kirmėlinė liga, kirmėlinės ligos, kirmėlinės invazijos, helmintozė, helmintozės

helminthosis, helminthiasis, Helminthose, Helminthiasis, Wurmkrankheit, гельминтоз

helmintòzės
(gr. helmins, kilm. helminthos – „kirmėlė“). MedEI314. Ligos, kurias sukelia parazitinės kirmėlės (helmintai), parazituojančios žmogaus organizme. <…>. MedEI413–414; dar žr. VLEVII462; ŽŪEI616
Helmintų sukeliama žmogaus ir gyvūnų liga. EkolŽ172
helmintozė, kirmėlinė liga EkolŽ127
helmintozės žr. kirmėlinės ligos MedEI314
helmintozės, kirmėlinės ligos VLEVII462
helmintozės, kirmėlinės ligos, kirmėlinės invazijos ŽŪEI616
kirmėlinė liga žr. helmintozė EkolŽ162
kirmėlinės ligos, helmintozės MedEI413–414
angl. helminthosis, helminthiasis EkolŽ127
vok. Helminthose, Helminthiasis, Wurmkrankheit EkolŽ127
rus. гельминтоз EkolŽ127


hemeralòpija
(gr. hēmera – „diena“ + nyktalōpia – „naktinis regėjimas“). Naktinis aklumas – žmogus blogai mato arba visiškai nemato prieblandoje ir naktį. <…>. MedEII431
hemeralopija žr. vištakumas MedEI314
vištakumas, hermeralopija MedEII431


hemistich, hemistichion, kommation, hemistych, hémistiche, Hemistichion, Hemimetron, Halbvers, полустишие

hemisti`chas
Eilutės dalis iki medianos arba po jos. LiterŽ2II25
hemistichas, puseilis LiterŽ2II25
puseilis žr. hemistichas LiterŽ2II45
angl. hemistich LiterŽ2II25
gr. hemistichion, kommation LiterŽ2II25
lenk. hemistych LiterŽ2II25
pranc. hémistiche LiterŽ2II25
vok. Hemistichion, Hemimetron, Halbvers LiterŽ2II25
rus. полустишие LiterŽ2II25


hemodializãtorius
(Hemo... + dializė). Medicininis aparatas kenksmingiems medžiagų apykaitos produktams ir toksinams iš organizmo šalinti, vandens ir elektrolitų, šarmų ir rūgščių balansui palaikyti. <…>. TechEII196
dirbtinis inkstas žr. hemodializatorius TechEI425
hemodializatorius, dirbtinis inkstas TechEII196


hepati`tas
(gr. hēpar – „kepenys“). Kepenų uždegimas. Sergama ūminiu ir lėtiniu hepatitu. Ūminį hepatitą sukelia virusai (virusinis hepatitas), bakterijos (serganr vidurių, dėmėtąja šiltine, maliarija, sifiliu, kraujo užkrėtimu). <...>. Lėtinis hepatitas kartais rutuliojasi po neišgydyto ūminio hepatito, piktnaudžiajant svaigalais, kai kuriais vaistais, dažnai kartojantis tulžies akmenligės priepuoliams arba uždegimui, po profesinio apsinuodijimo, sunkios kasos, žarnų, skrandžio ligos, medžiagų apykaitos sutrikimų, imuninės sistemos pakitimų. Uždegimas prasideda tarpiniame kepenų audinyje arba smulkiuose tulžies latakėliuose. <...>. MedEI319
hepatitas, kepenų uždegimas MedEI319
kepenų uždegimas žr. hepatitas MedEI407


hermafroditi`zmas
(Pagal gr. mitologijos personažo Hermafrodito vardą). Vyriškosios ir moteriškosios lyties požymių buvimas tame pačiame organizme. Hermafroditizmas yra įgimtas lytinės diferenciacijos sutrikimas. <…>. MedEI320
Vyriškosios ir moteriškosios lyties požymių buvimas tame pačiame organizme. Kaip normalus reiškinys būdingas augalams, daugeliui bestuburių gyvūnų. Tokiame organizme gaminasi vyriškosios ir moteriškosios lytinės ląstelės. Patologinio hermofroditizmo atvejų pasitaiko tarp žmonių ir visose gyvūnų grupėse. EkolŽ129
dvilytystė žr. hermafroditizmas EkolŽ81
hermafroditizmas, dvilytystė EkolŽ129
hermafroditizmas, dvilytiškumas MedEI320
lytinių organų brendimo sutrikimai žr. hermafroditizmas MedEI514
angl. hermaphroditism EkolŽ129
vok. Hermaphroditismus EkolŽ129
rus. гермафродитизм EkolŽ129


sealing, seal, hermetic sealing, scellement, étanchement, hermétisation, Abdichtung, Verdichtung, Hermetisierung, уплотнение, герметизация

hermetizãcija
Mechaninių jungčių skysčių ar dujų pralaidumo mažinimas arba panaikinimas. ElektrŽ2593
hermetizacija žr. sandarinimas FizŽ2106
hermetizavimas žr. sandarinimas ElektrŽ2250
sandarinimas, hermitizacija FizŽ2265
sandarinimas, hermitizavimas ElektrŽ2593
angl. sealing, seal, hermetic sealing ElektrŽ2593; seal, sealing FizŽ2265
pranc. scellement, étanchement, hermétisation ElektrŽ2593
vok. Abdichtung, Verdichtung, Hermetisierung ElektrŽ2593; FizŽ2265
rus. уплотнение, герметизация ElektrŽ2593; FizŽ2265


heroi`zmas
Reikšmingos veiklos, žygių atlikimas, reikalaujantis drąsos, ištvermės, sumanumo, aktyvumo<...>. VLEVII506
heroizmas, didvyriškumas VLEVII506


hèrpesas
(lot. herpes – „pūslelinė“). MedEI320. Virusinė liga. Dažniausiai pasitaiko juostinė pūslelinė ir paprastoji pūslelinė. MedEII197
herpesas žr. pūslelinė MedEI320
pūslelinė MedEII197


heterophyllia, heterophylly, гетерофиллия, разнолистность

heterofi`lija
(gr. heteros – „kitas“, phyllon – „lapas“). Skirtingos formos lapų buvimas tame pat augale, priklausantis nuo aplinkos sąlygų skirtumo įvairios padėties lapams; heterofilija ypač būdinga krantų augalams, kurių vieni lapai yra vandenyje pasinėrę, o kiti – ore auga. BotŽ174
Skirtingų lapų formų turėjimas, būdingas tam pačiam augalui. SelekŽ89
heterofilija BotŽ174
heterofilija, įvairialapiškumas SelekŽ89
įvairialapiškumas žr. heterofilija SelekŽ98
skirt(ing)alapumas žr. heterofilija BotŽ385
lot. heterophyllia BotŽ174
angl. heterophylly SelekŽ89
rus. гетерофиллия, разнолистность BotŽ174; разнолистность, гетерофиллия BotŽ174; SelekŽ89


įvairialytiškumas, nevienalytiškumas, heterogeniškumas, įvairiarūšiškumas

heterogeniškùmas
Sistemos savybė būti sudarytai iš kelių tarpusavyje nesimaišančių fazių. ChŽ1159; ChŽ2177
Nevienodumas, nevienarūšiškumas, susidarymas iš skirtingos sudėties dalių. HidreŽ91
heterogeniškumas, įvairialytiškumas ChŽ1159; ChŽ2177; FizŽ2106
heterogeniškumas žr. nevienalytiškumas HidreŽ52
įvairialytiškumas žr. heterogeniškumas ChŽ2195
nevienalytiškumas, heterogeniškumas HidreŽ91
angl. heterogeneity ChŽ1159; ChŽ2177; HidreŽ91
vok. Heterogenität HidreŽ91
rus. гетерогенность ChŽ1159; ChŽ2177; HidreŽ91
(gr. heterogenes). Heterogeniškumo principas savo ruožtu reikalauja, kad rūšinės sąvokos, kurias jungia bendra gimininė sąvoka, skirtųsi viena nuo kitos <...>. FilosŽ2165
heterogeniškumas, įvairiarūšiškumas FilosŽ2165


heterocarpia, heterocarpy, гетерокарпия, разноплодие

heterokárpija
(gr. heteros – „kitas“, karpos – „vaisius“). Reiškinys, kad viename augale yra skirtingos veislių formos. BotŽ175
Skirtingų vaisių formų buvimas, būdingas tam pačiam augalui. SelekŽ89
heterokarpija, įvairiavaisiškumas BotŽ175; SelekŽ89
įvairiavaisiškumas žr. heterokarpija BotŽ189; SelekŽ98
lot. heterocarpia BotŽ175
angl. heterocarpy SelekŽ89
rus. гетерокарпия BotŽ175; разноплодие, гетерокарпия SelekŽ89


hyaloplasma, гиалоплазма, плёнчатый слой

hialoplazmà
(gr. hyalos – „stiklas“, plasma – „lipdinys, darinys“). Paviršinis skaidrus, betarpiškai prie ląstelės sienelės prisiglaudęs citoplazmos sluoksnis. BotŽ176
hialoplazma, plėnelinis sluoksnis BotŽ176
plėnelinis sluoksnis žr. hialoplazma BotŽ331
lot. hyaloplasma BotŽ176
rus. гиалоплазма, плёнчатый слой BotŽ176


hiatus, хиатус, зияние

hiãtas
Reiškinys, kai žodyje arba žodžių sandūroje susiduria keli balsiai iš eilės (du balsiai, dvibalsis ir balsis ir pan.). KalbŽ78; dar žr. VLEVII528
hiatas, sambalsis KalbŽ78; VLEVII528
sambalsis žr. hiatas KalbŽ176
angl. hiatus KalbŽ78
rus. хиатус, зияние KalbŽ78


winter stagnation, Winterstagnation, зимний застой

hibernãcija
1. Augalų, gyvūnų augimo ir vystymosi sustojimas dėl nepalankių žiemos sąlygų. 2. Ežeruose vandens sluoksnių maišymosi sustojimas dėl ledo dangos ir žemos temperatūros. EkolŽ346
hibernacija žr. žiemos sąstingis EkolŽ130
žiemos sąstingis EkolŽ346
angl. winter stagnation EkolŽ346
vok. Winterstagnation EkolŽ346
rus. зимний застой EkolŽ346


hibri`das
(lot. hibrida – „maišyto kraujo“). Organizmas, gautas lytinės arba vegetatyvinės hibridizacijos keliu, sujungiant dviejų skirtingų savo požymiais tėvų paveldimumą. <...>. BotŽ290
hibridas žr. mišrūnas BotŽ176
mišrūnas, hibridas BotŽ290
lot. hybrida BotŽ290
rus. гибрид BotŽ290


hybriditas, гибридизация, скрещивание

hibridizãcija
(lot. hibrida – „maišyto kraujo“). Skirtingų paveldimumų sujungimas viename organizme (mišrūne, hibride) kryžminimo (lytinės hibridizacijos) metodais. <...>. BotŽ289
hibridinimas žr. mišrinimas BotŽ177
hibridizacija žr. mišrinimas BotŽ177
mišrinimas, hibridizacija, hibridizavimas BotŽ289
lot. hybriditas BotŽ289
rus. гибридизация, скрещивание BotŽ289


hydathoda, гидатода, водное устьице

hidatodà
(gr. hydōr, hydatos – „vanduo“). Liaukelė lapų pakraščiuose ar viršūnėje, išskirianti lašų pavidalo vandenį ir druskų tirpalus. Hidatodą sudaro vandeningas audinys – epitema, sąlytyje su juo esanti oru užpildyta ertmė ir į paviršių išeinanti angelė. BotŽ177
akivarėlis žr. hidatoda BotŽ16
atvarėlis žr. hidatoda BotŽ45
hidatoda, atvarėlis BotŽ177
lot. hydathoda BotŽ177
rus. гидатода, водное устьице BotŽ177


hidatòdė
(gr. hydōr (kilm. hydatos) – „vanduo“ + hodos – „kelias“). Liaukutė augalo lapo pakraštyje ar viršūnėje, šalinanti vandens ir druskų perteklių <...>. LTEIV329; dar žr. VLEVII530
hidatodė, vandens žiotelė LTEIV329; VLEVII530
vandens žiotelė žr. hidatodė LTEXII74


hidrocefãlija
(gr. hydōr – „vanduo“ + kephalē – „galva“). Per didelis smegenų skysčio susikaupimas kaukolės ertmėje. <...>. MedEI321; dar žr. LTEIV335
galvos smegenų vandenė žr. hidrocefalija LTEIII597
hidrocefalija, galvos smegenų vandenė MedEI321; LTEIV335


sėklidės dangalų vandenė, sėklidės vandenė, hidrocelė

hidrocèlė
(lot. hydrocele < gr. hydōr – „vanduo“ + kēlē – „navikas“). Skysčio susikaupimas tarp sėklidės dangalo išorinio ir vidinio lapų. <...>. MedEI321; dar žr. LTEIV335; VLEVII535
hidrocelė, sėklidės dangalų vandenė LTEIV335
hidrocelė, sėklidės vandenė MedEI321; VLEVII535
sėklidės vandenė žr. hidrocelė MedEII256


hidroelektri`nė
Įrenginių kompleksas, verčiantis vandens srauto energiją elektros energija. <...>. GeogrŽ68–69
hidroelektrinė, HE, hidrojėgainė, vandens jėgainė GeogrŽ68


hidroizoliãcija
Kelio, jo statinių, pastatų ir kitų įrenginių apsauga nuo vandens poveikio. GeležinkelŽ97
drėgmėsauga žr. hidroizoliacija, GeležinkelŽ97
hidroizoliacija, drėgmėsauga GeležinkelŽ60
angl. waterproofing GeležinkelŽ97
vok. Wasserabdichtung GeležinkelŽ97
rus. гидроизоляция GeležinkelŽ97


