūs į raupų. Sergant lėtine parapsoriaze, kūną išberia raudonomis ar rausvomis papulėmis, kurias aptraukia lengvai nugramdomi žvyneliai. <...>. MedEII126
parapsoriazė, kerpinis pleiskanojimas MedEII126


parati`fas
(Paratyphus). Infekcinė bičių liga. Sukelia bakterija Paratyphi alvei. Paratifą skatina drėgni orai ir aviliai, praskydęs maistas. ŽŪEII669
paratifas, užkrečiamasis viduriavimas ŽŪEII669


paranthesis, внесение, парантеза

parentèzė
Žodis ar žodžių junginys, įterpiamas į sakinį minčiai išplėsti ir gramatiškai nesusijęs su jo elementais <...>. Įterpiniu taip pat gali būti vadinamas ir sakinys, įterptas tarp dviejų kitų sakinių <...>. KalbŽ89
įterpinys, parentezė, terpinys KalbŽ89
parentezė žr. įterpinys KalbŽ144
terpinys žr. įterpinys KalbŽ210
angl. paranthesis KalbŽ89
rus. внесение, парантеза KalbŽ89


parodòntas
(gr. para – „prie, šalia“ + odus, kilm. odontos – „dantis“). Jį sudaro dantį supantys ir palaikantys tarpusavyje susiję audiniai: dantenos, žandikaulio alveolinė atauga, danties raiščiai, danties šaknies pericementas. <...>. MedEII128
parodontas, priedantis MedEII128
priedantis žr. parodontas MedEII174


parodonti`tas
(lot. parodontitis < parodontium – „priedantis“). Lėtai progresuojantis priedančio audinių (parodonto) uždegimas. <...>. MedEII128
parodontitas MedEII128
priedančio uždegimas žr. parodontitas MedEII174


Parolympic Games, Paralympic Games, Paraolympische Spiele, паролимпийские игры, параолимпийские игры

parolimpiadà
Invalidų, turinčių regos bei judėjimo sutrikimų (amputuotų, cerebrinio paralyžiaus ištiktų, judančių vežimėliais), pasaulinė sporto šventė. Rengiamos kas 4 metai, dažniausiai toje šalyje, kur vyko eilinės olimpinės žaidynės. SportŽ1658; dar žr. SportŽ2720
parolimpiada žr. parolimpinės žaidynės SportŽ1375; SportŽ2413
parolimpinės žaidynės, parolimpiada SportŽ1658; SportŽ2720
angl. Parolympic Games SportŽ1658; Paralympic Games SportŽ2720
vok. Paraolympische Spiele SportŽ1658; SportŽ2720
rus. паролимпийские игры SportŽ1658; параолимпийские игры SportŽ2720


partenogenèzė
(gr. parthenos – „nekalta mergina“ + genesis – „kilmė, atsiradimas“). Organizmų lytinio dauginimosi būdas – gemalo vystymasis iš neapvaisintos kiaušialąstės (moteriškosios lytinės ląstelės). ŽŪEII677; dar žr. LTEVIII476
partenogenezė, vienalytis dauginimasis LTEVIII476; ŽŪEII677
vienalytis dauginimasis žr. partenogenezė LTEXII219; ŽŪEIII731


pártija
(lot. pars, kilm. partis – „dalis, grupė“). Vienas visas žaidimas nuo pradžios iki galo, pvz., šachmatų partija, šaškių partija. SportŽ1375
partija, žaidinys SportŽ1375
žaidinys žr. partija SportŽ1666
angl. game SportŽ1375
vok. Partie SportŽ1375
rus. партия SportŽ1375


parti`kula
1. Kalbos dalis, kuriai priklausantys nesavarankiški ir nekaitomi žodžiai suteikia kitam žodžiui, žodžių junginiui ar sakiniui papildomą prasminį atspalvį: gi, ne, tik, vos. <...>. 2. Tai kalbos daliai priklausantis žodis. KalbŽ42
dalelytė, partikula, žodelytis KalbŽ42
partikula žr. dalelytė KalbŽ145
žodelytis žr. dalelytė KalbŽ240
angl. particle KalbŽ42
rus. частица KalbŽ42


kombinãcija
Atskirų dalių jungimo, derinimo padarinys. SelekŽ57
kombinacija žr. derinys SelekŽ110
derinys, kombinacija SelekŽ57
angl. combination SelekŽ57
rus. комбинация SelekŽ57


партикуляция

partikuliãcija
(lot. particularis – „atskiras“). Motininės šaknies skilimas į kelias atskiras išilgines ar skersines dalis, dėl ko iš motininio individo susidaro keletas savarankiškų individų. Tai vienas iš natūralių vegetatyvinių dauginimosi būdų, kuris yra pastebimas kai kuriuose augaluose, pvz., koksagize. BotŽ314
partikuliacija BotŽ314
šaknies skaldymasis žr. partikuliacija BotŽ425
rus. партикуляция BotŽ314


passing, Übergabe, Paß, Zuspiel, Abspiel, Abgabe, передача

pãsas
1. Sportinių žaidimų technikos veiksmas - ritulio, riedulio pamušimas, paridenimas taip, kad jį galėtų gauti komandos draugas; kamuolio (kamuoliuko) metimas, mušimas, smūgiavimas, ridenimas, pasiuntimas iš rankų į rankas komandos draugui. 2. Estafetės perdavimas pagal sporto šakos ar rungties taisykles. SportŽ1383
pasas ntk. perdavimas SportŽ1376
perdavimas SportŽ1383
angl. passing SportŽ1383
vok. Übergabe, Paß, Zuspiel, Abspiel, Abgabe SportŽ1383
rus. передача SportŽ1383


pasage, Durchfahrt, Meerenstrasse, морской проход, морской путь

pasãžas
Platesnis sąsiauris, jungiantis jūras arba vandenynus. KrantŽ48
pasažas, praplaukas KrantŽ48
angl. pasage KrantŽ48
vok. Durchfahrt, Meerenstrasse KrantŽ48
rus. морской проход, морской путь KrantŽ48


paški`peris
1. Dideliuose laivuose pareigos asmens, kurio žinioje yra škiperiniai tiekimo reikmenys. 2. Uosto laivuose - baržos laivavedys. JūrŽ281
paškiperis, škiperio padėjėjas JūrŽ281
angl. storekeeper?s ossistant JūrŽ281
rus. подшкипер JūrŽ281


patronymic, отчество, патроним

patroni`mikas
Asmenvardis, padarytas iš tėvo vardo ir vartojamas kartu su asmens vardu ar jo vietoje <...>. KalbŽ210
patronimikas žr. tėvavardis KalbŽ146
tėvavardis, patronimikas KalbŽ210
angl. patronymic KalbŽ210
rus. отчество, патроним KalbŽ210


pèčvorkas
(angl. patchwork < patch – „lopas, skiautė“ + work – „darbas“). DailŽ318. 1. Tekstilės dirbinių technika: nedideli skirtingų spalvų ir raštų audinių gabaliukai susiuvami taip, kad sudarytų ornamentinę (dažn. geometrinę) kompoziciją. <...>. 2. Tekstilės dirbinys, sukurtas skiautinio technika. DailŽ388
kviltas žr. skiautinys DailŽ234
pečvorkas žr. skiautinys DailŽ318
skiautinys, kviltas, pečvorkas DailŽ388


perkùsija
(lot. percussio – „stuksenimas“). Tyrimo metodas, kai stuksenant kūno paviršių ties tiriamais organais įvertinami kylantys garsai. <...>. MedEII140
Ligonio vidaus organų tyrimo metodas. <...>. LTEVIII562
perkusija, stuksenimas MedEII140; LTEVIII562
stuksenimas žr. perkusija MedEII140


pedãlas
(lot. pedalis – „kojinis“). Kai kurių muzikos instrumentų koja minamas specialus sverto galas. MuzŽ140
pakoja žr. pedalas MuzŽ170; MuzEIII47
pedalas, pakoja MuzŽ176


pedikuliòzė
(lot. pediculosis < pediculus – „utėlė“). Odos liga, kurią sukelia galvinė, drabužinė ir kirkšninė utėlės. <...>. MedEII384–385
Odos liga, kurią sukelia galvinė, drabužinė arba kirkšninė utėlės. <...>. LTEXI582
pedikuliozė žr. utėlėtumas MedEII135; LTEVIII533
utėlėtumas, pedikuliozė MedEII384; LTEXI582


soil science, pedology, edaphology, Bodenkunde, Pedologie, почвоведение, педология

pedològija
Mokslas, tiriantis dirvožemio kilmę, evoliuciją, stuktūrą, fizines ir chemines savybes, geografinį paplitimą ir racionalų naudojimą. Svarbiausios šakos: dirvožemio chemija, divožemio fizika, dirvožemio hidrologija, dirvožemio biologija, dirvožemių sistematika, dirvožmio geografija, dirvožemio ekologija. EkolŽ72
Dirvožemio tyrimo mokslas. MeliorŽ30
dirvotyra EkolŽ72
edafologija žr. dirvotyra EkolŽ81
pedologija žr. dirvotyra EkolŽ232; MeliorŽ124
pedologija, dirvotyra GeolŽ114
angl. soil science, pedology, edaphology EkolŽ72
vok. Bodenkunde, Pedologie, Bodenkunde EkolŽ72
rus. почвоведение GeolŽ114; MeliorŽ30; почвоведение, педология, почвоведение EkolŽ72


pei̇̃džeris
Kišeninis imtuvas, per kurį galima perduoti žinutę abonentui, esančiam nežinomoje vietoje, bet ne per toli nuo siunčiamosios stoties. XXŽ373
peidžeris žr. pranešimų gaviklis XXŽ352
pranešimų gaviklis XXŽ373
angl. pager XXŽ373


pei̇̃ntbolas
Komandinis žaidimas – kaukėtų žaidėjų šaudymasis iš pneumatinių ginklų želė šratais. 1988 m. įkurta Tarptautinė peintbolo asociacija. SportŽ1381
Grupinis sportinis žaidimas gamtoje: prisėlinus šaudoma į priešininką želatinos rutuliukais, kurių viduje – lengvai nuplaunami maistiniai dažai. XXŽ82
dažasvaidis, peintbolas XXŽ82
peintbolas ntk. dažasvydis SportŽ2421
peintbolas žr. dažasvaidis XXŽ352
peintbolas, dažasvaidis SportŽ1381
angl. paintball SportŽ1381
vok. Paintball SportŽ1381
rus. пейнтбол SportŽ1381


пектины, пектиновые вещества

pekti`nai
Polisacharidų junginiai su pektininėmis rūgštimis; jie suklijuoja luobinės kilmės elementarinius plaušelius į techninį pluoštą ir techninį pluoštą pririša prie šerdies medienos. TekstilŽ122
pektinai, pektininės medžiagos TekstilŽ122
rus. пектины, пектиновые вещества TekstilŽ122


pem̃figus
(lot. pemphigus < gr. pemphix, kilm. pemphgos – „pūslė“). Sunki neužkrečiama odos ir gleivinių liga – odoje susidaro didelių pūslių. <...>. MedEII197
(gr. pemphix, kilm. pemphigos – „pūslė“). Odos liga. MedEII137; dar žr. LTEVIII544
pemfigus žr. pūslinė LTEVIII544; MedEII137
pūslinė, pemfigus LTEIX274


pendentỹvas
(pranc. pendentif < lot. pendents, kilm. pendentis – „kabantis“). DailŽ319. Konstrukcinis kupolinės perdangos elementas: išpūstos trikampės burės pavidalo skliauto išpjova <...>. DailŽ76
Kupolinės perdangos konstrukcinis elementas – išpūstos trikampės burės pavidalo skliauto išpjova. Jungia kupolą (per būgną arba tiesiogiai) su patalpos kvadratine erdve, perkelia perdangos svorį kupolą remiančioms arkoms. Daryta daugiausia kryžiškuosiuose kupoliniuose pastatuose. VLEIII627
Išpūstos trikampės burės pavidalo skliautas. LTEVIII544; ArchIŽ372
Pedentyvas, išpūstos trikampės burės pavidalo skliautas, siekiantis kupolo arba būgno pagrindą. Vartojama kvadratinės (arba daugiakampės) patalpos kampuose. LTEII328
burė, pendentyvas DailŽ76; VLEIII627; LTEII328; ArchIŽ372
pendentyvas žr. burė DailŽ319; LTEVIII544
angl. panache ArchIŽ372, pendentive ArchIŽ385


perlinės vištos, perlinė višta, perlavištė, pentarda, patarškos

pentárda
Naminis paukštis, sveriantis 1,6-2,2 kg, dedantis 80-90 kiaušinių per metus, laikomas dažniausiai mėsai. GyvŽ103
Naminiai paukščiai. Kilusios iš laukinės pilkai rusvos perlinės vištos (Numida meleagris galeata), paplitusios V. Afrikoje. <...>. ŽŪEII740–741
patarškos žr. perlinės vištos ŽŪEII704
pentarda žr. perlinė višta GyvŽ102
pentardos ntk. perlinės vištos ŽŪEII736
perlinė višta, perlavištė, pentarda GyvŽ103
perlinės vištos, patarškos ŽŪEII740


pentathlon, (klassischer) Fünfkampf, пентатлон

pentatlònas
(gr. pentathlon < pente – „penki“ + athlon – „ryngtynės“). Klasikinė penkiakovė Olimpijos žaidynėse. Pirmą kartą surengta 708 m. pr. Kr. Pentatloną sudarė šuolis į tolį, disko metimas, 1 stadijo bėgimas, ieties metimas ir pabaigoje – dviejų geriausių atletų imtynės (tokia tvarka ir vyko varžybos). <...>. SportŽ1383
klasikinė penkiakovė žr. pentatlonas SportŽ1382
pentatlonas, klasikinė penkiakovė SportŽ1383
angl. pentathlon SportŽ1383
vok. (klassischer) Fünfkampf SportŽ1383
rus. пентатлон SportŽ1383


percèpcija
Psichinis procesas – daikto, situacijos ar įvykio visumos atspindėjimas sąmonėje dėl fizinių dirgiklių tiesioginio dirginimo. Dirgikliai dirgina jutimo organų receptorius, ir tuo būdu žmogus suvokia aplinką, gali joje orientuotis. PsichŽ301
percepcija žr. suvokimas PsichŽ208
suvokimas, percepcija PsichŽ301


perforãcija
(lot. perforatio < perforatus – „pragręžtas, pradurtas“). Tuščiavidurio organo sienelės pažeidimas, dėl kurio organo ertmė ima susisiekti su gretimais audiniais ir ertmėmis. <...>. MedEII137–138
(lot. perforatus – „pragręžtas, pradurtas“). Tuščiavidurio organo sienos pažeidimas, po kurio organo ertmė susisiekia su aplinkiniais audiniais ar ertmėmis. LTEVIII554
perforacija, prakiurimas MedEII137; LTEVIII554


periblemà
(gr. peri – „aplink“, blema – „apdangalas“). Augimo kūgelyje po dermatogenu esantis pirminis meristeminis audinys, iš kurio išsidiferencijuoja pirminė žievė (pagal Hanšteiną, 1868). BotŽ319
periblema, žieviapradis BotŽ319
žieviapradis, periblema BotŽ499
lot. periblema BotŽ319
rus. периблема BotŽ319


peribòlas
Siena, atskirianti šventąją vietą, pavyzdžiui, šventyklą ar šventorių. ArchIŽ386
peribolas, šventovės siena ArchIŽ386
angl. peribolos, peribolus ArchIŽ386


peri`dis
(gr. pēridion „krepšelis“). 1. Gleiviagrybių vaisiakūnio apvalkalėlis; 2. Kai kurių aukšliagrybių (truminių) ir buožiagrybių (gastromicetų) uždarų vaisiakūnių išorinė sienelė; 3. Rūdgrybių ecidžių sienelės. BotŽ320
apsiautalas žr. peridis BotŽ36
peridis BotŽ320
lot. peridium BotŽ320
rus. перидий BotŽ320


paraphrase, periphrasis, парафраза, перифраз, перифраза

perifrãzė
1. Aprašomasis tikrojo pavadinimo nusakymas. 2. Tropas, kurio pamatą sudaro perkeltinis tikrojo pavadinimo nusakymas aprašomuoju posakiu. KalbŽ148
pakaita žr. perifrazė KalbŽ140
perifrazė, pakaita KalbŽ148
angl. paraphrase, periphrasis KalbŽ148
rus. парафраза, перифраз, перифраза KalbŽ148