гидромонитор

hidromoni`torius
(Hidro... + lot. monitor – „įspėjėjas“). Aparatas stipriai kompaktiškai vandens čiurkšlei sudaryti ir nukreipti. TechEII225; dar žr. MeliorŽ70
Aparatas stipriai kompaktiškai vandens čiurkšlei sudaryti ir nukreipti. Sudaro nejudamas su alkūne vamzdis, kuris jungiamas su siurbliu, ir į visas puses sukiojamas nukreipiamasis vamzdis. <...>. ŽŪEI631
hidromonitorius, vandensvydis MeliorŽ70
hidromonitorius, vandensvaidis TechEII225; ŽŪEI631
vandensvydis žr. hidromonitorius MeliorŽ193
rus. гидромонитор MeliorŽ193


hidronefrozinė transformacija, inksto vandenė, hidronefrozė

hidronefròzė
(lot. hydronephrosis < gr. hydōr – „vanduo“ + nephros – „inkstas“), inksto geldelės ir taurelių išsiplėtimas, kai nyksta inksto parenchima ir sutrinka jo funksija. <...>. MedEI322
(Hidro...+ gr. nephros – „inkstas“). Inksto geldelės ir taurelių išsiplėtimas dėl šlapimo nutekėjimo kliūčių šlapimo takuose. <...>. LTEIV342; dar žr. VLEVII544
hidronefrozė, hidronefrozinė transformacija, inksto vandenė MedEI322
hidronefrozė, inksto vandenė LTEIV342; VLEVII544
inksto vandenė žr. hidronefrozė VLEVIII140


vandenvardžiai, vandenvardis, hidronimai, hidronimas

hidroni`mai
(Hidro... + gr. onyma „vardas“). Tikriniai vandens telkinių vardai. GeogrŽ69; dar žr. VLEVII544
Bet kurio gamtinio ar dirbtinio vandens telkinio tikrinis vardas. Vandenvardžiai yra vandenynų, jūrų, ežerų, upių, pelkių, šaltinių, tvenkinių, perkasų ir kt. vardai: Atlanto vandenynas, Baltijos jūra, Kamanų pelkė, Kauno marios, Nevėžis, Niagaros krioklys, Sevanas (Sevano ežeras). <…> KalbŽ224
hidronimai, vandenvardžiai GeogrŽ69; VLEVII544
hidronimas žr. vandenvardis KalbŽ78
hidronimija, vandenvardžiai LTEIV343
vandenvardžiai žr. hidronimai LTEXII76
vandenvardis, hidronimas KalbŽ224
angl. hydronym KalbŽ224
rus. гидроним KalbŽ224


hidroplãnas
Lėktuvas, kylantis nuo vandens, tupiantis ir stovintis ant jo. Vandens lėktuvai skiriami šitaip: skraidomoji valtis (valties formos vandens nepraleidžiantis liemuo), plūdurinis vandens lėktuvas (cigaro pavidalo plūdurai atstoja įprastinio lėktuvo važiuoklę) ir lėktuvas amfibija (skraidomoji valtis su sudedamąja ratine važiuokle nutūpti sausumoje). Vandens lėktuvas manevruoja ant vandens traukiamas buksyru arba naudodamas variklius, oro ir vandens vairus. Skrydžio techninės charakteristikos dėl konstrukcijos ypatumų šiek tiek prastesnės negu įprastinių lėktuvų. Karinis vandens lėktuvas atlieka žvalgybą iš oro jūroje, ieško ir naikina povandeninius laivus, kovoja su antvandeniniais laivais, gelbėja žmones jūroje. KareŽ321
hidroplanas žr. vandens lėktuvas KareŽ191
vandens lėktuvas, hidroplanas KareŽ321
angl. hydroplane; seaplane KareŽ321
rus. гидросамолет KareŽ321


hidroterapija, vandens terapija, gydymas vandeniu

hidroterãpija
(gr. hydōr – „vanduo“ + therapeia – „gydymas“). Fizioterapijos metodas – organizmo grūdinimas ir gydymas gėlu, jūros bei mineraliniu vandeniu. SportŽ1166; SportŽ2181; dar žr. MedEII412; VLEVII548
gydymas vandeniu žr. hidroterapija SportŽ1152
hidroterapija žr. vandens terapija MedEI322
hidroterapija, gydymas vandeniu SportŽ1166
hidroterapija, vandens terapija SportŽ2181; VLEVII548
vandens terapija, hidroterapija MedEII412
vandens terapija žr. hidroterapija SportŽ2181
angl. hydrotherapy SportŽ1166; SportŽ2181
vok. Hydrotherapie SportŽ1166; SportŽ2181
rus. гидротерапия SportŽ1166; SportŽ2181


hi`fai
(gr. hyphē – „voratinklis“). Siūlų pavidalo grybienos sudedamieji elementai, sudaryti iš ląstelių grandinės. Kai kurių grybų hifai turi neląstelinę struktūrą. BotŽ178
gifai žr. hifai BotŽ158
gijos (kremblio) žr. hifai BotŽ158
hipai BotŽ178
siūlai žr. hifai BotŽ380
lot. hyphae BotŽ178
rus. гифы BotŽ178


hygrometer, hygromètre, Hygrometer, гигрометр, влагомер

higromètras
(gr. hygros + metreo „matuoju“).
Prietaisas santykiniam oro drėgniui matuoti. TekstilŽ2122; dar žr. MeliorŽ37
Prietaisas, kuriuo nustatomas dujų, skysčių, kietųjų (tarp jų biriųjų) medžiagų drėgnumas, iš jų el. mech., šiluminių ar kt. savybių. <...>. ŽŪEI408–409
drėgmėmatis ŽŪEI408
drėgmėmatis, higrometras MeliorŽ37
drėgmėmatis žr. higrometras TekstilŽ281
higrometras MeliorŽ71; TekstilŽ2122
higrometras žr. drėgmėmatis ŽŪEI633
angl. hygrometer TekstilŽ2122
pranc. hygromètre TekstilŽ2122
vok. Hygrometer TekstilŽ2122
rus. гигрометр TekstilŽ2122; влагомер MeliorŽ37


higroskòpas
Prietaisas apytikriam oro drėgnumui nustatyti. MeliorŽ37
drėgmėrodis, higroskopas MeliorŽ37
higroskopas žr. drėgmėrodis MeliorŽ71
rus. гигроскоп MeliorŽ71


hipertròfija
(gr. hyper – „virš, daugiau“, trophē – „mityba“). Smarkesnis audinio augimas dėl viršnorminio maitinimo ir su tuo susijęs ląstelių padidėjimas. BotŽ179
hipertrofija BotŽ179
peraugimas žr. hipertrofija BotŽ319
lot. hypertrophia BotŽ179
rus. гипертрофия BotŽ179


higroskopiškùmas
Medžiagos savybė sugerti iš oro drėgmę. <…>. TechEII232
drėgmėtrauka žr. higroskopiškumas TechEI444
higroskopiškumas, drėgmėtrauka TechEII232


hymenium, stratum hymeniale, гимениальный слой, гимений, споровый слой, спороносный слой

himènis
(gr. hymēn – „plėvelė“). BotŽ179. Grybų vaisiakūniams būdingas sluoksnis, sudarytas iš daugelio paviršiui statmenai orientuotų hifų, kurių dalis skirta sporų gamybai, o kita dalis yra bevaisė ir tarnauja (=yra) kaip atrama. BotŽ166–467
himenijas žr. vaisinis sluoksnis BotŽ179
himenis žr. vaisinis sluoksnis BotŽ179
vaisinis sluoksnis BotŽ166–467
lot. hymenium, stratum hymeniale BotŽ467
rus. гимениальный слой, гимений, споровый слой, спороносный слой BotŽ467


skydliaukės veiklos padidėjimas, hipertirozė

hipertiròzė
(gr. hyper... – padidėjimo priešdėlis + lot. glandula thyreoidea – „skydliaukė“). Skydliaukės veiklos padidėjimas. Fiziologinė hipertirozė gali atsirasti per lytinį brendimą, nėštumą, klimaksą. Patologinę hipertirozę gali sukelti lėtinė liga (tuberkuliozė, reumatas; tai simptominė hipertirozė) arba pačios skydliaukės nervinės reguliacijos sutrikimai ir kitos priežastys (pvz, toksinis difuzinis gūžys; tai Bazedovo liga). <…>. MedEI325–326
hipertirozė, skydliaukės veiklos padidėjimas MedEI325
skydliaukės veiklos padidėjimas žr. hipertirozė MedEII274


arterinė hipertonija, hipertenzija, hipertonija

hipertònija
(gr. hyper... – padidėjimo priešdėlis + tonos – „įtempimas“). Arterinio kraujospūdžio padidėjimas – arterinis kraujospūdis nuolat esti 160/95 mm Hg ir didesnis. Pirminė, arba esencialinė, hipertonija reiškiasi hipertonine liga. <...>. MedEI326
hipertonija, arterinė hipertonija, hipertenzija MedEI326
padidėjęs kraujospūdis žr. hipertonija MedEII117


inspèktas
Šilta lysvė daržovėms, gėlėms ir jų daigams žiemą, ankstyvą pavasarį ir vėlyvą rudenį auginti. SelekŽ202
inspektas žr. šiltlysvė SelekŽ97
šiltlysvė, inspektas SelekŽ202
angl. hot frame SelekŽ202
rus. парник SelekŽ202


hipnopèdija
Reikiamos žinios įrašomos į plokštelę arba garsajuostę ir miegančiam mokiniui duodama jų klausytis. XXŽ166
hipnopedija, mokymasis miegant XXŽ166


hipnòtikai
(gr. hypnōtikos – „migdomasis“). MedEI327. Hipnotikai slopina centrinės nervų sistemos veiklą (mažina vidinę įtampą, budrumą, silpnina emocijas) ir dėl to sukelia būseną, panašią į fiziologinį miegą. <...>. MedEII21
hipnotikai žr. migdomieji vaistai MedEI327
migdomieji vaistai, hipnotikai MedEII21


hipodèrma
(gr. hypo – „po, apačioje“, derma – „oda“). Po epidermiu esantis audinys, sudarytas iš vieno ar kelių sluoksnių stambių vandeningų ląstelių, atliekančių apsauginę ir vandens saugyklų funkciją. BotŽ179–180
hipoderma, poodis BotŽ179
poodis žr. hipoderma BotŽ335
lot. hypoderma BotŽ180
rus. гиподерма BotŽ180


hipodermatòzė
(Hypodermosis). Galvijų, rečiau arklių lėtinė invazinė liga. Sukelia Hypoderma genties didžiojo poodinio gylio (H. bovis) ir mažojo poodinio gylio (H. lineatum) lervos. <...>. ŽŪEI634
hipodermatozė, inkštirai ŽŪEI634
inkštirai žr. hipodermatozė ŽŪEI653