širdiplėvė, širdies maišelis, perikardas

perikárdas
(gr. peri – „apie“ + kardia – „širdis“). Maišo pavidalo plėvelė, dengianti širdies raumenį. ŽŪEII739
Maišo pavidalo darinys iš serozinės plėvės, apgaubiantis širdies raumenį. GyvŽ102
(lot. pericardium). Uždaras maišas, kuris dengia širdį iš visų pusių. <...>. MedEII138–139
Uždaras širdies maišas, kuris gaubia širdį iš visų pusių; p. sudarytas iš dviejų sluoksnių: paviršinio skaidulinio ir vidinio serozinio. ZoolŽ125
perikardas, širdiplėvė GyvŽ102; MedEII138; ZoolŽ125
perikardas, širdiplėvė, širdies maišelis ŽŪEII739
širdiplėvė žr. perikardas MedEII327
širdiplėvė, perikardas VetŽ45; VetŽ115; VetŽ125
angl. pericardium GyvŽ190
rus. перикард GyvŽ190


perikardi`tas
(lot. pericarditis < pericardium – „širdiplėvė“). Širdiplėvės uždegimas. Gali kilti sergant reumatu, tuberkulioze, gripu, skarlatina, tymais, esant uremijai, uždegimui į širdiplėvę perėjus iš gretimo organo. <...>. MedEII139
perikarditas, širdiplėvės uždegimas MedEII139


pericarpium, околоплодник, перикарпий

perikárpis
(gr. peri – „aplink“, karpos – „vaisius“). Išorinis vaisiaus sluoksnis, kuris paprastai susidaro iš mezginės sienelių ir apsupa sėklą (sėklas). BotŽ32
apyvaisis BotŽ32
perikarpis žr. apyvaisis BotŽ320
lot. pericarpium BotŽ32
rus. околоплодник, перикарпий BotŽ32


peri`metras
(gr. perimetron < perometreō – „matuoju aplink“), uždaro kontūro (pvz., daugiakampio, apskritimo) ilgis. TechEIII555
perimetras TechEIII555
perimetras, akipločio matuoklis PrekŽ313
rus. периметр PrekŽ313


periòdas
1. Laikotarpis, apimantis kurį nors užbaigtą vyksmą. 2. Laiko tarpas, per kurį pasikartoja visos vyksmo fazės. 3. Mažiausias laiko tarpas, kuriam pasibaigus laisvai pasirinktos akimirkinės periodinio dydžio vertės kartojasi. 4. Vieno ciklo trukmė. 5. Periodinės elementų sistemos elementų, kurių valentiniai elektronai turi tą patį pagrindinį kvantinį skaičių, eilė. MetrolŽ2484
periodas MetrolŽ2484
periodinė trukmė žr. periodas MetrolŽ2720
angl. period MetrolŽ2484
vok. Periode MetrolŽ2484
pranc. période MetrolŽ2484
rus. период MetrolŽ2484


poliándrija
(Poli... + gr. anēr , kilm. andros – „vyras“). Vienos moters santuoka su keliais vyrais tuo pat metu. <...>. LTEIX78
daugvyrystė žr. poliandrija LTEII590
poliandrija, daugvyrystė LTEIX78


periòdika
(gr. periodikos – „periodinis“). Periodinių leidinių visuma. ŽE385
periodika žr. periodinė spauda ŽE385
periodinė spauda, periodinių leidinių visuma ŽE385


periodòntas
(gr. peri – „aplinkui, prie, šalia, apie“ + odus, kilm. odontos – „dantis“). Jungiamasis audinys tarp danties šaknies cemento ir alveolių krašto. <...>. MedEII139
periodontas, desmodontas, pericementas, apydantis MedEII139


периост, надкостница

periòstas
(peri... + gr. osteon – „kaulas“). Jungiamojo audinio dangalas kaulų paviršiuje (išskyrus sąnarius). <...>. ZoolŽ125
periostas, antkaulis ZoolŽ125
rus. периост, надкостница ZoolŽ125


перипрокт, анальное поле

peripròktas
(per...+ gr. proktos – „išeinamoji anga“). Jūrinių ežių aboralinio poliaus viduryje esantis minkštas odos plotas. Periproktas supa kiek šone esančią analinę angą. ZoolŽ126
periproktas, apyanalinis laukas ZoolŽ126
rus. перипрокт, анальное поле ZoolŽ126


perispèrmas
(gr. peri – „aplink“, sperma – „sėkla“). Kai kurių sėklų sandėlinis audinys, kilęs iš sėklapradžio branduolėlio (nuccellus); aptinkamas gvazdikinių, lūgninių, pipirinių šeimų augaluose. BotŽ321
išorinis sėklos baltymas žr. perispermas BotŽ83
perispermas BotŽ321
lot. perispermium BotŽ321
rus. перисперм BotŽ321


peristali`tas
Statmenų akmenų ar akmens plokščių eilės, supančios objektą, pavyzdžiui, pilkapį. ArchIŽ386
akmenų ratilas, peristalitas ArchIŽ386
angl. peristalith ArchIŽ386


перистом, ротовая впадина

peristomà
(peri... + gr. stoma – „burna“). Apyburnis; pvz., infuzorijų – įdubimas citoplazmoje, kur yra burnos anga. ZoolŽ126
peristoma, apyburnis ZoolŽ126
rus. перистом, ротовая впадина ZoolŽ126


peristomas, околоустье, окраина, перистом

peristòmas
(gr. peri – „aplink“, stoma – „burna, anga“). Visuma dantelių pavidalo išaugų, ratu apsupančių samanų sporinės angą. BotŽ321
peristomas, žiorys BotŽ321
žiorynė žr. peristomas, žiorys BotŽ499
lot. peristomas BotŽ321
rus. околоустье, окраина, перистом BotŽ321


перитоний, брюшина

peritonèumas
(gr. peritonaion). Plona plėvė, kuria išklota vidinė pilvo ertmė ir kuri dengia daugumą pilvo ertmės organų. ZoolŽ126
peritneumas, pilvaplėvė ZoolŽ126
rus. перитоний, брюшина ZoolŽ126


peritoni`tas
(lot. peritonitis < peritoneum – „pilvaplėvė“). Pilvaplėvės uždegimas. <...>. MedEII140
(gr. peritonaion – „pilvaplėvė“). ŽŪEII740. Gyvulių liga. Dažniausiai serga galvijai ir arkliai. <...>. ŽŪEII776
peritonitas žr. pilvaplėvės uždegimas ŽŪEII740
pilvaplėvės uždegimas, peritonitas ŽŪEII776


permeabilùmas
(lot. permeare – „pereiti, prasiskverbti“). Ląstelių protoplazmos savybė praleisti vandenį arba ištirpusias medžiagas į vidų. BotŽ338
permeabilumas, pralaidumas BotŽ321
pralaidumas, permeabilumas BotŽ338
lot. permeabilitas BotŽ338
rus. проницаемость BotŽ338


peronosporòzė
Augalų liga. Sukelia Oomycetes klasės peronosporinių šeimos salotgrybio (Bremia), peronosporos (Peronospora), plazmoparos (Plasmopara) ir pseudoperonosporos (Pseudoperonospora) genčių grybai. <...>. ŽŪEII586
netikroji miltligė, peronosporozė ŽŪEII742
peronosporozė žr. netikroji miltligė ŽŪEII742


personãlas
Darbo jėga gali būti traktuojama įvairias aspektais. Kaip gamybos veiksnys ji yra vienas iš trijų (gamybos priemonė + gamybos objektai + darbo jėga) gamybos veiksnių. <...>. VadŽ95
darbo jėga, personalas VadŽ116
personalas žr. darbo jėga VadŽ116


personification, персонификация, олицетворение

personifikãcija
Stiliaus figūra (tropas), kai negyviems dalykams suteikiamas gyvų būtybių (dažniausiai žmogaus) ypatybės (jie kalba, bendrauja tarytum žmonės ir pan.) <...>. KalbŽ80–81; dar žr. ŽE386
Žmogui būdingų savybių priskyrimas gyvūnams, augalams, negyviems daiktams, gamtos reiškiniams, abstrakčioms sąvokoms. PsichŽ210
(lot. persona – „asmuo“ + facio – „darau“). Tropas, metaforos rūšis – daiktų, negyvosios arba gyvosios gamtos reiškinių, abstrakčių sąvokų sudvasinimas, sužmoginimas. <...>. LTEVIII570
(lot. persona – „asmuo“ + facio – „darau“). Religijos vaizdinių kūrimo būdas – negyvos ir gyvos gamtos daiktų, reiškinių, abstrakčių sąvokų vaizdavimas analogiškų žmogui – kaip sugebančių protauti, jausti, kalbėti, turinčių charakterį; t. p. šio proceso rezultatas – asmens bruožus, savybes turinti dvasia, dievybė. <...>. ReligŽ293
įasmeninimas, personifikacija KalbŽ80
personifikacija žr. įasmeninimas KalbŽ149
personifikacija, įasmeninimas ŽE386; LTEVIII570; PsichŽ210
personifikacija, suasmeninimas ReligŽ293
angl. personification KalbŽ80; PsichŽ210
rus. персонификация PsichŽ210; олицетворение, персонификация KalbŽ80


perspiration, Perspiration, потение, потоотделение, перспирация

perspirãcija
Odos prakaito liaukų gaminamo skysčio (prakaito) išsiskyrimas. EkolŽ244
perspiracija žr. prakaitavimas EkolŽ234
prakaitavimas EkolŽ244
angl. perspiration EkolŽ244
vok. Perspiration EkolŽ244
rus. потение, потоотделение, перспирация EkolŽ244


perturbation, disturbance, perturbance, Perturbation, Störung, возмущение, пертурбация

perturbãcija
Gamtinių ir dirbtinių kosm. kūnų, skriejančių aplink centr. kūną, tikrosios trajektorijos nuokrypis nuo orbitos, kuria jie skrietų, sąveikaudami tik su vienalyčiu sferinės simetrijos centr. kūnu. <...>. LTEVIII571
perturbacija, sutrikimas GeolŽ26
perturbacija, trikdymas LTEVIII571
perturbacija žr. trikdymas AstrŽ188; FizŽ2219; FizŽ3527; GeodezŽ115
trikdymas FizŽ3866
trikdymas žr. perturbacija LTEXI399
trikdymas, perturbacija FizŽ2367; GeodezŽ115
angl. perturbation, disturbance, perturbance FizŽ2367; FizŽ3866
pranc. perturbation FizŽ3866
vok. Perturbation, Störung FizŽ2367; FizŽ3866
rus. возмущение GeolŽ26; возмущение, пертурбация FizŽ2367; FizŽ3866; GeodezŽ115


perversijos, seksualinė perversija, patologinis lytinis nukrypimas, lytinis iškrypimas

pervèrsija
(lot. perversio – „iškrypimas“). MedEII141. Progresuojantis arba impulsyvus lytinis nukrypimas dėl sutrikusios psichoseksualinės orientacijos, fiziškai ar psichiškai žalojantis kitą žmogų (pvz., sunkus sadizmas) arba patį individą (pvz., mazochizmas). <...>. MedEI512
Lytinio potraukio krypties pakitimas arba jo tenkinimas iškrypusiomis formomis. LTEVII58
lytiniai iškrypimai, perversijos LTEVII58
lytinis iškrypimas, seksualinė perversija, patologinis lytinis nukrypimas MedEI512
perversija žr. lytinis iškrypimas MedEII141


petèchija
(it. petechie – „dėmės, išbėrimas“). Taško dydžio dėmė, susidariusi dėl kraujosruvos odoje. <...>. MedEII142
petechija, taškinė kraujosruva MedEII142


petrositãlai
(petro... + sitalai). Stiklo kristalinės medžiagos, gaunamos su priedais lydant uolienas: magmines (bazaltą, diabazą, nefelininį sienitą ir kt.], nuosėdines (smėlį, molį, mergelį, kaoliną ir kt.) arba metamorfines (gneisus, skalūnus ir kt.). <...>. TechEIV19
petrositalai, lydytasis akmuo TechEIV19


petrùškos
Vienmetės, dažniau dvimetės žolės. Petražolė (Petroselinum) priklauso salierinių šeimai. <...>. ŽŪEII750–751
petražolės ŽŪEII750
petruškos ntk. petražolės ŽŪEII750


pigment, Farbkörper, Pigment, Pigmentfarbstoffe, coloranr, красящее вещество, пигмент

pigmeñtas
Netirpus, spalvą suteikiantis dažiklis; pluoštuose fiksuojamas polimeriniais perkėlikliais. TekstilŽ2259–260
netirpus dažiklis žr. pigmentas TekstilŽ2231
pigmentas TekstilŽ2259
angl. pigment TekstilŽ2259–260
vok. Farbkörper, Pigment, Pigmentfarbstoffe TekstilŽ2259–260
pranc. coloranr, pigment TekstilŽ2259–260
rus. красящее вещество, пигмент TekstilŽ2259–260


pi`kas
Kurios nors veiklos smarkus trumpalaikis suaktyvėjimas; aukščiausias sportinių pasiekimų taškas, pvz., sportinės formos. SportŽ1639; SportŽ2701
pikas ntk. viršūnė SportŽ1386; SportŽ2426
viršūnė SportŽ1639; SportŽ2701
angl. peak SportŽ1639; SportŽ2701
vok. Höchstform, Spitzenform SportŽ1639; SportŽ2701
rus. пик SportŽ1639; SportŽ2701


šimtmetris, šimtmetrinis, piketas, šimtmetrio stulpelis, piketo ženklas

picket, 100 metre mark, stake, Pikett, Abteilungszeichen, пикет, пикетный знак, пикетный столбик

pikètas
1. Šimto metrų ilgio geležinkelio dalis, imama kaip kelio ilgio vienetas. 2. Kelio ženklas, kuriuo žymimas kiekvienas geležinkelio linijos kilometro dešimtadalis (stulpeliu su skaitmenimis nuo 1 iki 9). GeležinkelŽ274
piketas žr. šimtmetris, šimtmetrinis GeležinkelŽ208
šimtmetrinis, piketas, šimtmetrio stulpelis, piketo ženklas GeležinkelŽ274
šimtmetris, piketas GeležinkelŽ274
angl. picket, 100 metre mark, stake GeležinkelŽ274
vok. Pikett, Abteilungszeichen GeležinkelŽ274
rus. пикет, пикет, пикетный знак, пикетный столбик GeležinkelŽ274


dive, пикирование

pikirãvimas
Pilotažo figūra, kai lėktuvas leidžiasi statmenai (arba beveik statmenai, trajektorijos nuožulnumo kampas viršija 30°) ir didėjančiu greičiu. Smigimas artimu 90° kampu vadinamas stačiuoju. Smigimas naudojamas oro mūšyje, bombarduojant, leidžiant raketas, šaudant į antžeminius (jūrų) taikinius, t. p. kaip priešzenitinis, priešraketinis manevras ir greitai mažinant skrydžio aukštį. KareŽ538
(pranc. piqué < piquer une tete – „kristi žemyn galva“). Lėktuvo skridimas arba sparnuotosios raketos skriejimas didėjančiu greičiu žemyn 30–90° kampu į horizontą. <...>. LTEVIII619
pikiravimas žr. smigimas AviacŽ83; KareŽ436
pikiravimas, smigimas LTEVIII619
smigimas, pikiravimas AviacŽ83; KareŽ538
angl. dive AviacŽ114; KareŽ538
rus. пикирование AviacŽ114; KareŽ538


piktographic writing, picture-writing, pictorial writing, пиктография, пиктографическое письмо, рисуночное письмо

piktogrãfija
Rašto sistema, kurios ženklai (piešinukai ar jų sutartiniai žymenys) perteikia teksto turinį be ryšio su kalbine jo išraiška. Fonetinių ir gramatinių kalbos ypatybių ši rašto sistema neatspindi. <...>. KalbŽ149
(lot. pictus – „pieštas, tapytas“ + gr. graphō – „rašau“). Informacijos pateikimas piešiniu arba piešinių grupe, sutartiniais ženklais – piktogramomis. <...>. DailŽ325
paveikslinis raštas žr. piktografija KalbŽ146
piešinukų raštas žr. piktografija KalbŽ149
piktografija, piktografinis raštas, paveikslinis raštas, piešinukų raštas, vaizdaraštis KalbŽ149
piktografija, piktografinis raštas, vaizdaraštis DailŽ325
piktografinis raštas žr. piktografija KalbŽ149
angl. piktographic writing, picture-writing, pictorial writing KalbŽ149
rus. пиктография, пиктографическое письмо, рисуночное письмо KalbŽ149