hipodrome, race-course, Hippodrom, Rennbahn, ипподром

hipodròmas
(gr. hippodromos – „arklio bėgimas“). 1. Olimpijos žaidynių žirgų lenktynių vieta. 2. Ilgas ovalus takas žirgų ir vežimų lenktynėms; žirgų bandymo vieta. 3. Įstaiga, organizuojanti žirgų ir vežimų lenktynes, žirgų bandymus. SportŽ1168
hipodromas, jojykla SportŽ1168
jojykla žr. hipodromas SportŽ1195
angl. hipodrome, race-course SportŽ1168
vok. Hippodrom, Rennbahn SportŽ1168
rus. ипподром SportŽ1168


pasmegeninė liauka, smegenų priedėlis, hipofizė

гипофиз, нижний мозговой придаток

hipòfizė
(lot. hypophysis). Apvali belatakė liauka, esanti kaukolės ertmėje, turkiškojo balno duobėje; labai susijusi su hipotalamu. <...> MedEI328
(gr. hypophysis – „atauga“). (anat.) Visų stuburinių gyvūnų (ir žmogaus) svarbi belatakė liauka. Hipofizė yra tarpinių smegenų pagumburio dalis. ZoolŽ73
(Hypophysis cerebri, glandula pituitaria), stuburinių gyvūnų ir žmogaus apskrita arba ovali vidaus sekrecijos liauka, esanti kaukolės ertmėje, turkiškojo balno duobėje; pati apatinė hipotaliamo dalis <...>. LTEIV357; dar žr. VLEVII578
hipofizė, pasmegeninė liauka LTEIV357; MedEI328; VLEVII578
hipofizė, smegenų priedėlis, pasmegeninė liauka ZoolŽ73
pasmegeninė liauka žr. hipofizė LTEVIII497; MedEII130
rus. гипофиз, нижний мозговой придаток ZoolŽ73


hypocotylus, hypocotyl, гипокотиль, подсемядольное колено

hipokoti`lis
(gr. hypo – „po, apačioje“, kotylē – „čiuptuvėlis, sėklaskiltė“). BotŽ180. Daigo stiebo apatinė dalis, nuo šaknies kaklelio iki skilčialapių. BotŽ336
Apatinė daigo stiebo dalis nuo šaknies iki skilčialapių. SelekŽ162
hipokotilis žr. poskiltis BotŽ180; SelekŽ94
poskiltis, hipokotilis BotŽ336; SelekŽ162
lot. hypocotylus BotŽ336
angl. hypocotyl SelekŽ162
rus. гипокотиль, подсемядольное колено BotŽ336; SelekŽ162


hipòksija
(gr. hypo – sumažėjimo priešdėlis + lot. oxygenium – „deguonis“). Deguonies trūkumas organizmo audiniuose, kuris atsiranda sutrikus deguonies pristatymui į audinius arba audiniams nesugebant jį įsisavinti. <...>. MedEI330; dar žr. LTEIV358; VLEVII579
deguonies badas žr. hipoksija VLEIV569
hipoksija, deguonies badas MedEI330; LTEIV358; VLEVII579


hipotalãmas
(lot. hypothalamus). Tarpinių smegenų apatinė dalis, esanti po regimuoju gumburu. <...>. MedEI332; dar žr. LTEIV359; VLEVII581
hipotalamas, pagumburis MedEI332; LTEIV359
hipotalamas, pogumburis VLEVII581
pagumburis žr. hipotalamas MedEII117


hipotekà
(gr. hypo – „po, žemiau“, thēkē – „dėžutė“). Titnaginių dumblių apatinis vožiamasis dangtelis. BotŽ181
hipoteka BotŽ181
dugnelis žr. hipoteka BotŽ120
lot. hypotheca BotŽ181
rus. гипотека BotŽ181


hipotèrmija
Organizmo būsena, atsirandanti dėl ilgalaikio žemos temperatūros poveikio. Sudaro palankias sąlygas kilti peršalimo ligoms. <...>. TechEIV13
peršalimas, sušalimas, hipotermija TechEIV13


skydliaukės veiklos susilpnėjimas, hipotirozė

hipotiròzė
(gr. hypo... – sumažėjimo priešdėlis + lot. thyreoidea – „skydliaukė“). Skydliaukės veiklos susilpnėjimas. Dėl hipotirozės organizme ima stokoti jos hormonų tiroksino ir trijodtironino bei lėtėja organizmo medžiagų apykaita. <…>. MedEI333
hipotirozė, skydliaukės veiklos susilpnėjimas MedEI333
skydliaukės veiklos susilpnėjimas žr. hipotirozė MedEII274


hipotrachèlijas
Klasikiniuose orderiuose tarpas, esantis tarp kapitelio apačios ir kolonos liemens viršaus ir žymimas reljefinių juostų grupės. ArchIŽ347
kaklelis, hipotrachelijas ArchIŽ347
angl. necking ArchIŽ347


homogeniškùmas
Erdvinis terpės sudėties ir savybių vienodumas. HidreŽ144
homogeniškumas žr. vienalytiškumas HidreŽ63
vienalytiškumas, homogeniškumas HidreŽ144
angl. homogeneity HidreŽ144
vok. Homogenität HidreŽ144
rus. гомогенность HidreŽ144


horoci`klas
(gr. horion – „riba“ + kyklos – „apskritimas“). (Lobačevskio neuklidinėje geometrijoje), kreivė, kuri yra turimos krypties lygiagrečių tiesių pluošto plokštumoje ortogonali trajektorija. LTEIV379
horociklas, ribinė kreivė LTEIV379
ribinė kreivė žr. horociklas LTEIX421


hospitãlijus
Romėnų namo svečių kambarys. ArchIŽ263
romėniškoji svetainė, hospitalijus ArchIŽ263
angl. hospitalium ArchIŽ263


Hosta, funkia, day lily; plantain lily, Funkie; Herzlilie, лилейник; функия; хоста

hostà
(Hosta, Funkia). Agavinių šeimos daugiamečių žolių gentis. ~ 40 rūšių. Savaime auga Kinijoje, Japonijoje, Tol. Rytuose. <…>. ŽŪEII448
Šeima. Melsviniai – Hostaceae B. Mathew. DekAV156
hosta žr. melsvė ŽŪEI637
melsvė, hosta ŽŪEII448
lot. Hosta DekAV156
lenk. funkia DekAV157
angl. day lily; plantain lily DekAV156
vok. Funkie; Herzlilie DekAV157
rus. лилейник; функия; хоста DekAV157


inbreeding, инбридинг, инцухт

inbrýdingas
Giminiškų individų kryžminimasis arba kryžmadulkio augalo palikuonių gavimas, esant priverstinei savidulkai. SelekŽ98
(vok. Inzucht) BotŽ184. Artimo giminiškumo augalų kryžminimas. BotŽ189
inbrydingas žr. įvaisa SelekŽ96
incuchtas ntk. įvaisa SelekŽ96
incuchtas žr. įvaisa BotŽ184
įvaisa, inbrydingas SelekŽ98
įvaisa, incuchtas BotŽ189
angl. inbreeding SelekŽ98
rus. инбридинг, инцухт SelekŽ98; инцухт BotŽ189


hùmusas
Sudėtinė dirvožemio dalis, susidaranti mikrobiologiškai trūnijant organinėms liekanoms. MeliorŽ73
(lot. humus – „žemė dirvožemis“). Organinė dirvožemio dalis, susidaranti dėl augalų ir gyvūnų liekanų biocheminio kitimo. GeogrŽ72; dar žr. LTEIV385
(lot. humus – „dirvožemis“). (geol.). Sudėtingos dirvožemio organinės medžiagos, kilusios iš suirusių organizmų liekanų, perdirbtų mikroorganizmų. ZoolŽ76
humusas, puvenos MeliorŽ73; GeogrŽ72; ZoolŽ76; LTEIV385
puvenos žr. humusas LTEIX280
rus. гумус ZoolŽ76


hùrdė
Lamaistų mechaninė meldimosi priemonė – tuščiaviduris cilindras, į kurį dedamos popieriaus juostelės su maldomis. <...>. ReligŽ235
hurdė žr. maldų malūnėlis ReligŽ146
maldų malūnėlis, hurdė ReligŽ235


žuviaėdžiai gyvūnai, žuvėdis, ichtiofagai

ichtiofãgas
(gr. ichthys – „žuvis“ + phagein – „ėsti, ryti“). (fiziol.). Gyvūnas, mintantis daugiausia žuvimis. ZoolŽ76
Gyvūnai, mintantys daugiausia žuvimis. EkolŽ347
ichtiofagai žr. žuviaėdžiai gyvūnai EkolŽ135
ichtiofagas, žuvėdis ZoolŽ76
žuvėdžiai gyvūnai, ichtiofagai EkolŽ347
angl. ichtyophages EkolŽ347
vok. Ichtyophage EkolŽ347
rus. ихтиофаг EkolŽ347; ZoolŽ76


ichtiològas
(gr.). Žuvų ir jų veisimo būdų žinovas. ZoolŽ76
ichtiologas, žuvininkas ZoolŽ76
rus. ихтиолог ZoolŽ76


idololãtrija
(gr. eidōlolatreia) ReligŽ149. Stabų religinis garbinimas. Stabmeldystė artima fetišizmui, bet stabo – dievybės atvaizdo – netapatina su pačia dievybe <...>. ReligŽ352
idololatrija, idolatrija žr. stabmeldystė ReligŽ149
stabmeldystė, idololatrija ReligŽ352


ikosaèdras
(gr. icosahedron < eikōósi – „dvidešimt“ + hédra – „pagrindas, paviršius“). Dvidešimtsienis, dvidešimtkampis kūnas, sudarytas iš 20 taisyklingų lygiakraščių trikampių. ArchŽ76
dvidešimtkampis, ikosaedras ArchŽ76


einamasis vidaus vietininkas, vidaus einamasis vietininkas, direktyvas, iliatyvas

iliatỹvas
Vietininkas, rodantis, kad veikėjas ar veiksmas juda į tą vietą, kuri pavadinta šiuo linksniu: laukañ – laukúosna, tur̃gun – tur̃guosna. <...>. KalbŽ83
(lot. illo – „tenlink“). Viena senųjų vietininko atmainų, vartojama reiškiant veiksmo kryptį į daikto vidų, į tam tikrą vietą (pvz.: Įsikėlėme naujoñ sodybon; Miškañ, būdavo, eini; Sėsk rãtuosna). <...>. LKE250
iliatyvas, einamasis vidaus vietininkas, vidaus einamasis vietininkas KalbŽ83
iliatyvas, vidaus einamasis vietininkas, direktyvas LKE250
einamasis vidaus vietininkas žr. iliatyvas KalbŽ56
vidaus einamasis vietininkas žr. iliatyvas KalbŽ229; LKE700
angl. illative KalbŽ83
rus. иллатив KalbŽ83


imbibi`cija
(lot. imbibere – „sugerti“). BotŽ184. Vandens ar kito kurio skysčio įsigėrimas į ląstelių sienelių medžiagas. BotŽ188
imbibicija žr. įsigėrimas BotŽ184
įsigėrimas, imbibicija BotŽ188
lot. imbibitio BotŽ188
rus. имбибиция BotŽ188


i`melmanas
Aukštojo pilotažo figūra – lėktuvas, nubrėžęs pusę mirties kilpos, apsiverčia ant sparno (padaro pusę statinės) ir toliau skrenda horizontaliai. XXŽ174
imelmanas, vėduoklė XXŽ174
vėduoklė žr. imelmanas XXŽ497


impãstas
Tapyboje storas dažų sluoksnis; tapymas storu dažų sluoksniu. ArchIŽ268
impastas, pastozinė tapyba ArchIŽ268
angl. impasto ArchIŽ268


imperative moode, повелительное наклонение

imperatỹvas
Nuosaka, kurios formomis pasakomas kalbančiojo asmens įsakymas, liepimas, pageidavimas. Šios kategorijos pagrindą sudaro specialios formos, turinčios bendraties kamieną, priesagą -k- ir asmenų galūnes (vienaskaitos antrasis asmuo dažniausiai vartojamas be galūnės): dar-yk(i), dary-k-ime,dary-k-ite. KalbŽ115
imperatyvas žr. liepiamoji nuosaka KalbŽ83
liepiamoji nuosaka, imperatyvas KalbŽ115
angl. imperative moode KalbŽ115
rus. повелительное наклонение KalbŽ115