piling, Pilling, Pillingeffekt, boulochege, пилинг

pi`lingas
Tekstilės gaminių yda: kai kuriose vietose gaminio pavišiuje susidarę patvarūs pumpurai – tankiai susinarpliojusio pluošto gumulėliai, pakibę ant pavienių sintetinio pluošto plaukelių; atsiranda palaipsniui dėl trinties vartojant; būdinga laisvesnės sandaros gaminiams (pvz., sintetiniams ar pusvilnoniams mezginiams, neaustinėms medžiagoms ir kt.). TekstilŽ2293
pilingas žr. pumpuruotumas TekstilŽ2260
pumpuruotumas TekstilŽ2293
angl. piling TekstilŽ2293
vok. Pilling, Pillingeffekt TekstilŽ2293
pranc. boulochege, piling TekstilŽ2293
rus. пилинг TekstilŽ2293


piliõrius
Masyvi atrama, remianti pastato perdangą, skliautą, kupolą; arkomis sujungtų piliorių eilės skiria bažnyčios vidaus erdvę į navas. ArchIŽ394
piliorius, stulpas ArchIŽ394
angl. pier, pillar ArchIŽ394


pill, пилюля

piliùlė
(lot. pilula – „kamuoliukas“). Dozuota kietoji vaistų forma – 0,2–0,5 g masės žirnelis. <...>. MedEII147
Iš vaistų miltelių pagamintas žirnelis. ChŽ2309
piliulė ChŽ2309
žirnelis žr. piliulė MedEII444
angl. pill ChŽ2309
rus. пилюля ChŽ2309


pipètė
(pranc. pipette – „vamzdelis“). 5–7 mm skersmens stiklinis vamzdelis, ant kurio vieno galo užmautas guminis arba plastikinis gaubtukas, o kitas galas plonas. <...>. MedEII148
pipetė MedEII148
pipetė, lašiklis PrekŽ320
rus. пипетка PrekŽ320


pirolizė, pirolizavimas, termolizė, pirogeninis skaidymas

pyrolysis, thermolysis, pyrolyse; thermolyse, Pyrolyse, пиролиз, термолиз, пирогенное разложение

piroli`zė
Organinių medžiagų skaidymas aukštoje temperatūroje be oro. <...>. ChŽ2581; dar žr. MetrolŽ2488; TechEIV43
pirogeninis skaidymas žr. pirolizė ChŽ2581
pirolizė MetrolŽ2488
pirolizė, pirolizavimas GeolŽ104
pirolizė, termolizė, pirogeninis skaidymas ChŽ2581; TechEIV43
termolizė žr. pirolizė MetrolŽ2690
angl. pyrolysis, thermolysis ChŽ2581; MetrolŽ2488
pranc. pyrolyse; thermolyse MetrolŽ2488
vok. Pyrolyse MetrolŽ2488
rus. пиролиз, термолиз, пирогенное разложение ChŽ2581; MetrolŽ2488; пиролиз GeolŽ104


spin, pirouette, Pirouette, Mühle, пирует

piruètas
1. Dailiojo čiuožimo technikos veiksmas – greitas čiuožėjo sukimasis vietoje, rankos judesiu suteikiant sukimosi kryptį ir impulsą. 2. Jojimo technikos veiksmas – žirgo apsisukimas ant paskutinių kojų. 3. Aukštojo pilotažo technikos veiksmas – lėktuvo sukimasis aplink išilginę ašį krintant. SportŽ1536; SportŽ2585
piruetas žr. suktukas SportŽ1388; SportŽ2428
suktukas, piruetas SportŽ1536; SportŽ2585
angl. spin, pirouette SportŽ1536; SportŽ2585
vok. Pirouette, Mühle SportŽ1536; SportŽ2585
rus. пирует SportŽ1536; SportŽ2585


polinòzė
(lot. pollinosis < pollen – „žiedadulkė“). Alerginė liga, ištinkanti žmones, įsijautrinusius kai kurių augalų žiedadulkėms. <...>. MedEII313
polinozė žr. šienligė MedEII170
šienligė, polinozė, šieno karštligė, šieno sloga MedEII313
šieno karštligė žr. šienligė MedEII314
šieno sloga žr. šienligė MedEII314


placenta, плацента, семяносец

placentà
(lot. placenta – „pyragaitis, sklindis“). 1. Apatinėje paparčių lapų pusėje tam tikri sustorėjimai, ant kurių formuojasi sporangės. 2. Mezginės vietos (sėklasosčiai), prie kurių yra prisegti sėklapradžiai ir pro kurias vyksta jų aprūpinimas maisto medžiagomis. BotŽ325
placenta, sėklasostis BotŽ325
sėklasostis, placenta BotŽ374
lot. placenta BotŽ325
rus. плацента, семяносец BotŽ325
(lot. placenta). Moters laikinas organas, per kurį nėštumo metu vyksta medžiagų apykaita tarp motinos ir vaisiaus. <...>. MedEII153
(lot. placenta – „sklindis“). Moters, aukštesniųjų žinduolių, kai kurių chordinių ir bestuburių gyvūnų patelių organas, per kurį vyksta medžiagų apykaita tarp motinos ir vaisiaus. <...>. LTEIX31
nuovala žr. placenta MedEII92; LTEVIII262
placenta, nuovala MedEII153; LTEIX31


плацентарные

placeñtiniai
(lot. placenta – „paplotėlis, tešlainis“). Placentalia. ZoolŽ129. Viena iš tikrųjų žindulių (poklasis Theria) infraklasių. Jų gemalas maistą gauna iš motinos organizmo per tikrąją placentą; vaikai visada patys sugeba žįsti pieną. <...>. ZoolŽ24
placentiniai žr. aukštesnieji žinduoliai ZoolŽ129
placentiniai, nuovaliniai GeolŽ105
rus. плацентарные GeolŽ105


platò
1. Plokščia arba banguota aukštuma, dažniausiai iki 500 m absoliutaus aukščio. LTEXI58
Iškilusi lyguma su plokščiu ir banguotu, silpnai išraižytu paviršiumi; ribojama aiškiai išreikštomis pakopomis. <...>. KareŽ441
2. (pranc. plateau – „plynaukštė“). Lytiniams partneriams per sueitį pasireiškiančių lytinių reakcijų ciklo antroji fazė. <...>. MedEII155
plato, lytinė aukštuma MedEII155
plato žr. plynaukštė LTEXI58
plynaukštė, plato LTEXI43
angl. plateau KareŽ441
rus. плато KareŽ441


плазмалемма, плазматическая перепонка

plazmalemà
(gr. plasma – „nulipdyta figūra“, lemma – „odelė“). Paviršinis citoplazmos sluoksnis, sudarantis lipoidais gausingą plėnelę, kuri reguliuoja medžiagų ėmimą iš aplinkos į ląstelę. BotŽ328
plazmalema BotŽ328
išorinė plazminė plėnelė žr. plazmalema BotŽ331
rus. плазмалемма, плазматическая перепонка BotŽ328


plazmoci`tai
Antikūnus gaminančios ląstelės. <...>. MedEII160
plazminės ląstelės, plazmocitai MedEII160


plazmodèzmos
(gr. plasma – „lipdinys“, desmos – „jungtis“). Ploni citoplazmos siūlai, kurie jungia gretimų ląstelių protoplastus. BotŽ329
plazminės gijos, plazmodezmos BotŽ328
plazmodezmos, plazminės gijos BotŽ329
rus. плазмодесмы BotŽ329


plasmalemma, плазмалемма, цитоплазматическая мембрана, клеточная оболочка

plazmolemà
(gr. plasma – „lipdinys, darinys“ + lemma – „apvalkalas“). Išorinė labai plona citoplazminė plėvelė, dengianti ląstelę; pasižymi medžiagų pralaidumo ir pasirenkamumo savybe. ZoolŽ130
ląstelės apvalkalas, plazmolema VetŽ107
plazmolema, ląstelės apvalkalas ZoolŽ130
lot. plasmalemma VetŽ107
rus. плазмалемма, цитоплазматическая мембрана, клеточная оболочка ZoolŽ130


ледниковая эпоха

pleistocènas
(gr. pleistos – „gausiausias“ + kainos – „naujas“). Žemės geologijos istorijos kvartero periodo epocha; per tą laikotarpį susidariusių uolienų skyrius. <...>. LTEIX52
pleistocenas LTEIX52
pleistocenas, ledynmetis GeolŽ170
rus. ледниковая эпоха GeolŽ170


plei̇̃strai
(lot. emplastra). Minkštoji vaistų forma – standi, lipni masė, minkštėjanti kūno temperatūroje. <...>. MedEII161
pleistrai, traukai MedEII161


pleiochasium, многолучевой верхоцветник, плейохазий

plejochãzis
(gr. pleiōn – „daugiau“, chasis –„plyšys“). BotŽ330. Kurio pagrindinė ašis baigiasi žiedu, o šakojimąsi atlieka daug iš vienos vietos išaugančių antros eilės ašių, kurios toliau gali panašiai šakotis <...>. BotŽ495
daugiastypis žiedynas BotŽ495
plejochazis žr. daugiastypis žiedynas BotŽ330
lot. pleiochasium BotŽ495
rus. многолучевой верхоцветник, плейохазий BotŽ495


plèktras
(< gr. plēktron). Kaulinė, raginė ar plastmasinė (=plastikinė) plokštelė, kuria užgaunamos stygos, skambinant kanklėmis, mandolina ir kitais styginiais instrumentais. MuzŽ181
Plokštelė (arba žiedas) su smailėjančiu iškyšuliu, kuria užgaunamos kai kurių gnaibomųjų chordofonų (kanklių, citros, mandolinos) stygos. <...>. MuzEIII105
brauktukas žr. plektras MuzŽ40; MuzEI199
plektras, brauktukas PrekŽ325
plektras, brauktukas, mediatorius MuzEIII105
rus. плектр PrekŽ325


pleròmas
(gr. plērōma – „užpildymas“). Centrinė augimo kūgelio dalis, iš kurios tolesnėje diferenciacijos eigoje išsivysto centrinis velenas (pagal Hanšteiną, 1868). BotŽ331–332
pleromas, vidupradis BotŽ331
vidupradis, pleromas BotŽ331
lot. pleroma BotŽ332
rus. плером BotŽ332


plèura
Plėvė, dengianti gyvulio plaučius ir vidinį krūtinės ląstos paviršių. GyvŽ108
(lot. pleura). Plėvė, iš visų pusių dengianti kiekvieną plautį. <...>. MedEII162
(gr. pleura – „šonas“). ŽŪEII798. Plėvė, dengianti gyvūno krūtinės ląstos vidaus paviršių ir plaučius. <...>. ŽŪEII222
(gr. pleura – „šonas, šonkauliai“). Serozinis dangalas, susidaręs iš dviejų lapelių; juo išklota aukštesniųjų stuburinių gyvūnų krūtinės ląsta ir apdengti plaučiai. ZoolŽ131
krūtinplėvė žr. pleura GyvŽ73; MedEI459
krūtinplėvė, pleura ŽŪEII222; LTEVI212
pleura žr. krūtinplėvė ŽŪEII798; LTEIX55
pleura, krūtinplėvė GyvŽ108; MedEII162; ZoolŽ131
angl. pleura GyvŽ193
rus. плевра GyvŽ193; ZoolŽ131


beach, strand, plage, Strand, Badestrand, пляж, штранд

pliãžas
Vieta, kuri pavasarį paplūsta vandeniu; jūros pakraštys, kurį užlieja bangos. MeliorŽ122
Smėlio ruožas nuolaidžiame jūros, ežero, upės krante. MeliorŽ130
Jūros, ežero arba upės kranto dalis, dėl bangų veiklos susidariusi iš smulkaus smėlio, vietomis žvirgždo ir gargždo. Jūros paplūdimiu vadinamas sausumos ruožas tarp kranto linijos ir paplūdimio kopų, prieškopių arba skardžio. EkolŽ227
Jūros, ežero, upės kranto dalis, susidariusi dėl bangų veiklos. GeogrŽ143
(pranc. plage). MedEII162. Jūros, ežero, upės kranto ruožas, skirtas maudymuisi, oro ir saulės vonioms, grūdinimuisi, gydymo procedūroms <...>. <...>. MedEII122
Jūros, ežero, upės kranto akumuliacinė dalis, susidariusi dėl bangų. LTEVIII450
1. Patogus ilsėtis (sportuoti), maudytis smėlio (žvyro, žvirgždo ar kriauklelių) ruožas, aukščiau litoralės (atabrado) nuolaidžiame jūros, ežero ar upės krante. 2. Jūros, ežero, upės kranto akumuliacinė dalis, dėl bangų veiklos sukaupta iš smėlio, gargždo, rečiau žvyro ir kriauklių; saugo krantus nuo išplovimo. AplŽ279–280
Patogus maudytis ir naudotis saulės voniomis smėlio arba gargždo ruožas nuolaidžiame jūros, ežero, upės krante. SportŽ1372
paplūdimys EkolŽ227
paplūdimys žr. pliažas SportŽ1372
paplūdimys, pliažas AplŽ279; GeogrŽ143; GeolŽ106; LTEVIII450; MedEII122; MeliorŽ122; MeliorŽ122
paplūdimys, štrandas GeolŽ167
pliažas žr. paplūdimys AplŽ279; EkolŽ239; MedEII162
pliažas, paplūdimys MeliorŽ130
angl. beach AplŽ279–280; SportŽ1372; beach, strand, plage EkolŽ227
vok. Strand, Badestrand EkolŽ227; SportŽ1372
rus. пляж AplŽ279–280; EkolŽ227; GeolŽ106; MeliorŽ122; SportŽ1372; штранд GeolŽ167


skirting board, skirting plate, plinth, Fußbodenleiste, Dielenleiste, плинтус

pli`ntusas
Medinė juosta, kuria pridengiama grindų ir sienos sandūra. MedienŽ38
(gr. plinthos – „plokštė“). LTEIX58. Medinė profiliuota lentelė arba plastikinė juosta, dengianti plyšį tarp sienos ir grindų. LTEIV220
grindjuostė MedienŽ38
grindjuostė, plintusas LTEIV220
plintusas ntk. grindjuostė MedienŽ78
plintusas žr. grindjuostė LTEIX58
angl. skirting board, skirting plate, plinth MedienŽ78
vok. Fußbodenleiste, Dielenleiste MedienŽ78
rus. плинтус MedienŽ78


pleating, frilling, fronçage, plissage, Fälteln, Faltenlegen, Plissieren, плиссирование, плиссаж, плиссировка

plisãvimas
Pastovių gaminio klosčių sudarymas. TekstilŽ2159
klostavimas, plisavimas TekstilŽ2159
plisavimas, klostymas PrekŽ326
plisavimas žr. klostavimas TekstilŽ2271
angl. pleating, frilling TekstilŽ2159
pranc. fronçage, plissage TekstilŽ2159
vok. Fälteln, Faltenlegen, Plissieren TekstilŽ2159
rus. плиссирование, плиссаж TekstilŽ2159; плиссировка PrekŽ326


pliuviografas, lietmatis, rašomasis lietmatis

pluviograph, udograph, precipitation gauge (Am gage), rain gauge (Am gage), pluviometer, recording raingauge, recording rain gage, recording precipitation gauge, Pluviograph, Regenschreiber, Niederschlagsmesser, Regenmesser, pluviographe, pluviométrographe, самопишущий дождемер, омброграф, плювиограф, дождемер, осадкомер, плювиометр, осадкомер-самописец

pliuviogrãfas
1. Automatinis įtaisas, matuojantis ir registruojantis skystųjų kritulių trukmę ir kiekį, taip pat rodantis kritulių srautą (kiekį per vienetinį laiko tarpą). 2. Rašomasis lietaus vandens kiekio matuoklis. MetrolŽ2366
Prietaisas atmosferos kritulių ar lietaus vandens kiekiui matuoti, sudarytas iš ritininio kibiro, statomo ant pakylos į kūgiško gabto vidų, ir specialaus sugraduoto indo surinktiems krituliams matuoti. EkolŽ183
lietmatis, pliuviografas EkolŽ183
rašomasis lietmatis MetrolŽ2366
pliuviografas žr. lietmatis EkolŽ239
pliuviografas žr. rašomasis lietmatis MetrolŽ2491
sniegmatis žr. lietmatis EkolŽ276
angl. pluviograph, udograph MetrolŽ2366; precipitation gauge (Am gage), rain gauge (Am gage), pluviometer, recording raingauge, recording rain gage, recording precipitation gauge, pluviograph EkolŽ183
vok. Pluviograph, Regenschreiber MetrolŽ2366; Niederschlagsmesser, Regenmesser, Pluviograph EkolŽ183
pranc. pluviographe, pluviométrographe MetrolŽ2366
rus. самопишущий дождемер, омброграф, плювиограф MetrolŽ2366; дождемер, осадкомер, плювиометр, осадкомер-самописец EkolŽ183


udometer, ombrometer, hyetometer, pluviometer, pluviomètre, udomètre, ombromètre, Pluviometer, Regenmesser, Ombrometer, дождемер, омброметр, плювиометр