impetigà
(lot. impetigo < impetus – „antpuolis“). Užkrečiama odos liga. Sukelia stafilokokai ir streptokokai. Apsikrečiama tiesiog nuo sergančio pūslėline žmogaus arba per užterštus sukėlėjais daiktus. <…>. MedEII193
impetiga žr. pūlinėlinė MedEI344
pūlinėlinė, impetiga MedEII193


impregnation, soaking, imprégnation, Imprägnierung, Imprägnieren, Tränkung, пропитка, пропитывание, замочка, импрегнирование

impregnãvimas
Akytos medžiagos įsotinimas skysčiu. ChŽ1169; dar žr. ChŽ2188
Vyksmas, kurio metu medžiagoje arba medžiagų junginyje esantys tarpai ir tuštumos užpildomos izoliaciniu skysčiu, kad įmirkomoji medžiaga arba gaminys įgytų izoliacinių ir kitų reikalingų savybių. ElektrŽ2258
įmirkymas StatŽ2192
įmirkymas, impregnavimas ChŽ1169; ChŽ2188; ElektrŽ2258
impregnavimas žr. įmirkymas ChŽ1169; ChŽ2188; ElektrŽ2259; StatŽ2193
angl. impregnation ChŽ1169; impregnation, soaking ChŽ2188; ElektrŽ2258
pranc. imprégnation ElektrŽ2258
vok. Imprägnierung, Imprägnieren, Tränkung ElektrŽ2258
rus. пропитка, пропитывание, замочка ChŽ1169; пропитка, пропитывание, импрегнирование, замочка ChŽ2188; пропитка, пропитывание, импрегнирование ElektrŽ2258–259


immunity, иммунитет

imunitètas
1. Kai kurių bendrųjų įstatymų netaikymas ypatingą padėtį valstybėje užimantiems pareigūnams, pvz., diplomatiniam korpusui (tarp jų ir karo atašė). 2. Tarptautinės humanitarinės teisės taisyklių taikymas ypač saugomiems asmenims ir objektams (medicinos įstaigoms ir jų personalui, civilinės gynybos organizacijoms ir jų personalui, dvasininkams, kultūros vertybėms, pavojingoms įmonėms ir įrenginiams). Imunitetą ir apsaugos teisę gali prarasti kultūros vertybės išimtiniais atvejais dėl karinio būtinumo, t. p. pavojingos įmonės ir įrenginiai, jei jie naudojami karo tikslais. KareŽ196
imunitetas, neliečiamybė KareŽ196
neliečiamybė žr. imunitetas KareŽ370
angl. immunity KareŽ196
rus. иммунитет KareŽ196


inkubãtorius
(lot. incubare) aparatas paukščiams perinti. Laikantis tinkamo režimo, išsirita 95% paukščiukų; darbo sąnaudos ~25 kartus mažesnės, negu perint natūraliai. Inkubatorių yra spintinių ir kamerinių. <...>. ŽŪEI654–655; dar žr. TechEII275
inkubatorius, perėtuvas ŽŪEI654
inkubatorius, perykla TechEII275
perėtuvas žr. inkubatorius ŽŪEII739


kraujomaiša, krajomaiša, incestas, incestofilija

incèstas
(lot. incestum – „kraujomaiša“). Lytiniai santykiai tarp artimų giminių (tėvų su vaikais, brolių su seserimis). PsichiatrŽ39; dar žr. PsichŽ113
(lot. incestum). MedEI350. Lytiniai santykiai su artimiausiais giminėmis (tėvais, vaikais, broliais, seserimis). Kartais kraujomaiša laikoma lytiniu nukrypimu (incestofilija), bet dažniau nusižengimu konkrečios visuomenės elgesio ir teisės normoms. <…>. MedEI446; dar žr. VLEX737
incestas PsichiatrŽ39
incestas, kraujomaiša PsichŽ113
incestas žr. krajomaiša MedEI350
kraujomaiša, incestas VLEX737
kraujomaiša, incestas, incestofilija MedEI446
kraujomaiša žr. incestas PsichiatrŽ50; PsichŽ148
angl. incest PsichŽ113
rus. инцест PsichŽ113


iñdeksas
Kiekybinė ar kokybinė reiškinio ar vyksmo išraiška. SelekŽ173
indeksas žr. rodiklis SelekŽ96
rodiklis, indeksas SelekŽ173
angl. index, parameter SelekŽ173
rus. показатель SelekŽ173


indicator, display, annunciator, scope, indicateur, sellule d’affichage, afficheur, Indikator, Anzeiger, Sichtanzeiger, Anzeigegerät, индикатор

indikãtorius
Įtaisas regimajai ir garsinei informacijai teikti. ElektrŽ2261
Įtaisas stebimo objekto būsenai arba jo parametrų kiekybinei ar kokybinei charakteristikai atvaizduoti žmogui suvokiama forma. BrandŽ52
indikatorius, rodytuvas AutŽ135; ElektrŽ2261; BrandŽ52
indikatorius žr. rodytuvas RadioelŽ269
rodytuvas RadioelŽ589
rodytuvas žr. indikatorius AutŽ322; ElektrŽ2587
angl. indicator, display BrandŽ52; indicator, annunciator, display ElektrŽ2261; indicator RadioelŽ589; indicator, annunciator, display, scope AutŽ135
pranc. indicateur BrandŽ52; ElektrŽ2262; sellule d?affichage, indicateur RadioelŽ589; indicateur, afficheur AutŽ135
vok. Indikator, Anzeiger BrandŽ52; Anzeiger, Sichtanzeiger, Indikator, Anzeigegerät AutŽ135; ElektrŽ2261; Anzeiger, Indikator, Sichtanzeiger RadioelŽ589
rus. индикатор AutŽ135; BrandŽ52; ElektrŽ2262; RadioelŽ589


indusium, индузий, покрывальце

indùzija
(lot. indusium – „viršutinė tunika“). Paparčio lapo išauga (plokščia skraistė), dengianti sporangių krūvelę. <...>. LTEIV461; dar žr. BotŽ185
dekelys žr. induzija BotŽ106
induzija, skarelė BotŽ185; LTEIV461
induzis žr. induzija, skarelė BotŽ185
skarelė žr. induzija BotŽ381
lot. indusium BotŽ185
rus. индузий, покрывальце BotŽ185


inesỹvas
Vietininkas, rodantis vietą, kurioje vyksta veiksmas: miškè, kambaryjè, kalnuosè. Kai kurių daiktavardžių inesyvu gali būti pasakomas ir laikas (vaikỹstėje, senãtvėje) arba veiksmo atlikimo būdas (tylojè, vienýbėje). KalbŽ85
Viena iš keturių postpozicinių lietuvių kalbos vietininko (lokatyvo) formų, išlikusi ir plačiai vartojama bendrinėje kalboje vietai ir laikui reikšti. <...>. LKE257
esamasis vidaus vietininkas žr. inesyvas KalbŽ59
inesyvas, esamasis vidaus vietininkas, vidaus esamasis vietininkas KalbŽ84
vidaus esamasis vietininkas žr. inesyvas KalbŽ229
angl. inessive KalbŽ85
rus. инессив KalbŽ85


infèkcija
(lot. inficere – „užkrėsti“). (med.). Ligą sukeliančių bakterijų, virusų patekimas į organizmą. ZoolŽ77
infekcija, užkrėtimas ZoolŽ77
rus. инфекция ZoolŽ77


infix, инфикс

infi`ksas
Afiksas, įsiterpęs į šaknį: añk-a : àk-ti, bluñk-a : blùk-ti, tam̃p-a (dėl asimiliacijos n>m) : tàp-ti. KalbŽ86; dar žr. LTEIV476
Į žodžio šaknį įsiterpęs afiksas. Būdingas indoneziečių, kai kurioms Kaukazo kalboms (pvz., bacbių). <…>. LTEIV476
intarpas, infiksas KalbŽ86; LTEIV476
infiksas žr. intarpas KalbŽ85; LTEIV463
angl. infix KalbŽ86
rus. инфикс KalbŽ86


infiltrãcija
(lot. in – „į“ + filtratio – „košimas“). Vandens sunkimasis aeracijos zonoje į gilesnius žemės sluoksnius. Būna natūrali (dėl kritulių), dirbtinė (dėl laistymo, užliejimo), nepatvankinė (žemės paviršiuje vandens sluoksnio nesusidaro) ir patvankinė. <...>. ŽŪEI651–652
infiltracija, įsisunkimas ŽŪEI651
įsisunkimas žr. infiltracija ŽŪEI659


inhibi`toriai
(lot. inhibere – „sulaikyti“). BotŽ186. Fiziologiškai veiklios medžiagos, trukdančios augalų augimą. BotŽ455
inhibitoriai žr. trukdančios medžiagos BotŽ186
trukdančios medžiagos, inhibitoriai BotŽ455
rus. задерживающие вещества, угнетающие вещества, ингибиторы BotŽ455


inhibitor, Inhibitor, Hemmmittel, Hemmstoff, ингибитор

inhibi`torius
Medžiaga, lėtinanti arba sustabdanti cheminę reakciją. Biologiniai inhibitoriai būna natūralūs ir sintetiniai. Organizmų natūralūs inhibitoriai – medžiagų apykaitos procesai, sintetiniai – vaistai, cheminės medžiagos (herbicidai, pesticidai ir kt.). EkolŽ139
inhibitorius, slopiklis EkolŽ139
slopiklis žr. inhibitorius EkolŽ275
angl. inhibitor EkolŽ139
vok. Inhibitor, Hemmmittel, Hemmstoff EkolŽ139
rus. ингибитор EkolŽ139


inklinãcija
Dvisienis kampas tarp kūno orbitos plokštumos ir tam tikros pagrindinės atskaitos plokštumos. <...>. TechEIV147
inklinacija žr. posvyris TechEII275
posvyris, inklinacija TechEIV147


incorporation, introduction, introduce, Inkorporierung, Einschluß, Einschließung, инкорпорирование, включение

inkorporãvimas
Įtraukimas į visumą, pavertimas sudedamąja dalimi (pvz., augalinių atliekų įterpimas į dirvožemį). EkolŽ144
inkorporavimas ntk. įterpimas EkolŽ139
įterpimas EkolŽ144
angl. incorporation, introduction, introduce EkolŽ144
vok. Inkorporierung, Einschluß, Einschließung EkolŽ144
rus. инкорпорирование, включение EkolŽ144


increment, augment, gain; incrementation, increase, Inkrement, Zunahme, Zuwachs, инкремент, приращение, прирост

inkremeñtas
1. Adityvioji konstanta, vartojama duomenims inkrementiniu būdu vaizduoti (teikti) 2. Vertė, kuria kas žingsnį automatiškai padidėja adresas, adresuojant inkrementiniu būdu. KompŽ80
inkrementas, prieaugis KompŽ80
inkrementas žr. prieaugis InfŽ118
prieaugis, inkrementas InfŽ266
prieaugis žr. inkrementas KompŽ174
angl. increment KompŽ80; augment KompŽ174; increment, gain; incrementation, increase InfŽ266
vok. Inkrement, Zunahme, Zuwachs InfŽ266
rus. инкремент KompŽ80; приращение KompŽ174; приращение, прирост, инкремент InfŽ266


инкрустация, правивка клином

inkrustãvimas
(lot. triangulus – „trikampis“). BotŽ454. Vieno augalo sujungimas su kito augalo skiepūgliu, pastarojo pagrindą nupjaunant iš dviejų pusių trikampiu. BotŽ384
inkrustavimas, trikampinis skiepijimas BotŽ186
trianguliavimas žr. trikampinis skiepijimas, inkrustavimas BotŽ454
trikampinis skiepijimas, inkrustavimas BotŽ384
rus. инкрустация, правивка клином BotŽ384


integumentum, интегумент, покров семяпочки

integumeñtas
(lot. integumentum – „danga“). BotŽ187. Sėklapradžio apvalkalas, iš kurio, sėklai vystantis, susidaro jos luobelė. <...>. BotŽ31
apdangalas BotŽ31
integumentas žr. apdangalas BotŽ187
lot. integumentum BotŽ31
rus. интегумент, покров семяпочки BotŽ31


subordinãcija
Dviejų sakinio ar žodžių junginio dėmenų jungimo būdas, kurio esmę sudaro vieno dėmens gramatinis priklausymas kitam dėmeniui. To sintaksinio ryšio būdingiausios trys rūšys – valdymas, derinimas ir šliejimas. Skiriami pagrindinis (kuriam priklauso) ir priklausomasis (kuris priklauso, yra prijungtas prie pagrindinio) dėmenys, pavyzdžiui, mylimi tėvai, tėvai su vaikais pagrindinis dėmuo yra tėvai, o mylimi ir su vaikais – priklausomieji dėmenys. Prijungimo priešybė yra sujungimas: tėvai ir vaikai. KalbŽ160
prijungimas, subordinacija KalbŽ160
subordinacija žr. prijungimas KalbŽ193
angl. subordination, annexation KalbŽ160
rus. присоединение KalbŽ160


substantivization, субстантивация, субстантивирование

substantyvãcija
Kitų kalbos dalių žodžių (lietuvių kalboje ypač būdvardžių ir skaitvardžių, taip pat dalyvių) virtimas daiktavardžiais: jaunóji „nuotaka“, kuliamóji „kūlimo mašina“, dvẽjetas „nepatenkinamas pažymys“, válgomasis „valgyti skirtas kambarys“. Labiausiai linkę daiktavardėti įvardžiuotiniai būdvardžiai ir dalyviai. KalbŽ41; dar žr. LKE128
daiktavardėjimas, substantyvacija LKE128
daiktavardėjimas, substantyvacija, substantyvizacija KalbŽ41
substantyvacija žr. daiktavardėjimas KalbŽ193; LKE606
substantyvizacija žr. daiktavardėjimas KalbŽ193
angl. substantivization KalbŽ41
rus. субстантивация, субстантивирование KalbŽ41


substitùcija
Restitucijos rūšis – karo metu neteisėtai sunaikinto ar sugadinto turto – pastatų, meno kūrinių, transporto priemonių ir kt. pakeitimas panašiu ir lygiavertišku turtu. KareŽ561
pakeitimas žr. substitucija KareŽ415
substitucija, pakeitimas KareŽ561
angl. substitution KareŽ561
rus. субституция KareŽ561


substitueñtas
Atomas ar sujungtų atomų grupė, pakeitę molekulėje vandenilio atomą. ChŽ1260; ChŽ2296
pakaitas, substituentas ChŽ1260; ChŽ2296
substituentas žr. pakaitas ChŽ1325; ChŽ2370
angl. substituent ChŽ1260; ChŽ2296
rus. заместитель ChŽ1260; ChŽ2296


substitùtas
Kalbos elementas, pakeičiantis kitą atitinkamą elementą be įtakos turiniui. Substitutais laikomi, pavyzdžiui, įvardžiai, galintys tekste pakeisti daiktavardžius ar būdvardžius. KalbŽ193
pakaitalas žr. substitutas KalbŽ140
substitutas, pakaitalas KalbŽ193
angl. substitute KalbŽ193
rus. субститут KalbŽ193


substrãtas
Išnykusios tam tikroje teritorijoje kalbos pėdsakai vėlesniųjų tos žemės gyventojų (nukariautojų, kolonizatorių, nutautusių vietinių gyventojų ir pan.) kalboje. Substratinių reiškinių gali būti bet kuriame kalbos lygmenyje (garsyne, kirčiavime, gramatikoje, žodyne). Pavyzdžiui, manoma, kad dabartinis latvių kalbos žodžių kirčiavimas pradiniame skiemenyje yra atsiradęs dėl senesniųjų to krašto gyventojų, priklausiusių finougrų šeimai, substrato. KalbŽ193–194
posluoksnis žr. substratas KalbŽ152
substratas, posluoksnis KalbŽ193–194
angl. substratum KalbŽ193
rus. субстрат KalbŽ193


sudatòrijus
Senovės romėnų pirtyje atletų naudojama karšta patalpa, skirta išprakaituoti. ArchIŽ485
sudatorijus, garinė ArchIŽ485
angl. sudatorium ArchIŽ485


sufiksãcija
Priesaginis žodžių ir formų darybos būdas. Priesaginė žodžių daryba yra vienas iš pagrindinių lietuvių kalbos žodžių darybos būdų: auklėti (: auklė), auklėtinis, -ė, auklėtojas, -a, auklėjimas (: auklėti), mokyklinis, -ė (: mokykla). KalbŽ196
priesaginė daryba žr. sufiksacija KalbŽ158
sufiksacija, priesaginė daryba KalbŽ196
angl. suffixation KalbŽ196
rus. суффиксация KalbŽ196


suffix, суффикс

sufi`ksas
1. Morfemikoje priesaga vadinama turinti reikšmę žodžio dalis (morfema), esanti po šaknies prieš galūnę (jei žodis ar jo forma galūnę turi) arba žodžio gale: mok-in-ys, mok-sl-as, išmok-s. Žodis gali turėti ir daugiau kaip vieną priesagą: išsimok-sl-in-im-as, mok-y-toj-au-dam-as. 2. Afiksas, dedamas po pamatinio kamieno ir padedantis sudaryti kitą žodį ar kitą to paties žodžio formą. Skiriamos žodžių darybos (a) ir formų darybos (b) priesagos: a) puoš-inė-ti, puoš-im-as, puoš-men-a, puoš-n-us: puošti; b) puoš-dav-au, puoš-k, puoš-us-i, puoš-t-as, puoš-dam-as, puoš-iant: puošti, puošia, puošė. Viena pati arba kartu su galūne (kai žodis ar išvestinė forma ją turi) žodžių darybos priesaga sudaro darybos formantą, o žodžių kaitybos priesaga – kaitybos formantą. KalbŽ158
(lot. suffixus – „prikaltas“). LTEX459. Po šaknies (tiesiog ar po kitos priesagos) einantis ir nelaikomas galūne afiksas. <…>. LTEIX200
priesaga, sufiksas KalbŽ158; LTEIX200
sufiksas žr. priesaga KalbŽ196; LTEX459
angl. suffix KalbŽ158
rus. суффикс KalbŽ158


sukcini`tas
(lot. suc(c)inum – „gintaras“). Svarbiausia, dažniausiai pasitaikanti, baltiškojo gintaro atmaina. <...>. TechEIV604
sukcinitas, tikrasis gintaras TechEIV604


sufòzija
(lot. suffossio – „pasirausimas, pasikasimas“). Tirpių medžiagų (chloridinių, chloridinių-sulfatinių, karbonatinių druskų) ir smulkių mineralinių netirpių dalelių iš uolienų sluoksnių išplovimas per tas uolienas (gruntą) sunkiantis požeminiam vandeniui ar kitokiam skysčiui; požeminė erozija. <...>. TechEIV600
sufozija, išplovimas TechEIV600


sufragãnas
(lot. suffragari – „padėti, remti“). Vyskupas-pagalbininkas (= Vyskupo pagalbininkas), pavaldus vyskupui ordinarui. ReligŽ357
pavyskupis žr. sufraganas ReligŽ291
sufraganas, pavyskupis ReligŽ357


suggestion, Suggestion, внушение, суггестия

sugèstija
Poveikis žmogaus psichikai, mažinantis jo sąmoningumą ir kritiškumą kuriam nors dalykui. <…>. PsichŽ128
Psichinis poveikis, kuriuo, silpninant proto, kritikos, savarankiškumo įtaką, stengiamasi suaktyvinti kitų psichinių procesų (pvz., jausmų, suvokimo, potraukio, atminties, valios, įgūdžių) poveikį. <…>. MedEI370; dar žr. EdukŽ105
(lot. suggestio – „įtaiga“). LTEX459. 1. (psichol.). Poveikis žmogaus psichikai, jam to nepastebint, kartais net prieš jo valią. <…>. 2. (med.). Gydymas žodiniu poveikiu – stengiamasi pakeisti ligonio nuotaiką ir savijautą, jo nuomonę apie savo negalavimus ir ligos baigtį. <…>. LTEIV568
įtaiga PsichŽ128
įtaiga, sugestija MedEI370; LTEIV568
sugestija žr. įtaiga EdukŽ279; LTEX459; PsichŽ297
angl. suggestion EdukŽ105; PsichŽ128
vok. Suggestion EdukŽ105
rus. внушение PsichŽ128; суггестия EdukŽ105


suicide, самоубийство

suici`das
Tyčinis savo gyvybės nutraukimas. <…>. PsichŽ267
savižudybė, suicidas PsichŽ267
suicidas žr. savižudybė PsichŽ297
angl. suicide PsichŽ267
rus. самоубийство PsichŽ267


sukcèsija
1. Laipsniškas vienų bendrijų pasikeitimas kitomis. 2. Tam tikra bendrijos vystymosi seka, kai vienos to paties biotopo bendrijos pakeičia kitas. Jei sukcesija vyksta dėl vidinių ekosistemos santykių (konkurencijos, plėšrumo, parazitizmo ir kt.), tokia sukcesija vadinama autogenine; kai ekosistemos pokyčiai vyksta dėl išorinių sąlygų (audros, gaisro ir kt.) – vadinama alotigenine. 3. (Augalijos kaita) – laipsniška to paties biotopo bendrijų kaita dėl aplinkos sąlygų kitimo ir pačios bendrijos individų gyvybinės veiklos. Kai augalų bendrija susiformuoja plynoje vietoje, sukcesija yra pirminė, kai nauja bendrija išstumia senąją – antrinė sukcesija. AplŽ184
(lot. successio – „sekimas, kaita“). ŽŪEIII388. Laipsniškas vienų fitocenozių virtimas kitomis. Augalijos kaita vyksta dėl aplinkos sąlygų kitimo ir dėl pačios fitocenozės individų gyvybinės veiklos. Augalijos kaitai didelę reikšmę turi klimatas, gyvūnija, žmogaus ūkinė veikla. Pakeitus dirvožemio sąlygas (jį pakalkinus, nusausinus), keičiasi ir augalija. ŽŪEI123
Daugiametis, laipsniškas vienų augalų bendrijų (fitocenozių) pasikeitimas kitomis. Augalijos kaita vyksta stadijomis. Skiriamos pirminė (inicialinė) augalų kaita (jos metu iš pavienių rūšių formuojasi ne tik augalų bendrija, bet ir dirvožemis) ir antrinė augalų kaita (vyksta bendrijoje susiformavus ekosisteminiams ryšiams). <…>. VLEII194; dar žr. BotŽ193; LTEI446
augalijos kaita, sukcesija LTEI446; VLEII194; ŽŪEI123
kaita, sukcesija AplŽ184; BotŽ193
pakaita žr. kaita, sukcesija BotŽ307
sukcesija žr. augalijos kaita LTEX461; ŽŪEIII388
sukcesija žr. kaita AplŽ351
sukcesija, kaita BotŽ418
angl. succession AplŽ184
lot. successio BotŽ193
rus. смена, сукцессия BotŽ193; сукцессия AplŽ184


adder, summator, summer, combining unit, summation instrument, additionneur, addeur, additeur, sommateur, dispositif de sommation, Addiereinrichtung, Summator, Summiergerät, Addierer, Addierwerk, Summierer, Summierungseinrichtung, сумматор, суммирующее устройство, устройство сложения, суммирующий прибор

sumãtorius
Įtaisas į kompiuterio įvadus teikiamų skaičių sumai rasti. KompŽ228
sumatorius žr. sudėtuvas AutŽ387; InfŽ370; KompŽ229; RadioelŽ698
sudėtuvas, sumatorius AutŽ385; KompŽ228
sudėtuvas, sumatorius, sudėties įtaisas InfŽ367
sudėtuvas RadioelŽ692
angl. adder, summator, summer InfŽ367; KompŽ228; adder, combining unit, summation instrument RadioelŽ692; adder, summator, summer, summation instrument, combining unit AutŽ385
pranc. additionneur, addeur, additeur, sommateur AutŽ385; additionneur, dispositif de sommation RadioelŽ692
vok. Addiereinrichtung, Summator, Summiergerät RadioelŽ692; Addierer, Addierwerk, Addiereinrichtung, Summator, Summierer, Summierungseinrichtung AutŽ385; Addierer, Addierwerk, Addiereinrichtung, Summator, Summierer InfŽ367
rus. сумматор KompŽ228; сумматор, суммирующее устройство AutŽ385; InfŽ367; устройство сложения, суммирующий прибор, сумматор RadioelŽ692


suspension, suspended substance, Suspension, suspendierte Material, суспензия, взвешенное вещество