pliuviomètras
1. Lietaus vandens kiekio matuoklis. 2. Atmosferos kritulių kiekio matuoklis. MetrolŽ2366
Prietaisas kritulių kiekiui matuoti. <...>. GeogrŽ105
kritulmatis, lietmatis GeogrŽ105
pliuviometras žr. lietmatis MetrolŽ2491
angl. udometer, ombrometer, hyetometer, pluviometer MetrolŽ2366
pranc. pluviomètre, udomètre, ombromètre MetrolŽ2366
vok. Pluviometer, Regenmesser, Ombrometer MetrolŽ2366
rus. дождемер, омброметр, плювиометр MetrolŽ2366


pneumatophora, -i, radines pneumatophorae, вентиляционные корни, дыхательные корни, пневматофоры

pneumatofòrai
(gr. pneuma, -atos – „vėjas, dvelkimas“, phoros – „nešantis“). BotŽ332. Orinės šaknys, tarnaujančios (=padedančios) kvėpavimui, aptinkamos mangrovių ir pelkių augaluose. BotŽ427
kvėpuojamosios šaknys BotŽ427
pneumatoforai žr. kvėpuojamosios šaknys BotŽ332
lot. pneumatophora, -i, radines pneumatophorae BotŽ427
rus. вентиляционные корни, дыхательные корни, пневматофоры BotŽ427


pneumokoniòzė
(gr. pneumōn – „plaučiai“ + konia – „dulkės“). Lėtinė plaučių liga, kurią sukelia dulkės; viena profesinių ligų. <...>. TechEIV105
plaučių dulkialigė žr. pneumokoniozė TechEIV77
pneumokoniozė, plaučių dulkialigė TechEIV105


pneumònija
(lot. pneumonia < gr. pneumōn – „plaučiai“). Kyla kaip atvira liga arba kaip kitos ligos komplikacija. Dažniausiai sukelia bakterijos (pneumokokai, stafilokokai, streptokokai ir kt.) arba virusai. <...>. MedEII157
Žmogaus, gyvulių ir paukščių liga, pažeidžianti plaučių audinį. <...>. LTEIX45
plaučių uždegimas, pneumonija LTEIX45; MedEII157
pneumonija žr. plaučių uždegimas LTEIX69; MedEII164


step-type polymerization, step (-growth) polymerization, полиприсоеденение, ступенчатая полимеризация, миграционная полимеризация

poliadi`cija
Polikondensacija, vykstanti neišsiskiriant mažamolekuliams junginiams. ChŽ1281
poliadicija žr. polimerinis jungimasis ChŽ1278
polimerinis jungimasis, poliadicija ChŽ1281
angl. step-type polymerization, step (-growth) polymerization ChŽ1281
rus. полиприсоеденение, ступенчатая полимеризация, миграционная полимеризация ChŽ1281


polidakti`lija
(Poli... + gr. daktylos – „pirštas“). Didesnis už normalų rankos arba kojos pirštų skaičius; vienas dažnesnių apsigimimų. <...>. LTEIX83
polidaktilija, daugiapirštystė LTEIX83


polyhedron, polytope, многогранник, плоскогранник, полиэдр

polièdras
(Poli... + gr. hedra – „pagrindas, paviršius, šonas“). LTEIX83. Paviršius, sudarytas iš baigtinio skaičiaus daugiakampių, išdėstytų taip, kad kiekviena kraštinė priklauso ne daugiau kaip 2 daugiakampiams, ir nuo vieno daugiakampio galima patekti ant kito, pereinant bendras kraštines. <...>. LTEII588
briaunainis žr. daugiasienis LTEII272
briaunainis, poliedras MatŽ42
daugiasienis, briaunainis, poliedras GeolŽ78; LTEII588
poliedras žr. briaunainis MatŽ175
poliedras žr. daugiasienis LTEIX83
angl. polyhedron, polytope MatŽ42
rus. многогранник, плоскогранник, полиэдр MatŽ42; многогранник GeolŽ78


полиэмбриония

poliembriònija
(gr. polys – „daug“, embryon – „gemalas“). Dviejų ar kelių gemalų išsivystymas iš vienos kiaušialąstės. BotŽ333
daugiagemališkumas žr. poliembrionija BotŽ103
poliembrionija BotŽ333
rus. полиэмбриония BotŽ333


polifãgija
(Polyphagia; gr. polys – „daug“ + gr. phagein – „valgyti“). Rajumas, ypatingas valgymas. <...>. PsichiatrŽ68
(gr. polys – „didelis, gausus“ + phagein – „ėsti, valgyti“). Labai didelis alkio jausmas. <...>. MedEII169
polifagija, bulimija, rajumas MedEII169; PsichiatrŽ68
rajumas žr. polifagija MedEII204


poligi`nija
(gr. polygynēs – „daugpatys“). Vieno vyro santuoka su keliomis moterimis tuo pat metu. <...>. LTEIX84
Santuokinis vyro gyvenimas tuo pat metu su keliomis moterimis, turint su jomis bendrą pastovų namų ūkį. <...>. LTEII590
daugpatystė LTEII590
poliginija, daugpatystė, daugmoterystė LTEIX84


polynomial, multinomial, Polynom, polynôme, многочлен, полином

polinòmas
Baigtinio skaičiaus vienanarių suma: <...>. TechEI374
daugianaris FizŽ399
daugianaris, polinomas TechEI374; MatŽ49; GeodezŽ28; AutŽ67
polinomas žr. daugianaris AutŽ263; FizŽ3543; GeodezŽ120; MatŽ175; TechEIV123
angl. polynomial AutŽ67; FizŽ399; polynomial, multinomial MatŽ49
vok. Polynom AutŽ67; FizŽ399
pranc. polynôme AutŽ67; FizŽ399
rus. многочлен, полином AutŽ67; FizŽ399; MatŽ49; полином GeodezŽ28


pòlisas
Oficialus dokumentas, kuriuo patvirtinamas draudimo sutarties sudarymas. SocApsŽ21
(pranc. police – „pakvitavimas“). Dokumentas, kurį draudimo įstaiga duoda draudėjui turto ir asmens draudimo atveju. <...>. LTEIX93
draudimo liudijimas žr. polisas LTEIII161
draudimo liudijimas, polisas SocApsŽ21
polisas žr. draudimo liudijimas SocApsŽ65; LTEIX93
angl. policy of insurance, insurance policy SocApsŽ21


polysemy, полисемия

polisèmija
Reiškinys, kai žodis ar žodžių junginys turi kelias reikšmes: <...>. KalbŽ44
Žodžio (rečiau kurio nors kito reikšminio kalbos vieneto) daugiareikšmiškumas, t. y. dviejų arba daugiau reikšmių turėjimas. LKE490
daugiareikšmiškumas žr. polisemija LKE151
daugiareikšmiškumas, polisemija KalbŽ44
polisemija LKE490
polisemija žr. daugiareikšmiškumas KalbŽ151
angl. polysemy KalbŽ44
rus. полисемия KalbŽ44


polisporòzė
Linų liga, sukeliama grybo, kuris plinta su sėkla; ši liga labai sumažina sėmenų ir pluošto derlių, pluoštas būna pričižęs. TekstilŽ165
linų stiebalūžis, polisporozė TekstilŽ165
polisporozė žr. linų stiebalūžis TekstilŽ171
rus. полиспороз TekstilŽ165


politei`zmas
(Poly + gr. theos – „Dievas“). Tikėjimas daugeliu dievų. <...>. GeogrŽ151; dar žr. FilosŽ1345; LTEIX94; ReligŽ300
politeizmas, daugdievystė FilosŽ1345; GeogrŽ151; LTEIX94; ReligŽ300


poloci`tai
(gr. polos – „sukimosi ašis“ + kytos – „ląstelė“). ZoolŽ134. (lot. reducere – „grąžinti, parvesti atgal“). Mažos ląstelės, kurios susidaro, ovocitams skylant du kartus (brendimo skilimai) ovogenezės metu; yra branduolys ir nedaug citoplazmos. Paprastai redukciniai kūneliai greitai žūva. ZoolŽ140
polocitai žr. redukciniai kūneliai ZoolŽ134
redukciniai kūneliai ZoolŽ140
rus. редукционные тельца, полоциты, направительные тельца ZoolŽ140


poloni`zmas
Iš lenkų kalbos kilęs, pasiskolintas ar išverstas žodis, posakis ar kita kalbos ypatybė: <...>. KalbŽ152
Lenkų kalbos žodis kitose kalbose. LTEIX99
lenkybė žr. polonizmas KalbŽ115
polonizmas, lenkybė KalbŽ152
angl. Polonism KalbŽ152
rus. полонизм KalbŽ152


помпа, насос

pòmpa
Mechaninis įrenginys skysčiui arba dujoms pumpuoti. MeliorŽ148
pompa žr. siurblys MeliorŽ132
siurblys MeliorŽ148
rus. помпа MeliorŽ132; насос MeliorŽ148


popinà
Senovės romėnų užeiga, dažniausiai lankoma žemesniųjų sluoksnių žmonių. ArchIŽ403
popina, smuklė ArchIŽ403
angl. popina ArchIŽ403


porosity, poriness, porousness, sponginess, voidage, void content, porosité, teneur en vides, Porosität, Hohlraumgehalt, пористость, ячеистость, содержание пустот, ячейность

poringùmas
Medžiagos savybė turėti daug mažų ertmių. ChŽ234
Uolienos (pvz., grunto) kietųjų dalelių susiklostymo tankumas, išreikštas porų tūrio santykiu su uolienos tūriu. MeliorŽ132
Pirminių (singenetinių) ir antrinių (epigenetinių) uolienos ertmių (porų, kavernų, plyšelių ir kt.) tūris, kiekybiškai išreiškiamas procentiniu visų susisiekiančiųjų ir nesusisiekiančiųjų (atvirtųjų ir uždarųjų) porų ir visos uolienos tūrio santykiu. <...>. HidreŽ101
Tinklo akučių dydis mm. JūrŽ7
akytumas žr. poringumas MeliorŽ12; StatŽ215
akytumas, porėtumas, poringumas ChŽ234
porėtumas žr. akytumas ChŽ2323
poringumas MeliorŽ132
poringumas žr. akytumas ChŽ2323
poringumas, akytumas GeolŽ111; StatŽ2437
angl. porosity, poriness, porousness, sponginess, voidage ChŽ234; porosity, void content StatŽ2437; porosity HidreŽ101
pranc. porosité, teneur en vides StatŽ2437
vok. Porosität, Hohlraumgehalt StatŽ2437; Porosität HidreŽ101
rus. пористость, ячеистость ChŽ234; пористость GeolŽ111; HidreŽ101; MeliorŽ132; пористость, содержание пустот StatŽ2437; ячейность JūrŽ7


portãlas
Konstrukcija, kuria įrėminamas įvažiavimas į tunelį, išvažiavimas iš jo ar vandens pralaidos galas. GeležinkelŽ99
įeiga, portalas GeležinkelŽ99
portalas žr. įeiga GeležinkelŽ212
angl. portal GeležinkelŽ99
vok. Portal GeležinkelŽ99
rus. портал GeležinkelŽ99


postminimali`zmas
Postmodernistinio meno kryptis, pagrįsta natūraliu tikrovės objektų struktūros kitimu. Menininkai kuria kompozicijas iš įv. medžiagų (medžio, pjuvenų, latekso, vatos, ledo, riebalų, sėklų, augalų ir pan.), kurios kinta per tam tikrą laipsnio tarpą veikiant aplinkos temperatūrai, drėgmei, šviesai, gravitacijai bei kitiems gamtos veiksniams. Rodomas nykimo, irimo ar augimo procesas. <...>. DailŽ342
proceso menas, postminimalizmas DailŽ342
postminimalizmas žr. proceso menas DailŽ338
angl. Post Minimal Art DailŽ338


postposition, послелог, постпозиция

postpozi`cija
Istorinėje gramatikoje kalbos elementas, paprastai kokia nors dalelė (polinksnis) esanti žodžio gale, pavyzdžiui, pašalio einamojo vietininko dalelė -p (velniop, žemaičiump), vidaus einamojo vietininko -n(a) (laukan, laukuosna). Kartais šia reikšme vartojamas polinksnio terminas. KalbŽ153
polinksnis žr. 2 postpozicija KalbŽ151
postpozicija KalbŽ153
angl. postposition KalbŽ153
rus. послелог KalbŽ151; постпозиция KalbŽ153


predicate, сказуемое, предикат

predikãtas
Pagrindinė sakinio dalis, reiškiama žodžiu arba žodžių junginiu ir rodanti, kas atsitinka veiksniui. Svarbiausia tarinio reiškimo priemonė yra asmenuojamosios veiksmažodžio formos. <...>. KalbŽ204
tarinys, predikatas KalbŽ204
predikatas žr. tarinys KalbŽ154
angl. predicate KalbŽ204
rus. сказуемое, предикат KalbŽ204


potamology, fluvial hydrology, Flusskunde, Potamologie, потамология, речная гидрология

potamològija
Upes tiriantis hidrologijos mokslo skyrius; upių hidrologija. MeliorŽ132
(gr. potamos – „upė“ + logos – „mokslas“). Sausumos hidrologijos šaka, tirianti upes. <...>. LTEIX131; dar žr. EkolŽ317
potamologija žr. upėtyra EkolŽ243
potamologija, upėtyra GeolŽ113; LTEIX131; MeliorŽ132
upėtyra, potamologija EkolŽ317
angl. potamology, fluvial hydrology EkolŽ317
vok. Flusskunde, Potamologie EkolŽ317
rus. потамология GeolŽ113; MeliorŽ132; речная гидрология, потамология EkolŽ317


potamoni`mas
Tikrinis bet kurios upės ar upelio vardas, vadenvardžių rūšis: Ašva, Mūša, Nemunas, Siesartis, Venta; Eufratas, Gangas, Nilas, Orinokas, Volga. KalbŽ221
potamonimas žr. upėvardis KalbŽ153
upėvardis, potamonimas KalbŽ221
angl. river name KalbŽ221
rus. потамоним KalbŽ221


position, позиция, положение

pozi`cija
Tam tikro kalbos elemento vieta kitų atitinkamų elementų atžvilgiu, pavyzdžiui, fonemos aplinka, dėl kurios susidaro tam tikros tarimo sąlygos, žodžio vieta junginyje, nuo kurios priklauso jo gramatinės funkcijos. KalbŽ153
padėtis žr. pozicija KalbŽ139
pozicija, padėtis KalbŽ153
angl. position KalbŽ153
rus. позиция, положение KalbŽ153


price catalogue, Preisliste, прейскурант

práislistas
Oficialus normatyvinis arba informacinis leidinys, kuriame sistemiškai (pagal prekių ar paslaugų rūšis) pateiktas kainų ir tarifų sąrašas. BibliotekŽII34
kainynas BibliotekŽII33
praislistas ntk. kainynas BibliotekŽII67
angl. price catalogue BibliotekŽII34
vok. Preisliste BibliotekŽII34
rus. прейскурант BibliotekŽII33


pravoslavýbė
Viena iš 3 pagrindinių krikščionybės krypčių. ReligŽ307
Viena pagrindinių (greta katalikybės ir protestantizmo) krikščionybės krypčių. <...>. GeogrŽ186; dar žr. LTEX364
pravoslavybė žr. stačiatikybė LTEIX184; ReligŽ307
stačiatikybė, ortodoksija, pravoslavybė LTEX364
stačiatikybė, pravoslavybė GeogrŽ186


preanalytic phase, preanalysis, préanalytique, préanalyse, Preanalytik, преданалитика, преданализ

preanali`tika
1. Visi darbai iki analizės pradžios, galintys turėti poveikį analizės rezultatams. 2. Visi darbo tarpsniai, veiksniai ir sąlygos (nuo pasiruošimo paimti ėminį tyrimams iš tiriamojo objekto iki analizės pradžios), galinčios turėti įtakos analizės rezultatų pokyčiams arba išvadoms. <...>. MetrolŽ294
paruošiamieji tyrimų darbai MetrolŽ294
preanalitika žr. paruošiamieji tyrimų darbai MetrolŽ2504
angl. preanalytic phase, preanalysis MetrolŽ294
pranc. préanalytique, préanalyse MetrolŽ294
vok. Preanalytik MetrolŽ294
rus. преданалитика, преданализ MetrolŽ294


nominal predicative, предикативный член именной, именная часть составного сказуемого, предикатив