suspeñsija
Dispersinė sistema, sudaryta iš skysčio ir pasiskirsčiusių (išsimaišiusių) jame kietųjų dalelių. <…>. HidreŽ122
skenda žr. suspensija HidreŽ113
skendinčioji medžiaga žr. suspensija HidreŽ113
suspensija, skenda, skendinčioji medžiaga HidreŽ122
angl. suspension, suspended substance HidreŽ122
vok. Suspension, suspendierte Material HidreŽ122
rus. суспензия, взвешенное вещество HidreŽ122


suspensor, подвесок, суспенсор

suspensòras
(lot. suspensus – „pakabintas“). BotŽ420. 1. Pradėjusio formuotis gemalo viršutinė dalis, įstumianti apatinę jo dalį, iš kurios susiformuoja pats gemalas, į gemalinio maišelio vidų, užpildytą endospermu. 2. Kai kurių grybų kopuliuojančių gametų apatinė, nukreipta į micelį, dalis, nedalyvaujanti kopuliacijoje. BotŽ307
pakaba BotŽ307
suspensoras žr. pakaba BotŽ420
lot. suspensor BotŽ307
rus. подвесок, суспенсор BotŽ307


independence, sovereignty, независимость, суверенитет

suverenitètas
Valstybės teisė savarankiškai tvarkyti vidaus ir užsienio reikalus. Nepriklausomybės gerbimas – pagrindinis šiuolaikinės tarptautinės teisės ir tarptautinių santykių principas, įtvirtintas JTO Įstatais ir kitais tarptautiniais aktais. KareŽ372
nepriklausomybė, suverenitetas KareŽ372
suverenitetas žr. nepriklausomybė KareŽ567
angl. independence, sovereignty KareŽ372
rus. независимость, суверенитет KareŽ372


swelling, gonflement, Schwellung, Quellung, (газовое) разбухание

svèlingas
Medžiagų tūrio padidėjimas dėl branduolinių reakcijų metu susidariusių inertinių dujų (dažniausiai helio) kaupimosi medžiagoje, pavyzdžiui, šiluminio elemento kuro šerdyje, kurioje susidaro tam tikros ertmės ir burbulai. Veikiant dideliam inertinių dujų slėgiui, medžiagų tūris padidėja, jos išbrinksta, išsipučia. BrandŽ19–20
brinkimas BrandŽ19–20
svelingas ntk. brinkimas BrandŽ126
angl. swelling BrandŽ19–20
pranc. gonflement BrandŽ19–20
vok. Schwellung, Quellung BrandŽ19–20
rus. (газовое) разбухание BrandŽ19–20


svità
(pranc. suite < suivre – „sekti“). Svarbiausias vietinės (regioninės) stratigrafinės schemos padalinys, taksonominis vienetas, apimantis visumą nuosekliai slūgsančių uolienų. <...>. TechEIV640
svita, geologinė svita, sluoksnynas TechEIV640


stereotyped construction, stereotyped turn, stereotyped expression, шаблон

šablònas
Pastovus, norminis kuriame nors kalbos stiliuje (paprastai kanceliariniame, moksliniame ir apskritai dalykiniame) tam tikromis situacijomis atkuriamas sintaksinis žodžių junginio ar sakinio tipas: Atsakydami į Jūsų 1984 07 01 raštą Nr. 156, pranešame...; Šaknis verpstiška, liemeninė, ne visiškai (= nevisiškai) sumedėjusi. Stiebas stačias, šakotas (Lietuvos flora; taip botanikos darbuose paprastai apibūdinami augalai). KalbŽ199
stereotipinis pasakymas žr. šablonas KalbŽ199
šablonas, stereotipinis pasakymas KalbŽ191
angl. stereotyped construction, stereotyped turn, stereotyped expression KalbŽ199
rus. шаблон KalbŽ199


šalė̃
1. Medinis namelis Alpėse, kurio išoriniai konstrukciniai elementai, balkonai ir laiptai yra puošybiniai. 2. Bet koks panašaus dizaino statinys. ArchIŽ90
kalnų namelis, šalė ArchIŽ90
angl. chalet ArchIŽ90


hinge, articulated connection, articulated joint, hinge(d) joint, pin joint, шарнир

šarnỹras
(vok. Scharnier, pranc. charnière < lot. cardo (cardinis) – „durų vyris“). TechEIV651. Konstrukcijos, mechanizmo elementas, jungiantis jų dalis arba grandis vieną su kita arba su atrama taip, kad jos galėtų pasisukti. <...> TechEII693
Dviejų elementų jungtis, leidžianti vienam jų suktis kito atžvilgiu. KelŽ190
lanksta žr. šarnyras GeodezŽ79
lankstas, šarnyras TechEII693
šarnyras, lanksta GeodezŽ152; StatŽ177
šarnyras, lankstas KelŽ190
šarnyras žr. lankstas TechEIV651
angl. hinge KelŽ190; StatŽ1176; articulated connection StatŽ177; articulated joint StatŽ1189; hinge(d) joint StatŽ1190; pin joint StatŽ1191
rus. шарнир KelŽ190; GeodezŽ152


dailymankštė, figūros mankšta, dailioji mankšta

šei̇̃pingas
Fizinių pratimų (visų pirma jėgos) kūnui formuoti sistema. Dailioji mankšta padeda taisyti figūrą, laikyseną, gerina organizmo funkcinę būklę. SportŽ1315; SportŽ2342
dailioji mankšta, dailymankštė SportŽ2342
dailioji mankšta, figūros mankšta SportŽ1315
šeipingas ntk. dailioji mankšta SportŽ2597
šeipingas ntk. dailioji mankšta, figūros mankšta SportŽ1545
angl. shaping SportŽ1315; SportŽ2342
vok. Kunstgymnastik SportŽ1315; SportŽ2342
rus. шейпинг SportŽ1315; SportŽ2342


kontinentinis atabradas, žemyninis atabradas, žemyninis šelfas, šelfas

continental shelf, shelf, Kontinentalschelf, Schelf, шельф

šèlfas
(angl. shelf – „lentyna, pakopa“). 1. Vidinių ir kraštinių jūrų, vandenynų (Pasaulinio vandenyno) sėkliavandenio dugno dalis (pakrantės ruožas), juosianti žemynus (ir salas) nuo dinaminės kranto linijos ir nusitęsianti gilyn iki žemyninio šlaito viršutinės ribos (briaunos). <...>. 2. Tarptautinis juridinis terminas, pagal Ženevos konferencijos dėl jūrų teisės konvenciją (1958) taikomas jūrų (vandenynų) dugno paviršiaus plotams, kurie yra gretutiniai žemynų sausumai ir saloms, bet neįeina į pakrantės valstybės teritorinių vandenų juostą, ir Žemės gelmėms giliau dugno paviršiaus plotų. <...>. TechEIV658
(angl. shelf – „lentyna“). Povandeninio žemynų pakraščio dalis, susisiekianti su krantais. <...>. GeogrŽ191
Povandeninio žemynų pakraščio dalis, susisiekianti su krantais (apatinė riba siekia 150–200 m gylį). EkolŽ293
Vandenyno (jūros) dugno povandeninis šlaitas iki sąlyginio 200–600 m gylio. KrantŽ58
Pasaulinio vandenyno pakraštinis ruožas, juosiantis žemynus, iki 200 m gylio (Baltijos šelfas – pakraščio dalis iki 50 m gylio), intensyvaus jūrinių nuosėdų kaupimosi zona. JūrŽ362
šelfas, kontinentinis atabradas GeogrŽ191; JūrŽ362
šelfas, žemyninis atabradas EkolŽ293
šelfas, žemyninis šelfas, žemyninis atabradas, kontinentinis atabradas TechEIV658
žemyninis atabradas žr. šelfas EkolŽ344
žemyno atabradas žr. šelfas KrantŽ61
angl. continental shelf KrantŽ58; shelf EkolŽ293; JūrŽ362
vok. Kontinentalschelf, Schelf EkolŽ293
rus. шельф EkolŽ293; JūrŽ362; KrantŽ58


šėtõnas
(lenk. szatan < gr. satan < hebr. satan – „priešininkas, priešas“). LTEP598. Judaizmo, krikščionybės, islamo religijų fantastinės antgamtinės būtybės vaizdinys – piktoji dvasia, blogio personifikacija, jo nešėjas, svarbiausias dievo ir žmogaus priešas, žmogaus nelaimių ir vargų priežastis. Dar vadinamas šėtonu. <...>. LTEXII140
šėtonas žr. velnias LTEP598
velnias LTEXII140


ševrònas
Ornamentinis reljefas iš zigzaginių motyvų. ArchIŽ560
zigzaginis lipdinys, ševronas ArchIŽ560
angl. zigzag molding, dancette ArchIŽ560


šyna, bendralaidis, didlaidis, 2. įtvaras

šynà
(vok. Schiene). Didelio skerspjūvio elektros laidininkas. <...>. TechEIV673
Didelio skerspjūvio ploto neizoliuotas elektros laidininkas. ChŽ168; ChŽ274
bendralaidis, šyna ChŽ168; ChŽ274
šyna žr. bendralaidis ChŽ1334; ChŽ2380
šyna, didlaidis TechEIV673
angl. bar, busbar ChŽ168; ChŽ274
rus. шина ChŽ168; ChŽ274
(vok. Schiene). Įtaisas įtverti ir suteikti ramybę sužalotai arba nesveikai kūno daliai. <...>. MedEI370–371
Įtaisas imobilizuoti ir suteikti ramybę sužalotai ar nesveikai kūno daliai. <…>. LTEIV589
įtvaras, šyna MedEI370; LTEIV589
šyna žr. 2. įtvaras LTEX598


šizòidas
Tai normalios asmenybės variantas, kuriam būdinga uždarumas, savo vidinio pasaulio susikūrimas ir gyvenimas jame; knygos pakeičia bendravimą su žmonėmis; vieni išoriškai šalti, kiti – ypatingai jautrūs ir pažeidžiami, dažnai laikomi keistuoliais; dėl to kai kurie jų poelgiai būna netikėti ir nenumatomi. PsichiatrŽ83
šizoidinė asmenybė, šizoidas PsichiatrŽ83
šizoidas žr. šizoidinė asmenybė PsichiatrŽ83


trumpa liūtis, umaras, vėjo gūsis, škvalas

squall, Frontbö, Bö, Regenbö, Windbö, шквал, заряд

škvãlas
Staigus trumpas stiprus vėjo gūsis, po kurio paprastai pasikeičia ir vėjo kryptis. Sukelia horizontalus oro sūkurys perkūnijos debesyje arba po juo. Trunka keletą minučių, vėjo greitis dažnai būna 20–30 m/s. JūrŽ364
Staigus trumpas vėjo sustiprėjimas, po kurio paprastai pakinta ir vėjo kryptis. Sukelia horizontalus oro sūkurys perkūnijos debesyse arba po juo. Trunka keletą minučių, vėjo greitis dažnai būna 20–30 m/s. EkolŽ297
Trumpalaikiai intensyvūs škvalingi krituliai iš liūtinių debesų. JūrŽ364
škvalas, trumpa liūtis JūrŽ364
škvalas, umaras AviacŽ123; EkolŽ297
škvalas, vėjo gūsis JūrŽ364
umaras žr. škvalas AviacŽ138; EkolŽ315
angl. squall AviacŽ123; EkolŽ297; JūrŽ364
vok. Frontbö, Bö, Regenbö, Windbö EkolŽ297
rus. шквал AviacŽ123; EkolŽ297; JūrŽ364; заряд JūrŽ364


šlãkas
Žaizdre išdegusios ir į gabalus sulipusios kieto kuro (anglių) liekanos; šlakas. MeliorŽ56
Išdagos, kietos liekanos, sudegus kietam kurui; gargažė. MeliorŽ165
gargažė MeliorŽ56
šlakas MeliorŽ165
šlakas, gargažė GeolŽ166; StatŽ1307
angl. slag StatŽ1307
rus. шлак GeolŽ166; MeliorŽ56,165


mud, slime, sludge, slush, slurry, silt, ил, шлам

šlãmas
Smulkių atliekinių nuosėdų sluoksnis, susidaręs skystyje. ChŽ1113; ChŽ2126
dumblas, šlamas ChŽ1113; ChŽ2126
šlamas žr. 2 dumblas ChŽ1334; ChŽ2380
angl. mud, slime, sludge, slush, slurry, silt ChŽ1113; ChŽ2126
rus. ил, шлам ChŽ1113; ChŽ2126


nabedrikai, navedrikai, antšonės, šlajai, šlejai, šlejos;

šlė̃jos
Pakinktų dalis, kinkant pavalkais, dedama ant arklio nugaros ir šonų bei užpakalio, padedanti jam stabdyti transporto priemonę ar stumti ją atgal. GyvŽ13
Arklių pakinktų dalis, vartojama kinkant arklius pavalkais su lanku arba pavalkais su viržiais. Jas sudaro užpakalinis laikiklis, išilginis nugaros, keli skersiniai šoniniai ir ienų dirželiai. <...>. ŽŪEI78
antšonės, šlajai, šlejai, šlejos; ntk. nabedrikai, navedrikai ŽŪEI78
nabedrikai ntk. antšonės ŽŪEII556
šlajai žr. antšonės ŽŪEIII461
šlėjos žr. antšonės GyvŽ129
angl. breeching GyvŽ153
rus. шлея GyvŽ153


šli`chtas
Klijingas tirpalas, skirtas metmenims apdoroti glitavimo technologinėje eigoje; išdžiūvęs sudaro metmenų siūlų paviršiuje apsauginę plėvelę, padidinančią jų stiprumą bei atsparumą dildymui bei daugkartiniam deformavimui audžiant. TekstilŽ2113
glitas TekstilŽ2113
šlichtas žr. glitas TekstilŽ2370
angl. size TekstilŽ2113
pranc. colle TekstilŽ2113
vok. Schlichte TekstilŽ2113
rus. шлихта TekstilŽ2113


špilis, smailė, spil). Laivo gervė su vertikaliu būgnu inkarui pakelti ir nuleisti, žvejybiniams tinklaičiams traukti, švartavimo lynui įtempti. Būgnas yra viršutiniame denyje, variklis ir pavara – apatiniame., vertikalioji gervė

špi`lis
(vok. Spill) DailŽ412. Vertikali aukšta bokšto viršūnė arba itin ištęstas šalmas. Gali būti smailaus kūgio arba piramidės pavidalo, ažūrinė, dekoruota pumpurais, su kryžiumi arba vėjarodžiu viršuje. <...>. DailŽ391; dar žr. TechEIV476
smailė, špilis DailŽ391; TechEIV476
špilis žr. smailė DailŽ412; TechEIV483
(ol. spil). Laivo gervė su vertikaliu būgnu inkarui pakelti ir nuleisti, žvejybiniams tinklaičiams traukti, švartavimo lynui įtempti. Būgnas yra viršutiniame denyje, variklis ir pavara – apatiniame. JūrŽ365
špilis, vertikalioji gervė JūrŽ365
angl. capstan JūrŽ365
rus. шпиль JūrŽ365


sizing, slashing, encollage, Schlichten, шлихтование

šlichtãvimas
Metmenų siūlų ruošimo austi technologinė eiga – ant metmenų ar metinio velenų apmestų siūlų suvilgymas ar įmirkymas glitu glitavimo mašinoje, pratempimas, džiovinimas ir įrietimas į metmenų veleną. Glituojami visokie siūlai, išskyrus vilnonius verpalus, gijinius bei kai kuriuos suktinius siūlus. TekstilŽ2113
glitavimas TekstilŽ2113
šlichtavimas žr. glitavimas TekstilŽ2370
angl. sizing, slashing TekstilŽ2113
pranc. encollage TekstilŽ2113
vok. Schlichten TekstilŽ2113
rus. шлихтование TekstilŽ2113


šli`fas
(vok. Schliff). 1. (medžiagotyroje). Mikroskopiniam arba mikroskopiniam tyrimui paruoštas metalo, metalų lydinio, kaulo, kompozicinės ir kt. medžiagos bandinys 2. (geologijoje, mineralogijoje, petrografijoje). Mineralo arba uolienos bandinys – labai plona (0.01–0,04 mm storio) permatoma plokštelė, paruošta tyrimui poliarizaciniu mikroskopu. <...>. TechEIV677
šlifas, gludinys TechEIV677


šlifavimas, gludinimas, tobulinimas, greitinimas, tikslinimas

grinding, Schleifen, шлифовка, perfecting, Vervollkommnung, совершенствование

šlifãvimas
Metalinių, medinių ar plastmasinių daiktų paviršiaus lyginimas specialiais įrankiais ar mašinomis. Yra specialių mašinų nelygioms bėgių galvutėms gludinti (šlifuoti). GeležinkelŽ275
gludinimas žr. šlifavimas GeležinkelŽ88
šlifavimas, gludinimas GeležinkelŽ275
angl. grinding GeležinkelŽ275
vok. Schleifen GeležinkelŽ275
rus. шлифовка GeležinkelŽ275
Žmogaus ugdymo funkcija – žinojimo, veiklos, elgesio gerinimas, pastangų didinimas, atsižvelgiant į siekiamą idealą, naujus reikalavimus, jau pasiektus rezultatus. SportŽ1601
šlifavimas ntk. tobulinimas, greitinimas, tikslinimas SportŽ1546
tobulinimas SportŽ1601
angl. perfecting SportŽ1601
vok. Vervollkommnung SportŽ1601
rus. совершенствование SportŽ1601


šliuzãvimas
Upės, kanalo patvenkimas laivininkystės ar drėkinimo tikslais. MeliorŽ166
laiptavimas žr. šliuzavimas MeliorŽ95
šliuzavimas MeliorŽ166
rus. шлюзование MeliorŽ95,166


šmucti`tulas
Atskiras leidinio lapas (dažniausiai jų būna keletas), kuriame užrašyta kūrinio dalies, skyriaus ar kt. antraštė. BibliotekŽII96; dar žr. DailŽ445; ŽŽ344
(vok. Schmutz – „purvas“ + Titel – „antraštė“). TechEIV680. Papildomas antraštinis lapas, esantis prieš pagrindinį antraštinį lapą. <...>. TechEIV876
šmuctitulas ntk. vidinis antraštinis lapas BibliotekŽII88; DailŽ412
šmuctitulas žr. vidinis antraštinis lapas TechEIV680
vidinis antraštinis lapas, šmuctitulas ŽŽ344; TechEIV876
vidinis antraštinis lapas BibliotekŽII96; DailŽ445
angl. fly-leaf BibliotekŽII96
vok. Schmutztitel BibliotekŽII96
rus. шмуцтитул BibliotekŽII96


šnèkas
1. Sraigto pavidalo mechanizmas smulkioms medžiagoms transportuoti. 2. Sraigto pavidalo mechanizmas vandeniui nedideliu aukščiu kelti (Archimedo sraigtas). MeliorŽ157
sraigė MeliorŽ157
šnekas žr. sraigė MeliorŽ166
rus. шнек MeliorŽ157,166


shorts, short pants, pantalon court, short, Shorts, kurze Hose, шорты, брюки-шорты, короткие брюки

šòrtai
Trumpos (aukščiau kelių) viršutinės kelnės. TekstilŽ2395
trumpės, šortai AprŽ123; TekstilŽ2395
šortai žr. trumpės AprŽ115; TekstilŽ2371
angl. shorts TekstilŽ2395; short pants AprŽ123
pranc. shorts TekstilŽ2395; pantalon court, short AprŽ123
vok. Shorts, kurze Hose TekstilŽ2395; kurze Hose AprŽ115
rus. шорты TekstilŽ2395; брюки-шорты, короткие брюки, шорты AprŽ123


short track, Kleinbahn, Shorttrack, шорттрек

šorttrèkas
125 m ilgio takas ledo ritulio aikštėje (60x30 m). SportŽ1556; SportŽ2608
šorttrekas ntk. trumpasis čiuožimo takas SportŽ1548; SportŽ2600
trumpasis čiuožimo takas SportŽ1556; SportŽ2607
angl. short track SportŽ1556; SportŽ2607
vok. Kleinbahn, Shorttrack SportŽ1556; SportŽ2607
rus. шорттрек SportŽ1556; SportŽ2607


špãchtelis
(vok. Spachtel, Spatel < gr. spáthē – „platus kardas“). Dailininko įrankis: lopetėlė plačiu buku galu. Mažesniu (raginiu arba metaliniu) špachteliu smulkinami pigmentai, įtrinamas gruntas, maišomi dažai, valoma paletė, kartais tapomas paveikslas. Didesniu (plieniniu arba mediniu) modeliuojamas lipdomos skulptūros paviršius. DailŽ412
mentelė žr. špachtelis DailŽ268
špachtelis, mentelė DailŽ412


špionãžas
(vok. Spionage). LTEX625. Slaptas valst. paslaptį sudarančių duomenų arba kitokių žinių, reikalingų užsienio žvalgybai, perdavinėjimas užsienio valstybei ar jų rinkimas ir grobimas, turint tikslą perduoti. <...>. LTEX617
šnipinėjimas, špionažas LTEX617
špionažas žr. šnipnėjimas LTEX625


splits (forward and backward), Spagat, шпагат

špagãtas
(vok. Spagat < it.). 1. Sportinės gimnastikos ir kai kurių kitų sporto šakų figūra – sportininkas sėda žergdamas kojas (vieną pirmyn, kitą atgal) taip, kad jos visu ilgiu susiliečia su grindimis ir sudaro vieną tiesią liniją. 2. Dailiojo čiuožimo šuolis tiesiomis, kiek įmanoma žergtomis kojomis (viena pirmyn, kita atgal arba abi į šalis). SportŽ1548; SportŽ2600
špagatas, virželis SportŽ1548; SportŽ2600
virželis žr. špagatas SportŽ1640; SportŽ2702
angl. splits (forward and backward) SportŽ1548; SportŽ2600
vok. Spagat SportŽ1548; SportŽ2600
rus. шпагат SportŽ1548; SportŽ2600


špãleris
(vok. Spalier < it. spalliera). Labai tanki vienos eilės gyvatvorė. <...>. TechEIV682
špaleris, gyvasienė TechEIV682


špãneris
Įtaisas pastoviajam takelažui įtempti. BurŽ62
(ol. taalreep). Įtaisas stovimajam takelažui, šturtrosams, lejeriams ir pan. įtempti, taip pat kroviniams pritvirtinti denyje ir laivo patalpose plaukiojimo metu. Tempikliai būna viengubi ir dvigubi. JūrŽ379
sąvarža, španeris, talrepas BurŽ62
španeris žr. sąvarža BurŽ75
talrepas žr. sąvarža BurŽ78
tempiklis, talrepas JūrŽ379
angl. turnbuckle BurŽ62; lanyard JūrŽ379
rus. талреп BurŽ62; JūrŽ379


špãtelis
Suplotu galu lazdelė medžiagoms paimti ar maišyti. ChŽ1227; ChŽ2257
(vok. Spatel). MedEII336. Metalinė, kaulinė arba medinė plokštelė buku galu. Ja atlošiami žaizdos kraštai, apžiūrint burnos ertmę, prispaudžiamas liežuvis. MedEII15
mentelė ChŽ1227; ChŽ2257
mentelė, špatelis MedEII15
špatelis ntk. mentelė ChŽ1334; ChŽ2380
špatelis žr. mentelė MedEII336
angl. spatula ChŽ1227; ChŽ2257
rus. шпатель ChŽ1227; ChŽ2257


trumpalaikis mąstymo išnykimas, šperungas

špèrungas
(vok. Sperrung). Staiga kelioms minutėms, rečiau kelioms dienoms išnyksta mintys; naujai atsiradusios mintys gali neturėti jokio ryšio su buvusiomis. PsichiatrŽ54
šperungas žr. trumpalaikis mąstymo išnykimas PsichiatrŽ83
tumpalaikis mąstymo išnykimas, šperungas PsichiatrŽ54


špi`žius
Geležies lydinys, turintis 2–4% C ir kitų elementų priemaišų. ChŽ1193; dar žr. ChŽ2217
(vok. Kette – „grandinė“). Geležies ir 2–6% anglies lydinys, turintis ir kt. (fosforo, mangano, sieros, silicio) priemaišų. <...>. DailŽ197
ketus ChŽ1193; ChŽ2217; DailŽ197
špižius ntk. ketus ChŽ1334; ChŽ2381; DailŽ412
angl. cast iron, pig iron ChŽ1193; ChŽ2217
rus. чугун ChŽ1193; ChŽ2217


splice, сплесень

šplei̇̃sas
Dviejų vienodo storio ir vienodo vijų skaičiaus lynų sujungimas juos supinant. BurŽ71
supynimas, špleisas BurŽ71
špleisas žr. supynimas BurŽ75
angl. splice BurŽ71
rus. сплесень BurŽ71