predikatỹvas
Pagrindinė reikšmės atžvilgiu sudėtinio tarinio dalis, išreikšta linksniuojamuoju ar jį atstojančiu žodžiu <...>. KalbŽ224
Sudėtinio vardažodinio tarinio neasmenuojamoji dalis, su jungtimi sudaranti sakinio gramatinį centrą. <...>. LTEIX185
predikatyvas LTEIX185
predikatyvas žr. vardinė tarinio dalis KalbŽ154
vardinė tarinio dalis, predikatyvas KalbŽ224
angl. nominal predicative KalbŽ224
rus. предикативный член именной, именная часть составного сказуемого, предикатив KalbŽ224


prefiksãcija
Priešdėlinis žodžių darybos būdas, vienas iš pagrindinių lietuvių kalbos žodžių darybos būdų: paupys, užupis (: upė), apynaujis, nenaujas (: naujas), apibėgti, atbėgti, įbėgti, išbėgti, nubėgti, parbėgti, perbėgti, prabėgti, pribėgti, subėgti, užbėgti (: bėgti). KalbŽ155
prefiksacija, priešdėlinė daryba KalbŽ155
priešdėlinė daryba žr. prefiksacija KalbŽ158
angl. prefixation KalbŽ155
rus. префиксация KalbŽ155


prefix, префикс, приставка

prefi`ksas
1. Morfema, esanti žodžio pradžioje, prieš šaknį. <...>. 2. Prepozicinis afiksas, padedantis sudaryti kitą žodį, o kai kuriose kalbose (pavyzdžiui, tam tikri slavų kalbų veiksmažodžių priešdėliai) ir kitą to paties žodžio formą. <...>. KalbŽ159
(lot. praefixus – „pritvirtintas priekyje“). LTEIX186. Afiksas, einantis prieš savarankiškų žodžių – daiktavardžių (pvz., „priemiestis“), būdvardžių (pvz., „apygeris“), veiksmažodžių (pvz., „pažinti“), prieveiksmių (pvz., „paeiliui“) – šaknį. <...>. LTEIX201
1. Pradinė vardo dalis, nurodanti priklausymą tam tikrai programai 2. Specialaus registro turinys, reikalingas realiesiems adresams automatiškai keisti absoliučiaisiais. KompŽ176
prefiksas žr. priešdėlis KalbŽ155; KompŽ174; LTEIX186
priešdėlis, prefiksas KalbŽ159; LTEIX201
angl. prefix KalbŽ159; KompŽ176
rus. префикс, приставка KalbŽ159; префикс KompŽ176


price catalogue, price-current, price-list, Preisliste, прейскурант, ценник

preiskurántas
Oficialus normatyvinis arba informacinis leidinys, kuriame sistemiškai (pagal prekių ar paslaugų rūšis) pateiktas kainų ir tarifų sąrašas. BibliotekŽII34
Normatyvinis arba informacinis leidinys, kuriame pateiktas susitemintas gaminių, gamybos operacijų, medžiagų, paslaugų ir pan. bei jų kainų ir tarifų sąrašas. InformŽ47
Nedidelės apimties prekių ar paslaugų ir jų kainų sąrašas. InformŽ47
kainynas BibliotekŽII33; InformŽ47
kainininkas ntk. kainynas InformŽ47
kainoraštis InformŽ47
preiskurantas ntk. kainynas BibliotekŽII67
preiskurantas ntk. kainynas, kainoraštis InformŽ78
angl. price catalogue BibliotekŽII34; price-current InformŽ47; price-list InformŽ47
vok. Preisliste BibliotekŽII34
rus. прейскурант BibliotekŽII33; InformŽ47; ценник InformŽ47


premolar teeth, ложные коренные зубы

premoliãras
Tarp ilčių ir moliarų esantys 12–16 gyvulio priekinių krūminių dantų, išdygstančių vietoje pieninių. GyvŽ60
kapliai GyvŽ60
premoliaras ntk. kaplys GyvŽ110
angl. premolar teeth GyvŽ172
rus. ложные коренные зубы GyvŽ172


prepozicionalizãcija
Naujybinių prielinksnių radimasis iš kitomis kalbos dalimis priklausančių žodžių ar jų formų. Aiškiausias yra kai kurių prieveiksmių prielinksnėjimas – ne vienu atveju yra susidariusios homonimų poros iš prieveiksmio ir atitinkamo prielinksnio: apibėk aplinkui ir apibėk aplinkui namą, stovi šalia ir stovi šalia manęs. KalbŽ157
prielinksnėjimas, prepozicionalizacija KalbŽ157
prepozicionalizacija žr. prielinksnėjimas KalbŽ155


press, presse, machine a comprimer, pressoir, Presse, пресс

prèsas
(pranc. presse < lot. presso – „slegiu“). Statiškai slegianti mašina metalui, plastikams, keramikai, žemės ūkio ir maisto produktams bei kitoms medžiagoms apdirbti. <...>. LTEIX193
Prietaisas kam nors suslėgti. MeliorŽ134
presas LTEIX193
presas, slėgtuvas MeliorŽ134; AutŽ269
slėgtuvas žr. presas MeliorŽ154; AutŽ361
angl. press AutŽ269; StatŽ2444
pranc. presse, machine a comprimer, pressoir AutŽ269; presse, machine a comprimer StatŽ2445
vok. Presse AutŽ269; StatŽ2445
rus. пресс AutŽ269; MeliorŽ134; StatŽ2444


senaregystė, senatvinė tolregystė, presbiopija

presbiòpija
(gr. presbys – „senas“ + ōps, kilm. ōpos – „žvilgsnis“). MedEII174. Pagyvenusio žmogaus regos nusilpimas dėl sumažėjusios akies akomodacijos. <...>. MedEII259; dar žr. LTEX99
presbiopija žr. senaregystė LTEIX194
presbiopija žr. senatvinė tolregystė MedEII174
senaregystė, presbiopija LTEX99
senatvinė tolregystė, presbiopija, senaregystė MedEII259


pressing, Drücken, Druck, Stress, жим, прессинг, давление

prèsingas
1. Tam tikro svorio (štangos, svarmens, svarsčio) kėlimas viena arba abiem rankomis nuo krūtinės ar peties, nedarant kojų ir liemens judesių. 2. Kai kurių sportinių žaidimų (futbolo, krepšinio, ledo ritulio) labai aktyvios gynybos būdas, kai varžovų veiksmai tarsi kaustomi. SportŽ1500
1. Iškreipianti, deformuojanti paviršių jėga, kurios dydį apibrėžia jos poveikis ploto vienetui. Jei spaudimas į objektą (tokį kaip kaulas) viršija tolerancijos ribą, gali įvykti lūžis. 2. Bet koks fizinis ar psichologinis veiksnys, griaunantis žmogaus homeostazę (organizmo prisitaikymo reakcijų visumą) ir žalingai veikiantis organizmo funkcijas. 3. Psichikos būsena, atsirandanti tada, kai individas pajunta ryškų skirtumą tarp jam keliamų reikalavimų ir savo gebėjimų tuos reikalavimus patenkinti, įvykdyti ir kai šių reikalavimų neįvykdymas turi reikšmingų padarinių. <...>. SportŽ2548
presingas ntk. spaudimas SportŽ1410; SportŽ2452
spaudimas SportŽ1500; SportŽ2548
angl. pressing SportŽ1500; SportŽ2548
vok. Drücken SportŽ1500; Druck, Stress SportŽ2548
rus. жим, прессинг SportŽ1500; давление, жим, прессинг SportŽ2548


prezervatỹvas
Latekso gumos maišelis, užmaunamas ant varpos prieš lytinius santykius norint išvengti nėštumo ir neužsikrėsti venerine liga arba AIDS. <...>. XXŽ374
prezervatyvas, sargis XXŽ374


pri̇́enavis
Bažnyčios dalis: erdvė prieš navas prie įėjimo. Dažn. būna po vargonų choru, vienabokštėse bažnyčiose – bokšto apačioje. DailŽ341
prienavis, priesienis DailŽ341
priesienis žr. prienavis DailŽ341


primityvi`zmas
Neprofesionalių dailininkų paveikslai, sukurti nesivadovaujant visuotinai aprobuotais pavyzdžiais ir estetikos principais, bet ir nesekant liaudies menu. XXŽ306
naivioji tapyba, primityvioji tapyba, primityvizmas XXŽ306


priority, Priorität, Vorrang, priorité, приоритет

prioritètas
1. Ko nors pirmumas 2. Eiliškumas, kuriuo vykdomi arba prižiūrimi uždaviniai, procesai ar operacijos, skiriami resursai. Kiekybiškai jis reiškiamas prioritetiškumu arba prioriteto indikatoriumi. KompŽ178
pirmenybė žr. prioritetas AutŽ260; KompŽ170
prioritetas, pirmenybė AutŽ272; KompŽ178
angl. priority AutŽ272; KompŽ178
vok. Priorität, Vorrang AutŽ272
pranc. priorité AutŽ272
rus. приоритет AutŽ272; KompŽ178


priority, приоритетность

prioritetiškùmas
Skaitmeninis prioriteto rodiklis, kurį operacinė sistema nustato planuodama uždavinius ir skirstydama resursus. KompŽ178
išskirtinumas žr. prioritetiškumas KompŽ89
prioritetiškumas, išskirtinumas KompŽ178
angl. priority KompŽ178
rus. приоритетность KompŽ178


percentage, percent, pourcentage, teneur, pour-cent, Prozent, Anteil, процент, процентное содержание

pròcentas
(lot. pro centum – „nuo šimto“). Nesisteminis santykinio dydžio vienetas. Lygus vienai šimtajai bemačio vieneto. 1%=10–2. LTEIX214; dar žr. MetrolŽ2508
nuošimtis žr. procentas MatŽ155; StatŽ2366
procentas FizŽ3561; MetrolŽ2508
procentas, nuošimtis HidrŽ187; LTEIX214; MatŽ182; StatŽ2455
angl. percentage StatŽ1242; StatŽ2455; percent HidrŽ187; MetrolŽ2508; percent, percentage MatŽ182; FizŽ3561
pranc. pourcentage, teneur StatŽ2455; pourcentage MetrolŽ2508; pour-cent FizŽ3561
vok. Prozent, Anteil StatŽ2455; Prozent FizŽ3561; MetrolŽ2508
rus. процент, процентное содержание StatŽ2455; процент FizŽ3561; MatŽ182; MetrolŽ2508


process, procedure, processus, procédé, Prozeß, Vorgang, Zustandsänderung, Verlauf, Verfahren, процесс, технологический приём

procèsas
Būsenos, įvykio ar reiškinio nuoseklus kitimas gamtoje, terpėje ar tam tikroje ekosistemoje. EkolŽ246
(lot. processus – „žengimas pirmyn, eiga“). 1. Vienas po kito einančių būvių kaita, glaudus ryšys dėsningai viena kitą keičiančių vystymosi stadijų, kurios sudaro nenutrūkstamą vientisą judėjimą (pvz., sporto treniruotės procesas). 2. Nuoseklus kurios nors sistemos arba jos dalių kaitos vystymasis (pvz., sportinio rengimo procesas, adaptacijos procesas). SportŽ2424
Nuosekli būvio kaita. SelekŽ164
Įvykio ar reiškinio eiga, vyksmas. BrandŽ98
Kiekybinis, kokybinis arba kiekybinis ir kokybinis techninio objekto būsenos arba parametrų laikinis kitimas. ElektrŽ2784
1. Nuosekli, nenutrūkstama ko nors kaita. 2. Visuma veiksmų, kuriais pertvarkomas ar perdirbamas gavinys. MetrolŽ2753
procesas žr. vyksmas MetrolŽ2508; ElektrŽ2542; SportŽ2424
procesas, vyksmas AutŽ272; BrandŽ98; EkolŽ246; ElektrŽ1360; GeodezŽ124; FizŽ2234; StatŽ2455; SelekŽ164
vyksmas MetrolŽ2753; SportŽ2424
vyksmas, procesas ElektrŽ2784
vyksmas žr. procesas AutŽ427; BrandŽ155; EkolŽ335; ElektrŽ1519; GeodezŽ124; SelekŽ220; StatŽ2712
angl. process BrandŽ98; FizŽ2234; ElektrŽ1360; MetrolŽ2753; SelekŽ164; SportŽ2424; StatŽ2455; process, procedure AutŽ272; EkolŽ246; ElektrŽ1360; ElektrŽ2784
pranc. processus, procédé AutŽ272; ElektrŽ1360; ElektrŽ2784; processus BrandŽ98; MetrolŽ2753; StatŽ2455
vok. Prozeß, Vorgang MetrolŽ2753; SportŽ2424; StatŽ2455; Prozeß, Vorgang, Zustandsänderung FizŽ2234; Prozeß, Vorgang, Verlauf, Verfahren AutŽ272; Prozeß, Vorgang BrandŽ98; Prozeß, Vorgang, Verlauf EkolŽ246; ElektrŽ1360; ElektrŽ2784
rus. процесс AutŽ272; BrandŽ98; EkolŽ246; ElektrŽ1360; ElektrŽ2784; FizŽ2234; GeodezŽ124; MetrolŽ2753; SportŽ2424; SelekŽ164; процесс, технологический приём StatŽ2455


protãlis
(gr. pro – „prieš“, thallos – „daigas“). BotŽ343. Paparčių lytinės kartos atstovas, išsivystęs iš sporos (gametofitas). BotŽ333
polaiškis BotŽ333
protalis žr. polaiškis BotŽ343
lot. prothallium BotŽ333
rus. заросток BotŽ333


maturation (1), processing (2), созревание (1), процессинг (2)

procèsingas
1. Savaiminis medžiagos savybių kitimas per tam tikrą laiką. 2. Biologiškai aktyvios RNR (baltymo) molekulės susidarymas iš RNR (baltymo) pirmtakų. ChŽ177; ChŽ285
brendimas ChŽ177; ChŽ285
procesingas ntk. brendimas ChŽ1287; ChŽ2326
angl. maturation (1), processing (2) ChŽ177; ChŽ285
rus. созревание (1), процессинг (2) ChŽ177; ChŽ285


producers, Produzenten, продуценты, производители

produceñtai
Autotrofiniai (fotosintetinantys ir chemosintetinantys) organizmai, sugebantys gaminti organinę medžiagą iš paprastų neorganinių junginių, kurių pagrindiniai – žalieji augalai, sudarantys ekologinės piramidės pagrindą (pirmąją grandį). EkolŽ109
gamintojai, producentai EkolŽ109
producentai žr. gamintojai EkolŽ246
angl. producers EkolŽ109
vok. Produzenten EkolŽ109
rus. продуценты, производители EkolŽ109


efficiency, efficacy, rendement, productivité, efficacité, Ausbeute, Produktivität, Leistung, Durchsatz, Leistungsfähigkeit, Durchsatzrate, производительность

produktyvùmas
Įrenginio geba duoti per tam tikrą laiką didesnį ar mažesnį produkcijos kiekį. Matuojamas gaunamu produkcijos kiekiu per laiko vienetą. BrandŽ89
našumas, produktyvumas AutŽ234; BrandŽ89; ElektrŽ1313
produktyvumas žr. našumas AutŽ275; BrandŽ100; ElektrŽ1361
angl. efficiency BrandŽ89; efficiency, efficacy ElektrŽ1313
pranc. rendement, productivité BrandŽ89; rendement, efficacité, productivité AutŽ234; ElektrŽ1313
vok. Ausbeute BrandŽ89; ElektrŽ1313; Ausbeute, Produktivität, Leistung, Durchsatz, Leistungsfähigkeit, Durchsatzrate AutŽ234
rus. производительность AutŽ234; BrandŽ89; ElektrŽ1313


forecast, prévision, prédiction, Prognostizieren, Prognostizierung, Vorhersage, Vorassage, Prognose, прогнозирование

prognozãvimas
Prognozių sudarymas. Prognozuojama nepakankamai ištirtų arba tikimybinių procesų (meteorologinių ar geologinių reiškinių, mokslo, technikos pažangos, socialinių ir ekonominių procesų ir kt.) raida. <...>. LTEIX219
numatymas žr. prognozavimas AutŽ235; RadioelŽ474
prognozavimas LTEIX219
prognozavimas žr. numatymas RadioelŽ548
prognozavimas, numatymas AutŽ275
angl. forecast AutŽ275; RadioelŽ474
pranc. prévision AutŽ275; prédiction RadioelŽ474
vok. Prognostizieren, Prognostizierung, Vorhersage AutŽ275; Vorassage, Vorhersage, Prognose RadioelŽ474
rus. прогнозирование AutŽ275; RadioelŽ474


progredieñtinis
(lot. progressus – „judėjimas pirmyn“). Turintis polinkį vystytis; progredientinė ligos eiga – kuriai vystantis susidaro defektai; ji būdinga ligoms, susijusioms su destrukciniais procesais galvos smegenyse. PsichiatrŽ70
procesinė liga žr. progredientinis PsichiatrŽ70
progredientinis, procesinė liga PsichiatrŽ70


prokámbis
(lot. pro – „prieš“, cambium – „brazdas“). BotŽ342. Meristema, iš kurios formuojasi pirminiai apytakos audiniai. Ji sudaryta iš prozenchiminių, plonasienių ląstelių tirštu grūduotu turiniu ir yra išsidiferencijavusi iš augimo kūgelio meristemos. BotŽ91
desmogenas žr. pradinis brazdas BotŽ111
pradinis brazdas, prokambis BotŽ91
prokambis, pradinis brazdas BotŽ342
lot. procambium BotŽ91
rus. прокамбий BotŽ91


pronominalizãcija
Kitų kalbos dalių virtimas įvardžiais. Įvardėjant kinta žodžių leksinė reikšmė ir atsiranda nurodomoji funkcija. <...>. KalbŽ90
įvardėjimas, pronominalizacija KalbŽ90
pronominalizacija žr. įvardėjimas KalbŽ162
angl. pronominalization KalbŽ90
rus. прономинализация KalbŽ90


propeller, impeller airscrew, Luftschraube, Propeller, Saugschraube, пропеллер, воздушный винт, двигатель

propèleris
(angl. propeller < lot. propello – „varau, stumiu į priekį“). Mentinis varytuvas traukos jėgai ore sukurti. <...>. LTEIX229
propeleris, orasraigtis FizŽ2237; LTEIX229
sraigtas, propeleris GeolŽ41
angl. propeller, impeller airscrew FizŽ2237
vok. Luftschraube, Propeller, Saugschraube FizŽ2237
rus. пропеллер, воздушный винт FizŽ2237; двигатель GeolŽ41


pròpolis
Bičių darbininkių surinktos ir perdirbtos į tamsią lipnią masę augalų dervos plyšiams avilyje užkamšyti. GyvŽ106
Bičių surinkta nuo augalų jaunų ūglių, pumpurų, žiedų lipni, aromatinga, balzaminė medžiaga. <...>. ŽŪEII770
Lipni medžiaga, kurią išskiria bitės darbininkės iš seilių liaukų. <...>. LTEVIII619; dar žr. TechEIV25
bičių klijai žr. pikis ŽŪEI204
pikis, propolis, bičių klijai LTEVIII619; TechEIV25; ŽŪEII770
propolis žr. pikis GyvŽ192; LTEIX229
angl. propolis GyvŽ192
rus. прополис GyvŽ192


pròstas
Senovės graikų architektūroje prieškambaris arba vestibiulis. ArchIŽ410
graikiškais prieškambaris, prostas ArchIŽ410
angl. prostas ArchIŽ410


prostata, priedinė lytinė liauka, priešinė liauka

prostata, accessory sexual gland, придаточная железа, предстательная железа

pròstata
(gr. prostatēs „stovintis priešakyje“). LTEIX230. Žmogaus ir aukštesniųjų žinduolių neporinė vyriškųjų lyties organų liauka <...>. LTEIX201
(gr. prostatēs – „stovintis priešakyje“). Žinduolių vyriškųjų lytinių organų dalis, išskirianti skystį, kuris atskleidžia spermą ir aktyvina spermatozoidus, dėl to kopuliacijos metu sperma gali būti smarkiai išmetama į patelės lytinius takus. ZoolŽ136
Patino organai (pūslinė, priešinė ir stormeninė šlaplės liauka), kurių sekretas sudaro skystą terpę spermatozoidams. GyvŽ78
Vyriškoji priedinė lytinė liauka. <...>. MedEII182
priedinės lytinės liaukos GyvŽ78
priešinė liauka žr. prostata MedEII175
priešinė liauka, prostata VetŽ42
prostata žr. priedinė lytinė liauka GyvŽ111
prostata žr. priešinė liauka LTEIX230
prostata, priešinė liauka MedEII182; GyvŽ111
prostatinė liauka, priešinė liauka ZoolŽ136
lot. prostata VetŽ42
angl. accessory sexual gland GyvŽ179
rus. придаточная железа GyvŽ179; предстательная железа ZoolŽ136


protei`das
Baltymas, kurioje sudėtyje, be aminorūgščių, yra nebaltyminė prostetinė grupė. ChŽ1325; ChŽ2371
proteidas ntk. sudėtingasis baltymas ChŽ1289; ChŽ2328
sudėtingasis baltymas ChŽ2371; ChŽ1325
angl. conjugated protein ChŽ2371; ChŽ1325
rus. сложный белок ChŽ2371; ChŽ1325


protei`nai
(gr. prōtos – „pirmas“). ŽŪEIII66. Susideda tik iš aminorūgščių (albuminai, globulinai, protaminai, histonai, prolaminai, glutelinai, proteinoidai). <...>. ŽŪEI173
paprastieji baltymai, proteinai ŽŪEI173; LTEI619
proteinai žr. paprastieji baltymai ŽŪEIII66; LTEIX231


protein, proteid, белок, протеин, протеид

protei`nas
Gamtinis polimeras, sudarytas iš alfa-aminorūgščių liekanų, susijungusių peptidiniais ryšiais. ChŽ2328; dar žr. SelekŽ40
baltymas, proteinas ChŽ271; SelekŽ40
proteinas žr. baltymas ChŽ2328; SelekŽ164
angl. protein, proteid ChŽ271; protein SelekŽ40
rus. белок, протеин, протеид ChŽ271; белок SelekŽ40


protirònas
Senovės graikų namo priengis. ArchIŽ410
graikiškasis prieangis, protironas ArchIŽ410
angl. prothyron ArchIŽ410


protokòrmas
(gr. prōtos – „pirmas, pirminis“, kormos – „stuomuo“). Pradinis stuomuo arba šakniastiebis, kuris išauga, besivystant kai kurių pataisų sporofitui, arba formuojasi iš dygstančių džioveklių ir orchidėjų sėklų gemalo. Iš jo vėliau gauna pradžią šaknys ir lapuoti ūgliai (saprofitinėse rūšyse – tik žiedstiebis su žiedynu). BotŽ343
protokormas, prostuomenis BotŽ343
prostuomenis, protokormas BotŽ342
lot. protocormus BotŽ343
rus. протокорм BotŽ343


protonemà
(gr. prōtos – „pirmas“, nēma – „siūlas“). BotŽ344. Iš sporos išaugęs siūlo pavidalo jaunas samanų daigelis. BotŽ341
protonema, prodaigis BotŽ344
prodaigis, protonema BotŽ341
lot. protonema BotŽ341
rus. протонема BotŽ341


protòraksas
(gr. pro – „prieš, priekyje“ + thōrah, thorakos – „šarvas, krūtinė“). Pirmasis vabzdžių krūtinės segmentas. ZoolŽ137
protoraksas, prieškrūtinis ZoolŽ137
rus. преднегрудь ZoolŽ137


protozoon (protozoa), Protozoen, одноклеточные, простейшие

protozòjai
Vienaląsčiai organizmai, kurių kūnas (ląstelė) nuo kelių mikronų iki kelių milimetrų dydžio. Labai įvarios formos, bespalviai arba žali. Gyvena jūrose, gėluose vandenyse, drėgname dirvožemyje, gyvuose organizmuose. Žinoma ~30 000 rūšių. Yra parazitų, sukeliančių žmonių ir gyvūnų ligas (pvz., maliariją, tripanosomozes, kokcidiozę). EkolŽ236
pirmuonys, protozojai EkolŽ236
protozojai žr. pirmuonys EkolŽ248
angl. protozoon (protozoa) EkolŽ236
vok. Protozoen EkolŽ236
rus. одноклеточные, простейшие EkolŽ236


prozopopė́ja
(gr. prosopopēia). LiterŽ1150. Meninio vaizdavimo būdas, kai gyvūnams, negyviems daiktams, gamtos reiškiniams suteikiami žmogaus sugebėjimai ir savybės: kalbos dovana, jausmai ir mintys. Įasmeninimas – nuolatinis pasakų, pasakėčių ir t. t. vaizdavimo priemonė. <...>. LiterŽ166
įasmeninimas, prozopopėja LiterŽ166
prozopopėja žr. įasmeninimas LiterŽ1150


пруд, водохранилище

prū̃das
Dirbtinis vandens telkinys, susidarąs užtvenkiant upę ar kitą vandens srautą. MeliorŽ176
prūdas žr. tvenkinys MeliorŽ137
tvenkinys MeliorŽ176
rus. пруд MeliorŽ137; водохранилище MeliorŽ176


plants of sandy soil, psammophytes, Sandpflanzen Sandbodenpflanzen, Psammophyten, sandliebende Pflanzen, псаммофиты

psamofi`tai
Slenkančių smėlynų (dagiausia dykumų) augalai. Kai užpusto smėlis, jie išleidžia dideles pridėtines šaknis, o ant grynų šaknų – ūglius. EkolŽ248
smėlynų augalai žr. psamofitai EkolŽ275
psamifitai EkolŽ248
angl. plants of sandy soil, psammophytes EkolŽ248
vok. Sandpflanzen Sandbodenpflanzen, Psammophyten, sandliebende Pflanzen EkolŽ248
rus. псаммофиты EkolŽ248


pseudoartròzė
(gr. pseudos – „melas“ + arthron – „sąnarys“). Nenormalus kaulo judrumas ne per sąnarį. <...>. MedEII77
Nenormalus kaulo judrumas buvusio lūžio vietoje. <...>. LTEIX242
netikrasis sąnarys, pseudoartrozė MedEII77
netikrasis sąnarys žr. pseudoartrozė LTEVIII171
pseudoartrozė žr. netikrasis sąnarys MedEII185
pseudoartrozė, netikrasis sąnarys LTEIX242


pseudològija
(Pseudologia; gr. pseudes – „netikras, melagingas“ + gr. logos – „žodis, kalba“). Melavimas, norint padidinti savo asmenybės reikšmę. PsichiatrŽ71
patologinis melavimas žr. pseudologija PsichiatrŽ71
pseudologija, patologinis melavimas PsichiatrŽ71


pseudoni`mas
Pramanytas asmenvardis, vartojamas vietoje tikrojo asmens vardo ir pavardės arba kartu su jais. Slapyvardžius įvairiais sumetimais (neretai siekdami asmens saugumo) vartoja įvairių visuomenės sluoksnių atstovai – rašytojai, žurnalistai, politiniai veikėjai ir kt.: <…>. KalbŽ188
(gr. pseudēs – „melagingas, neteisingas“ + ónyma – „vardas“). Slapyvardis, netikras, išgalvotas asmenvardis, vartojamas vietoj tikrosios pavardės. Anoniminiai, pseudonimais ir kriptonimais pasirašyti grožiniai, publicistiniai kūriniai – nuolatinis spaudos reiškinys. <...>. LLE399
(gr. pseudos – „melas“ + onyma – „vardas“). KnygŽ300. Netikras, išgalvotas asmenvardis. Slapyvardis vartojamas vietoj tikrosios pavardės. Gali būti sudarytas iš vieno, dviejų ir daugiau dėmenų, posakių, inicialų, santrumpų ir pan. <...>. KnygŽ337; dar žr. BibliotekŽII82
pseudonimas žr. slapyvardis KalbŽ164; KnygŽ300
pseudonimas, slapyvardis LLE399
slapyvardis, pseudonimas BibliotekŽII82; KalbŽ188; KnygŽ337
angl. pseudonym, pen-name KalbŽ188
rus. псевдоним KalbŽ188


псевдоподии, ложноножки

pseudopòdijos
(Pseudo... + gr. pūs, podos – „koja“). Laikinos įvairios formos citoplazminės išaugos. <...>. ZoolŽ138
pseudopodijos, tariamosios kojelės ZoolŽ138
rus. псевдоподии, ложноножки ZoolŽ138


psoriãzė
(lot. psoriasis < gr. psōra – „niežai“). Užkrečiama lėtinė odos liga. <...>. MedEII448; dar žr. LTEXII564
psoriazė žr. žvynelinė MedEII191; LTEIX251
žvynelinė, psoriazė MedEII448
žvynelinė liga, psoriazė LTEXII564


pterozáurai
Archozaurų poklasio iškastinių roplių antbūris. <...>. LTEX228
pterozaurai žr. skraidantieji driežai LTEIX252
skraidantieji driežai, pterozaurai LTEX228


pudrà
(lot. aspergo). Išoriškai vartojami milteliai. Gaminami iš vienos ar keleto augalinės arba mineralinės kilmės medžiagų. Iš augalinių medžiagų dažniausiai naudojamas kviečių, rugių, bulvių arba kukurūzų krakmolas, iš mineralinių – talkas, cinko oksidas, baltasis molis. <...>. MedEII117
pabarstai, pudra MedEII117


pulpi`tas
(lot. pulpitis < pulpa – „minkštimas“). Danties pulpos uždegimas. Sukelia mikrobai, kurie į pulpą dažniausiai patenka pro karieso suardytą emalį ir dentiną, rečiau – pro šaknies kanalą. Pulpitas gali kilti, kai pažeidžiamos dantį maitinančios kraujagyslės, kai nulūžta danties karūnėlės dalis arba dantis ir apsinuogina pulpa. Retais atvejais pulpitas prasideda persirgus infekcine liga, kraujo užkrėtimu. <...>. MedEII194
danties pulpos uždegimas, pulpitas MedEI156
pulpitas, danties pulpos uždegimas MedEII194


punktuãcija
Taikomoji sintaksės atšaka, kurios objektą sudaro skyrybos ženklų vartojimo rašto kalboje taisyklių nustatymas. KalbŽ186
(lot. punctuatio < punctum – „taškas“). Skyrybos ženklų žymėjimas tekste. KnygŽ301
punktuacija žr. skyryba KalbŽ164
punktuacija, skyryba KnygŽ301
skyryba, punktuacija KalbŽ186
angl. punctuation KalbŽ186
rus. пунктуация KalbŽ186


pùstulė
(lot. pustula – „pūslelė“). MedEII198. Odos maišelis, pilnas pūlių. Būna 1–5 mm skersmens, kūgiškas ar paplokščias. Pūlinukų gali atsirasti visuose odos sluoksniuose. <...>. MedEII194
pustulė žr. pūlinukas MedEII198
pūlinukas, pustulė MedEII194


ionizing radiation, radiation, ionizing rays, radioactive radiation, radiation ionisante, rayonnement ionisant, rayons ionisants, rayonnement radioactif, ionisierende Strahlung, Strahlung, ionisierende Strahlen, radioaktive Strahlung, ионизирующее излучение, излучение, радиация, ионизирующие лучи, радиоактивное излучение

radiãcija
Spinduliuotė, kuriai sąveikaujant su medžiaga arba terpe sukuriami elektronai ir įvairiarūšiai jonai. Radiacinėje saugoje – spinduliuotė, galinti sukurti jonų poras biologinėse medžiagose. <…>. MetrolŽ2621
jonizuojančioji spinduliuotė MetrolŽ2621; FizŽ3734
radiacija ntk. jonizuojančioji spinduliuotė MetrolŽ2512
radiacija žr. jonizuojančioji spinduliuotė FizŽ3570
radiacija žr. spinduliavimas FizŽ2239
spinduliavimas FizŽ2309
angl. ionizing radiation MetrolŽ2621; radiation FizŽ2309; ionizing radiation, ionizing rays, radioactive radiation FizŽ3734
pranc. radiation ionisante, rayonnement ionisant MetrolŽ2621; rayonnement ionisant, rayons ionisants, rayonnement radioactif FizŽ3734
vok. ionisierende Strahlung MetrolŽ2621; Strahlung FizŽ2309; ionisierende Strahlung, ionisierende Strahlen, radioaktive Strahlung FizŽ3734
rus. ионизирующее излучение MetrolŽ2621; излучение, радиация FizŽ2309; ионизирующее излучение, ионизирующие лучи, радиоактивное излучение FizŽ3734


radiolaria, Radiolarien, Strahlentierchen, радиолярии

radioliãrijos
Jūrose gyvenantys sarkodiniai pirmuonys (Radiolaria). Kūnas rutuliškas su spinduliškai išsidėsčiusiomis rizopodijomis ir filipodijomis. EkolŽ278
radioliarijos žr. spinduliuočiai EkolŽ253
spinduliuočiai, radioliarijos EkolŽ278
angl. radiolaria EkolŽ278
vok. Radiolarien, Strahlentierchen EkolŽ278
rus. радиолярии EkolŽ278


радула, терка

rãdulė
(lot. radere – „gremžti, trinti“). Raumeningas moliuskų (išskyrus dvigeldžius) liežuvėlis, kurį dengia chitininė plokštelė su į vidų užlenktais dantukais, išsidėsčiusiomis skersinėmis eilėmis. <...>. ZoolŽ139–140
radulė, trintuvė ZoolŽ139–140
rus. радула, терка ZoolŽ139–140


rãksas
Prie priekinės trikampės burės kraštinės kablys, pritvirtintas štagu. BurŽ30–31
kabė, raksas BurŽ30–31
raksas ntk. kabė BurŽ59
angl. rider BurŽ30–31
rus. ракс BurŽ30–31


rámpa
Siaura iš abiejų dengtojo sandėlio pusių įrengta išorinė platforma, skirta krautuvams važinėti, kraunant krovinius iš vagonų ar automobilių į sandėlį ir atvirkščiai. GeležinkelŽ218
prievaža, rampa GeležinkelŽ218
rampa žr. prievaža GeležinkelŽ224
angl. ramp GeležinkelŽ218
vok. Laderampe, Rampe GeležinkelŽ218
rus. рампа GeležinkelŽ218


work bench, Werktisch, Werkbank, Werkstatt, étable, верстак

varstõtas
Stalas medienai (stalių darbastalis) ar metalui (šaltkalvių darbastalis) apdirbti rankiniu būdu. Jame yra apdirbamų detalių tvirtinimo įtaisų; stalčiuose laikomi stalių ir šaltkalvių įrankiai, dokumentai. <...>. TechEI366
darbastalis StatŽ2105
darbastalis, varstotas PolŽ41; TechEI366
varstotas žr. darbastalis TechEIV866
varstotas, darbastalis StatŽ2696
angl. work bench StatŽ2696
vok. Werktisch, Werkbank StatŽ2696; Werkstatt TechEIV866
pranc. étable StatŽ2696
rus. верстак PolŽ41; StatŽ2696


wattmeter, active power meter, wattmètre, mesureur de puissance active, Wattmeter, Leistungsmesser, ваттметр, измеритель активной мощности

vatmètras
Matuoklis aktyviajai elektrinei galiai matuoti. ElektrŽ2772
aktyviosios galios matuoklis žr. vatmetras ElektrŽ2453
vatmetras, aktyviosios galios matuoklis ElektrŽ2772
angl. wattmeter, active power meter ElektrŽ2772
pranc. wattmètre, mesureur de puissance active ElektrŽ2772
vok. Wattmeter, Leistungsmesser ElektrŽ2772
rus. ваттметр, измеритель активной мощности ElektrŽ2772


vegetãcija
Augalų aktyvios gyvybinės veiklos (augimo, vystymosi) pasireiškimo procesas. BotŽ476
augtis žr. vegetacija BotŽ74
vegetacija BotŽ476
lot. vegetatio BotŽ476
rus. вегетация BotŽ476


veliarizãcija
Dėl liežuvio nugarėlės užpakalinės dalies pakilimo link minkštojo gomurio atsirandanti negomurinių priebalsių tarimo ypatybė – kietumas, plg. rãtas – rẽtas (r - r?). Priešingas reiškinys yra palatalizacija. KalbŽ228
kietinimas žr. veliarizacija KalbŽ102
veliarizacija, kietinimas KalbŽ228
angl. velarization KalbŽ228
rus. веларизация KalbŽ228


going about, поворот оверштаг

veñdas
Pasisukimas vėjo liniją pereinant laivapriekiu. BurŽ57
posūkis prieš vėją BurŽ57
vendas žr. posūkis prieš vėją BurŽ83
angl. going about BurŽ57
rus. поворот оверштаг BurŽ57


Venera, aušrinė žvaigždė, Aušrinė, Vakarinė, aušrinė, vakarinė

Evening star, Венера, звезда вечерняя, звезда утренняя

Venerà
(lot. Venus (Veneris)). Saulės sistemos planeta, antra pagal nuotolį nuo Saulės (vidutiniškai už 108 mln. km), gerai matoma plika akimi vakare – vakaruose, o ryte – rytuose. <...>. JūrŽ416
Saulės sistemos planeta, antra pagal nuotolį nuo Saulės; artimiausia Žemei vidinė planeta. <...>. GeogrŽ223; dar žr. LTEXII146
vakarinė žr. Venera LTEXII11
Vakarinė žvaigždė, aušrinė žvaigždė, Venera JūrŽ405
Venera, Aušrinė, Vakarinė GeogrŽ223; LTEXII146
Venera, aušrinė, vakarinė JūrŽ416
angl. Evening star JūrŽ416
rus. Венера JūrŽ416; звезда вечерняя, звезда утренняя JūrŽ405


ventilation, aérage, vetilation, Lüftung, Beluftung, Ventilation, вентиляция

ventiliãcija
(lot. ventilatio). LTEXII166. Patalpos oro gryninimas, reikiamų jo parametrų (t-ros, drėgnumo) palaikymas. Tikslas – sudaryti palankias oro sąlygas žmonių sveikatai ir darbingumui, technologiniam procesui, produktams, medžiagoms įrenginiams laikyti. <...>. LTEXII119
Reguliuojama patalpų oro apykaita; tai priemonių sistema, skirta žmogui maloniai oro aplinkai sukurti, gamybinių patalpų, sandėlių ir pan., kuriuose vyksta technologinis procesas, oro reikalavimams užtikrinti. BrandŽ154
Ortakių ir ventiliatorių arba deflektorių sistema laive. <...>. JūrŽ412
ventiliacija žr. vėdinimas LTEXII166; RadioelŽ809
ventiliacija, vėdinimas BrandŽ154; PolŽ29; StatŽ1359
vėdinimas RadioelŽ803
vėdinimas žr. ventiliacija BrandŽ153
vėdinimas, ventiliacija JūrŽ412; LTEXII119; PrekŽ54
angl. ventilation BrandŽ154; JūrŽ412; RadioelŽ803; StatŽ1359
pranc. aérage, vetilation RadioelŽ803
vok. Lüftung, Beluftung, Ventilation RadioelŽ803
rus. вентиляция BrandŽ154; JūrŽ412; PolŽ29; PrekŽ54; RadioelŽ803


verbalization, вербализация, оглаголивание

verbalizãcija
Kitoms kalbos dalims priklausančių žodžių virtimas veiksmažodžiais. Vardažodžių veiksmažodėjimas labai būdingas anglų kalbai: to cook „kepti, virti“< the cook „kepėjas, virėjas“, to voice „išreikšti žodžiais“< the voice „balsas“. KalbŽ226
veiksmažodėjimas, verbalizacija KalbŽ226
verbalizacija žr. veiksmažodėjimas KalbŽ228
angl. verbalization KalbŽ226
rus. вербализация, оглаголивание KalbŽ226


verse, vers, Vers, стих, стихосложение

versifikãcija
Eiliuotos kalbos garsinė sandara ir ją tyrinėjanti poetikos šaka. Eiliuota kalba nuo prozos kalbos pirmiausia skiriasi savotišku ritmu ir intonacija. <...>. LiterŽ2II18
(lot. versus – „eilėraštis“ + facio – „darau“). LTEXII180. Specifinės struktūrinės ir funkcinės eiliuotos kalbos ypatybės. Jų pagrindą sudaro metras – dėsningas kalbos fonetinių ir intonacinių elementų kartojimasis. <...> LTEIII257
eilėdara LiterŽ2II18
eilėdara, versifikacija LTEIII257
versifikacija žr. eilėdara LiterŽ2II61, LTEXII180
angl. verse LiterŽ2II18
pranc. vers LiterŽ2II18
vok. Vers LiterŽ2II18
rus. стих, стихосложение LiterŽ2II18


metrics, prosody, versification, métrique, prosodie, Metrik, Verswissenschaft, Verslehre, стиховедение

versològija
(lot. versus – „eilėraštis“ + gr. logos – „mokslas“). LTEXII180. Literatūros mokslo (poetikos) šaka, tirianti eilėdarą. Pagrindinės eilėtyros šakos yra metrika (jai priklauso rimika ir strofika), ritmika, dinamika, melodika, fonika. <...>. LiterŽ2II19; dar žr. LTEIII258; VLEV363
eilėtyra, versologija LiterŽ2II19; LTEIII258; VLEV363
versologija žr. eilėtyra LiterŽ2II61; LTEXII180
angl. metrics, prosody, versification LiterŽ2II19
pranc. versification, métrique, prosodie LiterŽ2II19
vok. Metrik, Verswissenschaft, Verslehre LiterŽ2II19
rus. стиховедение LiterŽ2II19


westerly, вест, вестовый

vèstas
Iš vakarų pučiantis vėjas. JūrŽ405
vakaris, vakarų vėjas, vestas JūrŽ405
angl. westerly JūrŽ405
rus. вест, вестовый JūrŽ405


vestibulum, Kambarys, esantis šalia didesnio ir svarbesnio kambario., anteroom

vestibiùlis
Erdvė prieš senovės romėnų namo duris, sudaranti kiemą, iš trijų pusių apsuptą namo, o ketvirtąja atvertą į gatvę. ArchIŽ542
prieiga, vestibiulis ArchIŽ542
angl. vestibulum ArchIŽ542
Kambarys, esantis šalia didesnio ir svarbesnio kambario. ArchIŽ23
prieškambaris, vestibiulis ArchIŽ23
angl. anteroom ArchIŽ23


viadùkas
Tilto tipo statinys virš kito kelio, gatvės, tarpeklio, gilios griovos ir kt. GeležinkelŽ329
kelio pralaida žr. viadukas GeležinkelŽ141
viadukas, kelio pralaida GeležinkelŽ329
angl. viaduct GeležinkelŽ329
vok. Viadukt GeležinkelŽ329
rus. виадук, путепровод GeležinkelŽ329


vibration, вибрация, дрожание, колебание

vibrãcija
Kalbos moksle kalbama apie balso stygų, liežuvio galiuko bei liežuvėlio virpėjimą, kuris yra svarbus kalbos garsų sudarymui. Virpėjimo apraiška yra virpesiai. KalbŽ235
virpėjimas, vibracija KalbŽ235
vibracija žr. virpėjimas KalbŽ229
angl. vibration KalbŽ235
rus. вибрация, дрожание, колебание KalbŽ235


flapped consonant, rolled consonant, trilled consonant, дрожащий согласный, вибрант

vibrántas
Priebalsis, kurį tariant vienas iš aktyviųjų kalbos padargų (liežuvis arba liežuvėlis) virpa dėl praeinančios iškvepiamo oro srovės. Toks yra garsas r (kietasis ir minkštasis), lietuvių kalboje susidarantis dėl priekinės liežuvio dalies virpėjimo. KalbŽ235
virpamasis priebalsis, vibrantas KalbŽ235
vibrantas žr. virpamasis priebalsis KalbŽ229
angl. flapped consonant, rolled consonant, trilled consonant KalbŽ235
rus. дрожащий согласный, вибрант KalbŽ235


vivipãrija
(lot. vivus – „gyvas“ + parere – „gimdyti“). Gyvų jauniklių gimdymas. ZoolŽ172; dar žr. LTEVI110; VLEVI717
gyvavedystė, viviparija LTEVI110; VLEVI717
viviparija, gyvavedystė ZoolŽ172
viviparija žr. gyvavedystė LTEXII326
rus. вивипария ZoolŽ172


vibrator, vibrateur, Vibrator, Rüttler, вибратор

vibrãtorius
Mechanizmas, perduodantis greitus virpėjimo judesius su juo susiliečiantiems daiktams. MeliorŽ199
vibratorius, virpintuvas MeliorŽ199; PolŽ44; StatŽ2708
virpintuvas žr. vibratorius StatŽ2714
vibratorius, virpiklis PrekŽ58
angl. vibrator StatŽ2708
pranc. vibrateur StatŽ2708
vok. Vibrator, Rüttler StatŽ2708
rus. вибратор MeliorŽ199; PolŽ44; PrekŽ58; StatŽ2708


video record, видеозапись, видеограмма

videogramà
Informacijos laikmenoje užfiksuotas vaizdas. InformŽ99
videograma ntk. vaizdo įrašas InformŽ100
videoįrašas ntk. vaizdo įrašas InformŽ100
vaizdo įrašas InformŽ99
vaizdo įrašas, videoįrašas PrekŽ58
angl. video record InformŽ99
rus. видеозапись, видеограмма InformŽ99; видеозапись PrekŽ58


магнитная лента для видеозаписи

videokasètė
Kasetė su magnetofono juosta, į kurią galima įrašyti televizijos vaizdo kadrus kartu su garsu, o paskui per vaizdo magnetofoną juos peržiūrėti ir perklausyti. XXŽ490
vaizdajuostė, videokasetė XXŽ490
videokasetė žr. vaizdajuostė XXŽ501
vaizdo magnetinė juosta, vaizdajuostė PrekŽ210
rus. магнитная лента для видеозаписи PrekŽ210


videokli`pas
9-ąjį XX a. dešimtmetį pradėjęs plisti televizijos programų žanras – kelių minučių laida, reklamuojanti dainą; jai skambant rodomi dainos atlikėjai įvairiose, dažnai netikėtose, nuolat besikeičiančiose situacijose. XXŽ501
videoklipas, dainovaizdis XXŽ501


vigilance, бдительность

vigilùmas
Dėmesio rūšis – dirgiklių laukimas, jų suvokimas, stebėjimas, pasirengimas reaguoti ir atsakas į juos. Pagal dirgiklių rūšį skiriama regos, klausos ir lytėjimo budrumas. <...>. VLEIII564
Dėmesio rūšis – tam tikrų signalų laukimas, suvokimas ir reagavimas į juos. <...>. PsichŽ45
budrumas, vigilumas PsichŽ45; VLEIII564
vigilumas žr. budrumas PsichŽ327
angl. vigilance PsichŽ45
rus. бдительность PsichŽ45


vulkãnas
(Pagal sen. romėnų ugnies dievo Vulkano vardą). Vieta sausumoje ar po vandeniu, pro kurią iš požeminio magmos židinio per žiotis (kanalus, plyšius) nuolat ar kartkartėmis į Žemės paviršių, atmosferą išsiveržia lava, vandens garai, vulkaninės dujos, vulkaninės bombos, lapiliai, vulkaninis smėlis, vulkaniniai pelenai. <...>. LTEXII403; dar žr. GeogrŽ208
ugnikalnis žr. vulkanas LTEXI508
ugnikalnis, vulkanas GeogrŽ208
vulkanas, ugnikalnis GeolŽ28; LTEXII403
rus. вулкан GeolŽ28


villa, holiday cottage, maison de campagne, Villa, дача, вилла

vilà
(lot. villa). Iš pradžių vasarnamis buvo turtingų Romos gyventojų gyv. pastatas kaimo vietovėje, vėliau – vasaros tipo rezidencija priemiesčiuose ar pajūryje. Mūsų laikais vasarnamis – atskirai stovintis miesto tipo namas su greta esančiu sodu; kartais vasarnamis statomas kurortinėse vietovėse. ArchŽ155–156
vasarnamis, vila ArchŽ155; PrekŽ94; StatŽ2699
vila, vasarnamis StatŽ1361
vila žr. vasarnamis StatŽ2712
angl. villa ArchŽ155; StatŽ1361; villa, holiday cottage StatŽ2699
pranc. maison de campagne, villa StatŽ2699
vok. Villa StatŽ2699
rus. дача PrekŽ94; вилла StatŽ2699


pendant, pennant, pennon, Wimpel, вымпел

vi`mpelas
1. Tam tikros formos, ryškių spalvų puošni vėliavėlė su komandos, sporto klubo, kolektyvo, draugijos, miesto, šalies skiriamaisiais ženklais, simboliais. Naudojama reprezentacijai ir kaip suvenyras. 2. Vėliavėlė vėjo krypčiai nustatyti, tvirtinama burlaivio stiebo viršūnėje. 3. Trikampė vėliavėlė, rodanti burlaivio priklausymą klubui, draugijai, šaliai. SportŽ1147; SportŽ2161–162
(ol. wimpel). 1. Ilga siaura skelta vėliava, kurią kariniai laivai iškelia grotstiebyje. 2. Speciali trikampė vėliava, rodanti priklausomybę žinybai, atskirai laivininkystei. <...>. JūrŽ93; JūrŽ423
1. Vėliavėlė, tvirtinama stiebo viršūnėje. Ji tarnauja kaip indikatorius vėjo krypčiai rasti. 2. Trikampė vėliavėlė, rodanti burlaivio priklausymą jachtklubui, draugijai. BurŽ24
gairelė SportŽ1147; SportŽ2161
gairelė, vimpelas BurŽ24; JūrŽ93
vimpelas JūrŽ423
vimpelas ntk. gairelė SportŽ1639; SportŽ2701
vimpelas žr. gairelė BurŽ85
angl. pendant, pennant BurŽ24; pendant JūrŽ93; pendant, pennon SportŽ1147; SportŽ2161
vok. Wimpel SportŽ1147; SportŽ2161
rus. вымпел BurŽ24; JūrŽ93,423; SportŽ1147; SportŽ2161


windsurfing, Windsurfing, виндсерфинг, Sportinis prietaisas plaukioti bangomis ir nuo jų šokinėti – plūdri arba iš dalies plūdri, aptaki lenta, turinti nedidelį kilį su vyriais pritvirtinta bure. Burlentės ilgis 3,6–3,95 m, plotis 0,65–0,7 m, storis 14,5 cm, masė apie 17–25 kg. Burės plotas 6–7,3 m, ., surf board, Segelbrett, Windsurfer, виндсерфер

vindsèrfingas
Vandens sporto šaka – sportinis plaukimas ir šokinėjimas per bangas burlentėmis. Sportininkas valdo burlentę (keičia burės padėtį savo kūno masės centro atžvilgiu) laikydamasis už skersinio. Kaip sporto šaka pradėtas kultivuoti JAV nuo 1967 m. Į olimpinių žaidynių programą įtrauktas nuo 1984 m. Lietuvoje prigijo 1975 m. Dar yra promoginis plaukimas burlentėmis. SportŽ1503; SportŽ2551
burlenčių sportas SportŽ1503; SportŽ2551
vindserfingas ntk. burlenčių sportas SportŽ1639; SportŽ2701
angl. windsurfing SportŽ1503; SportŽ2551
vok. Windsurfing SportŽ1503; SportŽ2551
rus. виндсерфинг SportŽ1503; SportŽ2551
Sportinis prietaisas plaukioti bangomis ir nuo jų šokinėti – plūdri arba iš dalies plūdri, aptaki lenta, turinti nedidelį kilį su vyriais pritvirtinta bure. Burlentės ilgis 3,6–3,95 m, plotis 0,65–0,7 m, storis 14,5 cm, masė apie 17–25 kg. Burės plotas 6–7,3 m2. SportŽ174; SportŽ281
burlentė SportŽ174; SportŽ281
vindserfingas ntk. burlentė SportŽ1639; SportŽ2701
angl. surf board SportŽ174; SportŽ281
vok. Segelbrett, Windsurfer SportŽ174; SportŽ281
rus. виндсерфер SportŽ174; SportŽ281


visceroptòzė
(lot. viscera – „viduriai“ + ptōsis – „nukritimas“). MedEII431. Vieno ar kelių pilvo ertmės organų (skrandžio, žarnų, inkstų, tulžies pūslės, kepenų) nusmukimas. <...>. MedEII425
(gr. viscera – „viduriai“ + ptozė). LTEXII300. Vieno arba kelių pilvo ertmės organų žemesnė negu normali padėtis. Svarbiausia priežastis – raumenų tonuso susilpnėjimas. <...>. LTEXII214
splanchnoptozė žr. vidurių nusileidimas LTEX346
vidurių nusileidimas MedEII425
vidurių nusileidimas, visceroptozė, splanchnoptozė LTEXII214
visceroptozė žr. vidurių nusileidimas LTEXII300; MedEII431


viscosimeter, viscometer, fluidmeter, visco(si)meter, fluidimeter, fluid(i)meter, viscosimètre, fluidomètre, viscomètre,, Viskosimeter, Viskositätsmesser, Fluidometer, Zähigkeitsmesser, вискозиметр

viskozimètras
Klampos matuoklis. BrandŽ64
(Viscosus – gr. metreō – „matuoju“). Prietaisas klampai matuoti. <…>. LTEXII301; dar žr. TechEII491
1. Klampos matuoklis. 2. Medžiagos klampos koeficiento matuoklis. MetrolŽ2302
Medžiagos klampos koeficiento matuoklis. ChŽ1367; ChŽ2420
Medžiagos klampos matuoklis. TekstilŽ2423
klampomatis FizŽ3330; HidrŽ293; MetrolŽ2302
klampmatis, viskozimetras TechEII491
klampomatis, viskozimetras FizŽ2138
klampomatis žr. viskozimetras ChŽ1196; ChŽ2219; TekstilŽ2157
klampomatis, viskozimetras FizŽ2138; BrandŽ64; HidrŽ111
viskozimetras žr. klampomatis BrandŽ155; FizŽ2394; FizŽ3933; MetrolŽ2756
viskozimetras, klampomatis ChŽ1367; ChŽ2420; PrekŽ61; LTEXII301; TekstilŽ2423; StatŽ2716
angl. viscosimeter, viscometer, fluidmeter FizŽ3330; MetrolŽ2302; visco(si)meter ChŽ1367; ChŽ2420; TekstilŽ2423; visco(si)meter, fluidimeter StatŽ2716; visco(si)meter, fluidmeter FizŽ2138; fluid(i)meter HidrŽ111; viscosimeter BrandŽ64; HidrŽ293
pranc. viscosimètre, fluidomètre MetrolŽ2302; viscosimètre, viscomètre, TekstilŽ2423; viscosimètre BrandŽ64; FizŽ3330; StatŽ2716
vok. Viskosimeter, Viskositätsmesser, Fluidometer MetrolŽ2302; Viskosimeter, Viskositätsmesser TekstilŽ2423; Viskosimeter BrandŽ64; StatŽ2716; Viskosimeter, Zähigkeitsmesser FizŽ2138; Viskosimeter, Zähigkeitsmesser, Viskositätsmesser FizŽ3330
rus. вискозиметр BrandŽ64; ChŽ1367; ChŽ2420; FizŽ2138; FizŽ3330; MetrolŽ2302; PrekŽ61; StatŽ2716; TekstilŽ2423


vitili`gas
(lot. vitiligo – „dedervinė“). MedEII434. Odos pigmentacijos sutrikimas – odoje atsiranda baltų, be pigmento melanino, dėmių, kurios linkusios plisti. <...>. MedEI102
Įgytas židininis odos pigmento melanino gamybos sutrikimas. <...>. VLEII570
baltmė, vitiligas MedEI102; VLEII570
vitiligas žr. baltmė MedEII434
lot. vitiligo MedEI102


vokali`zmas
Kalbos garsai, kuriuos tariant nesusidaro aiškaus tarimo židinio ir kurių suvokimą lemia muzikinis tonas. <...>. LKE57
Kalbos garsai, kurių pagrindą sudaro muz. tonai su nedideliu kiekiu šlamesių. <...>. LTEI597
Kurios nors kalbos balsių visuma. KalbŽ33
Kurios nors kalbos balsių sistema. <...>. LTEXII335
(pranc. vocalisme < lot. vocalis – „balsis“). Balsynas, kurios nors kalbos balsių ir dvibalsių sistema. LKE709
balsiai, balsynas, vokalizmas LKE57
balsiai, vokalizmas LTEI597
balsynas žr. balsiai LKE58
balsynas, vokalizmas KalbŽ33
vokalizmas žr. balsynas KalbŽ236
angl. vocalism KalbŽ33
rus. вокализм KalbŽ33


vocative, вокатив, звательный падеж

vokatỹvas
Linksnis, kurio formomis kalbantysis asmuo tiesiogiai ar retoriškai kreipiasi į kalbos adresatą arba objektą (dalyką, apie kurį kalbama). Šauksmininkas nėra gramatiškai susijęs su kitais sakinio žodžiais, dėl to jis nebūna sakinio dalimi. Juo paprastai reiškiamas kreipinys: Dar kaži kuomet, sutikęs bevažiuojančią moterišką, sušuko: „Motin, motin, tekiniai sukas!“ (M. Valančius); Ko, ašarėle, ko tu per skruostą / Kaip perlas riedi? (Maironis). Šauksmininkas gali sudaryti ir sakinį: Jonai!.. Jonai!.. Ar girdi?.. Jonai!.. (A. Vienuolis). KalbŽ200–201
šauksmininkas, vokatyvas KalbŽ200
vokatyvas žr. šauksmininkas KalbŽ236
angl. vocative KalbŽ200
rus. вокатив, звательный падеж KalbŽ200


voliutà
(lot. volutus – „susuktas“). 1. Architektūros dekoro detalė: spiralinis užraitas su apskritimu, vad. akute, centre. Jonėniškosios kolonos kapitelio pagr. elementas, būdingas ir korintiškojo bei kompozitinio orderių kolonų kapiteliams. Renesanso ir baroko laikotarpiais voliutomis puošti pastatų frontonų kampai, durų, langų apvadai, balkonų, karnizų konsolės. DailŽ453
(lot. volutus – „susuktas“). Spiralės pavidalo dekoratyvinis elementas, su apskritimu (akute) viduryje. Sraigės puošė jonėniškojo, korintiškojo ir kompozitinio orderio kapitelius, konsoles, modiljonus, laiptų ranktūrius. Sraiges vartojo Asirijoje ir Persijoje, Mikėnuose ir Kipre; vėliau – renesanso ir baroko architektūroje. ArchŽ156
sraigė žr. voliuta DailŽ398
sraigė, voliuta ArchŽ156
voliuta, sraigė DailŽ453
angl. volute ArchŽ156


vuãlis
Plonas permatomas audinys arba permatomas tiulio tinklelis, tvirtinamas prie moteriškos skrybėlaitės veidui pridengti. TechEIV660
(pranc. voile – „apdangalas“). 1. Plonas permatomas tinklelis. TechEIV888
vualis žr. šydas TechEIV888
šydas, vualis TechEIV660


žiniatinklis, hipertekstas, pasaulinis hipertekstinės informacijos tinklas

Web, World Wide Web, WWW, W3, veb, toile d’araignee mondiale, всемирная «паутина»

wèbas
1. Trumpiausias ir dažniausiai vartojamas pasaulinio hipertekstinės informacijos tinklo (WWW, World Wide Web) pavadinimas. 2. Interneto dalis, sudaryta iš tinklalapių, esančių jo paslaugų kompiuteriuose arba serveriuose. Po žiniatinklį gali naršyti ir iš jo atsisiųsti tinklalapius kliento programos, vadinamos naršyklėmis, pavyzdžiui, „Mozilla“, „Netscape Navigator“. TelŽ278
Šis žiniatinkliu vadinamas tinklas yra interneto dalis. Jam priklauso tokie interneto ištekliai, kuriuos naudoti galima tik vartojant hiperteksto persiuntimo protokolą (HTTP). Šį protokolą vartojant galima naršyti po viso pasaulio kompiuterius arba pateikti savo informaciją žiniatinklio tinklapiuose. TelŽ245
pasaulinis hipertekstinės informacijos tinklas, žiniatinklis TelŽ245
web ntk. žiniatinklis TelŽ276
webas ntk. žiniatinklis TelŽ276
žiniatinklis, hipertekstas KompeŽ351; KompeŽ1554
žiniatinklis, pasaulinis hipertekstinės informacijos tinklas TelŽ278
angl. Web TelŽ278; World Wide Web, WWW, W3 TelŽ245; veb, WWW, World Wide Web KompeŽ351; KompeŽ1554
pranc. toile d?araignee mondiale TelŽ245; Web TelŽ278
rus. Web TelŽ278; всемирная «паутина» TelŽ245


drake, селезень

zèlzinas
Anties patinas. Gaigalas subręsta per 24–28 savaites. ŽŪEI512; dar žr. GyvŽ12
antinas, gaigalas GyvŽ12
gaigalas žr. antinas GyvŽ40
gaigalas, antinas ŽŪEI512
zelzinas ntk. antinas GyvŽ146
zelzinas ntk. gaigalas ŽŪEIII782
angl. drake GyvŽ152
rus. селезень GyvŽ152


south, южный ветер, зюйдовый, зюйд, зюд

ziùidas
(ol. zuiden). JūrŽ427. Pietų vėjas. JūrŽ288
pietys, ziuidas JūrŽ288
angl. south JūrŽ288,427
rus. южный ветер, зюйдовый JūrŽ288; зюйд, зюд JūrŽ427


southeaster, юго-восточный ветер, зюйд-ост

ziuidòstas
(ol. zuid-ost). JūrŽ427. Pietryčių vėjas. JūrŽ288
pietrytis, ziuidostas JūrŽ288
angl. southeaster JūrŽ288
rus. юго-восточный ветер JūrŽ288; зюйд-ост JūrŽ427


southwester, юго-западный ветер, зюйдвестовый, зюйд-вест

ziuidvèstas
(ol. zuid-west). JūrŽ427. Pietvakarių vėjas. JūrŽ288
pietvakaris, ziuidvestas JūrŽ288
angl. southwester JūrŽ288
rus. юго-западный ветер JūrŽ288; зюйдвестовый JūrŽ288; зюйд-вест JūrŽ427


zooglė́ja
(gr. zōos – „gyvas“, gloios – „lipni medžiaga“). Bakterijų grupė, apsupta gleivių sluoksniu ir sudaranti stambias, neretai plika akimi matomas kolonijas. BotŽ486
gyvagleivė, zooglėja BotŽ163
zooglėja, gyvagleivė BotŽ486
lot. zoogloea BotŽ486
rus. зооглея BotŽ486


buzzer, hummer, Summer, Wecker, зуммер, зумер, устройство звуковой сигнализации

zùmeris
Elektros srovės savosios grandinės nuolatinio pertraukinėjimo principu veikiantis ir zirzimą sukeliantis signalizavimo įtaisas (pvz., elektros skambutis). KompŽ253
Elektromagnetinis elektros srovės pertraukiklis, automatiškai sujungiantis ir išjungiantis elektros grandinės kontaktus: įjungtas į nuolatinės srovės grandinę, dirbdamas zirzia. JūrŽ428
450 Hz kintamosios srovės šaltinis. Naudojamas telefonijoje garsinės informacijos signalams perduoti. TechEIV891
zirzeklis InfŽ407
zirzeklis, zumeris GeodezŽ174; KompŽ253; PolŽ118; PrekŽ126; TechEIV891
zumeris žr. zirzeklis GeodezŽ174; InfŽ407; KompŽ254; TechEIV891
zumeris, zurzulas, zirzeklis JūrŽ428
angl. buzzer InfŽ407; buzzer, hummer KompŽ253
vok. Summer, Wecker InfŽ407
rus. зуммер GeodezŽ174; KompŽ253; PolŽ118; PrekŽ126; зумер JūrŽ428; устройство звуковой сигнализации, зуммер InfŽ407


jellification, gelation, застудневание, желатинизация, желатинирование, студнеобразование

želatinizãcija
(pranc. gelée – „drebutinė masė“). BotŽ486. Koloidinio tirpalo arba protoplazmos perėjimas iš skystos būklės į standžią, želatinos pobūdžio būklę. BotŽ420
Stambiamolekulio junginio tirpalo virtimas drebučiais. ChŽ1111; ChŽ2123
drebutėjimas, želatinizacija ChŽ1111; ChŽ2123
sutenėjimas, želatinizacija BotŽ420
želatinizacija žr. drebutėjimas ChŽ1371; ChŽ2424
želatinizacija, sutenėjimas BotŽ486
angl. jellification, gelation ChŽ1111; ChŽ2123
rus. застудневание, желатинизация, желатинирование BotŽ420; желатинизация, застудневание, студнеобразование ChŽ1111; ChŽ2123


jelly, gel, студень, желе

želė̃
Susistruktūrinęs stambiamolekulio junginio tirpalas. ChŽ1111; ChŽ2123
drebučiai, želė ChŽ1111; ChŽ2123
želė žr. drebučiai ChŽ1371; ChŽ2424
angl. jelly, gel ChŽ1111; ChŽ2123
rus. студень, желе ChŽ1111; ChŽ2123


žilètas
Trumpas, berankovis vyrų ir moterų drabužis. Iš pradžių (vėlyv. viduramžiais) buvo su rankovėmis ar net su skvernais, dėvėta vyrų po švarku, siūta vienodo ilgio su juo. DailŽ242
liemenė DailŽ242
žiletas ntk. liemenė DailŽ458


linguistics, языкознание, языковедение, лингвистика

lingvi`stika
Mokslas, tiriantis kalbą apskritai, kalbų raidą, tipologiją ir jų tarpusavio santykius. <...>. KalbŽ98
Mokslas, tiriantis garsinę žmonių kalbą (jos struktūrą, ryšius su mąstymu, visuom. istorija, atskiros kalbos ir kalbų grupės sistemą, raidą, ryšius su kt. kalbomis). <...>. LTEV191
Kalbos mokslas. Tiria esamas formaliąsias programavimo kalbas, kuria naujas tokias kalbas, nagrinėja jų taikymą kompiuteriams. KompŽ128
kalbotyra žr. lingvistika KompŽ98
kalbotyra, lingvistika KalbŽ98
lingvistika žr. kalbotyra KalbŽ117
lingvistika, kalbotyra KompŽ128
angl. linguistics KalbŽ98; KompŽ128
rus. языкознание, языковедение, лингвистика KalbŽ98; KompŽ128