špùntas
1. Spraudymui paruošta medinė dalis (lenta, sija). 2. Išilgas iškyšulys lentos briaunoje ar sijos šone, įleidžiamas į kitos lentos ar sijos išdrožą. MeliorŽ156
(vok. Spund) LTEX625. 2 detalių sujungimo būdas – vienos detalės iškyšulys įeina į kt. detalės išpjovą, arba kaištis įleidžiamas į dviejų detalių išpjovas. <...>. LTEIV407
įlaidas, špuntas LTEIV407; StatŽ1269
spraustas MeliorŽ156
špuntas žr. spraustas MeliorŽ166
špuntas žr. įlaidas LTEX625
angl. rabbet StatŽ1269
rus. шпунт MeliorŽ156,166


špùras
(vok. Spur – „pėdsakas“). Nedidelio skersmens. Negilus gręžinys. TechEIV683
Nedidelio skersmens (ppr. <75 mm) ir negilus (<5 m) gręžinys. Gręžiama vertikaliai, horizontaliai ir nuožulniai. Būna sekli (<1,5 m gylio), vidutinė (1,5–2,5 m) ir gili (>2, 5 m). Gręžiama nedidelės galios gręžtuvais. <…>. TechEII305
išgrąža, špuras TechEII305
špuras žr. išgrąža TechEIV683


font, type, character, Schrift, Drucktype, Font, шрифт

šri`ftas
Apibrėžto matmens, stiliaus ir braižo literų rinkinys. KompŽ232
Spaudmenys, spaustuvinio rinkinio ženklai. BibliotekŽII88
spaudmenys žr. šriftas BibliotekŽII82; InfŽ355; KompŽ221
šriftas, spaudmenys BibliotekŽII88; InfŽ375; KompŽ232
angl. font KompŽ232; font, type InfŽ375; character BibliotekŽII88
vok. Schrift, Drucktype, Font InfŽ375
rus. шрифт BibliotekŽII88; InfŽ375; KompŽ232


šròtai
Medvilnės, rapsų, saulėgrąžų, linų, sojos ir kitų aliejinių augalų sėklų perdirbimo šalutinis produktas, kuris gaunamas jas ekstrahuojant tirpikliais ir naudojamas kaip baltymingas pašaras. GyvŽ115
rupiniai GyvŽ115
šrotai ntk. rupiniai GyvŽ130
angl. oil-seed meal GyvŽ196
rus. шроты GyvŽ196


štãbelis
Statybinė ar kitokia medžiaga, sukrauta taisyklinga forma. MeliorŽ166
rietuvė žr. štabelis MeliorŽ142
štabelis, rietuvė MeliorŽ166
rus. штабель MeliorŽ142,166


štãmas
(vok. Stamm – „kamienas“). Mikroorganizmų tos pačios rūšies skirtingų individų palikuonių grynoji kultūra. <...>. LTEX631
štamas, padermė LTEX631


kalbos štampas, trafaretinis pasakymas, štampas, spaudas

stereotyped expression, штамп, трафаретное выражение

štam̃pas
Netekęs ekspresyvumo, nublankęs ir nuvalkiotas pasakymas: apginkluoti (naujais įrengimais, technika, žiniomis ir kt.), stoti į rikiuotę (gamyklai, mašinai, pastatui, tiltui ir kt.). Stiliaus atžvilgiu štampai dažniausiai vertinami neigiamai. KalbŽ202
štampas, kalbos štampas, trafaretinis pasakymas KalbŽ202
trafaretinis pasakymas žr. štampas KalbŽ214
angl. stereotyped expression KalbŽ202
rus. штамп, трафаретное выражение KalbŽ202
(vok. Stampfe < it. Stampa – „antspaudas“). Metalinė forma ar įrankis su tekstu arba iliustracija, kurį patepus specialiu spalvotu skysčiu ir prispaudus prie popieriaus, gaunamas atspaudas. KnygŽ360
(it. Stampa – „antspaudas“). Tam tikru įrankiu (spaudu) ar tipografiškai atspaustas oficialus įstaigos, įmonės, org-jos pavadinimas (su adresu ir kt. duomenimis) jos susirašinėjimo raštuose ir dokumentuose. LTEX631
štampas, spaudas KnygŽ360; LTEX631


штатив, станина, стойка, стояк

štatỹvas
Prietaisas kam įstatyti (pvz., mašinai); kojos kam pastatyti. MeliorŽ159
Stovas, ant kurio pastatomas prietaisas (pvz., fotografijos aparatas, nivelyras). MeliorŽ123
stovas, pastovas MeliorŽ159
štatyvas žr. stovas MeliorŽ166
rus. штатив MeliorŽ123,159,166; станина, стойка, стояк MeliorŽ159


šti`chelis
(vok. Stichel) DailŽ413. Grafikos įrankis. Plonas plieninis, įv. skerspjūvio strypelis, įstrižai nupjautu galu ir medine rankena. Juo raižomas metalas, skersinė medžio lenta ir plastmasė (=plastikas). <...>. DailŽ351
Graviravimo kaltelis. Dailininkų grafikų įrankis. Plonas plieno strypelis nupjautu kampu. Turi medinę įv. pavidalo rankeną. <...>. LTEP529
raižiklis, štichelis DailŽ351; LTEP529
štichelis žr. raižiklis DailŽ413


trachea, throat, трахея, горло, дыхательное горло

trachė́ja
Žmogaus ir plaučiais kvėpuojančių stuburinių gyvūnų kvėpavimo takų dalis – vamzdelis, jungiantis gerklas su bronchais arba tiesiog su plaučiais (pvz., varliagyvių). <...>. LTEXI366
(lot. trachea < gr. trachys – „šiurkštus“). Tuščiaviduris vamzdelis, jungiantis gerklas su bronchais. <...>. MedEII358–359
1. Vamzdžio pavidalo kvėpavimo organas apatinėje kaklo dalyje tarp gerklų ir bronchų. 2. Priekinė kaklo dalis. GyvŽ45
(gr. tracheia). Sausumos stuburinių (ir žmogaus) kvėpavimo takų dalis. <...>. ZoolŽ164
gerklė žr. trachėja MedEI280
gerklė, trachėja GyvŽ45; VetŽ40,155
kvėpuojamoji gerklė žr. trachėja MedEI478
trachėja žr. gerklė GyvŽ133
trachėja, kvėpuojamoji gerklė LTEXI366; MedEII358; ZoolŽ164
lot. trachea LTEXI366; VetŽ40,155
angl. trachea GyvŽ165; throat GyvŽ165
rus. трахея GyvŽ165; ZoolŽ164; горло GyvŽ165; дыхательное горло ZoolŽ164


inside micrometer, cal(l)iper, micromètre d’intérieur, Innenmikrometer, Mikrometer-Stichmaß, Stichmaß, микрометрический нутромер, штихмас

šti`chmasas
Mikrometras vidiniam skersmeniui arba atstumui tarp dviejų paviršių matuoti. MetrolŽ2746
mikrometrinis vidmatis MetrolŽ2746
štichmasas ntk. mikrometrinis vidmatis MetrolŽ2657
angl. inside micrometer, cal(l)iper MetrolŽ2746
pranc. micromètre d?intérieur MetrolŽ2746
vok. Innenmikrometer, Mikrometer-Stichmaß, Stichmaß MetrolŽ2746
rus. микрометрический нутромер, штихмас MetrolŽ2746


šti`lis
Bevėjis oras arba silpnas vėjas, kurio greitis mažiau negu 0,3 m/s. Tyka susidaro, kai slėgio gradientai labai maži arba lygūs nuliui. <...>. JūrŽ381–382
Vėjo nuščiuvimas. BurŽ78
Bevėjis oras arba silpnas vėjas, kurio greitis < 0,3 m/s. <...>. LTEXI303
Ramios, nebanguotos jūros būsena. KrantŽ158
štilis žr. tyka BurŽ75; KrantŽ158
štilis, tyka JūrŽ366
tyka KrantŽ158
tyka, štilis BurŽ78; JūrŽ381; LTEXI303
angl. calm JūrŽ366,381; BurŽ78; KrantŽ158
rus. штиль JūrŽ366,381; BurŽ78; KrantŽ158


štòrmas
(ol. storm) LTEXI6. Audra jūroje vadinama štormu; ji trunka nuo kelių valandų iki keliolikos parų, sukelia dideles bangas. <...>. LTEI444
audra jūroje LTEI444
štormas žr. audra jūroje LTEXI6


štòlnė
Nedidelių matmenų tunelis nusausinimo ar kitiems tikslams. MeliorŽ166
štolnė, požeminis kanalas MeliorŽ166
rus. штольня MeliorŽ166


storm ladder, pilot ladder, шторм-трап, веревочная лестница

štormtrãpas
(ol. stormtrap). Užbortinės laivo kopėčios su mediniais spyriais pasikėlimui į laivą. JūrŽ367
štormtrapas, štorminis trapas JūrŽ367
virvinės kopėčios žr. štormtrapas JūrŽ424
angl. storm ladder, pilot ladder JūrŽ367
rus. шторм-трап JūrŽ367; веревочная лестница JūrŽ424


штрих, черта

štri`chas
(Dailėje), vienu rankos judesiu nubrėžta linija. Būna tiesus, lenktas. Brėžiama pavienis brūkšnys arba brūkšnių visuma (brūkšniavimas). Brūkšniu modeliuojama vaizduojamo objekto forma, perteikiama jo faktūra, medžiagos savybės, apšvietimas. Būdingas grafikos kūriniams (piešiniams, raižiniams, litografijoms). VLEIII528
brūkšnys GeodezŽ153
brūkšnys, štrichas VLEIII528
štrichas žr. brūkšnys GeodezŽ153
rus. штрих, черта GeodezŽ24


navigator, navigating officier, штурман, судоводитель

štùrmanas
(ol. stuurman). Laivo vedimo specialistas, kapitono padėjėjas. Numato koordinates, nubrėžia jūrlapyje kursą, žymi jūrlapyje greitį, kitus laivo judėjimo duomenis ir t. t. JūrŽ367
Navigacijos specialistas, turintis šturmano diplomą; kapitono padėjėjas. JūrŽ191
laivavedys, laivo šturmanas JūrŽ191
šturmanas, laivavedys JūrŽ367
angl. navigator JūrŽ191,259,367; navigating officier JūrŽ367
rus. штурман JūrŽ367; судоводитель JūrŽ191


tiller rope, steering rope, steering shain, штуртрос

šturtròsas
(ol. stuurtros). Grandinė arba lynas nuo laivo šturvalo iki rumpelio, naudojamas vairui sukti. JūrŽ367
šturtrosas, vairo grandinė JūrŽ367
angl. tiller rope, steering rope, steering shain JūrŽ367
rus. штуртрос JūrŽ367


šubrãvcai
(lenk. szubrawcy). Liberalinė inteligentų org-ja, 1817–22 veikusi Lietuvoje. <...>. LTEXI9
nenaudėliai žr. šubravcai LTEVIII140
šubravcai, nenaudėliai LTEXI9


by(-)pass, shunt, Ableitung, Nebenschluss, Nebenschluß, шунт, ответвление

šuñtas
Varžas, jungiamas lygiagrečiai su pagrindine grandine arba prietaisu. ChŽ1153; ChŽ2171
Elektros laidininkas, jungiamas lygiagrečiai su pagrindine elektros grandine pasilpninti jos srovei. GeležinkelŽ93
gretšakė žr. šuntas StatŽ2175
gretšakė, šuntas ChŽ1153; ChŽ2171; GeležinkelŽ92
šuntas žr. gretšakė ChŽ1334; ChŽ2381; GeležinkelŽ276
šuntas, gretšakė FizŽ2339; StatŽ2619
angl. by(-)pass, shunt ChŽ1153; ChŽ2171; shunt FizŽ2339; StatŽ2619; GeležinkelŽ92
vok. Ableitung, Nebenschluss GeležinkelŽ93; Ableitung, Nebenschluß StatŽ2619; Nebenschluß FizŽ2339
pranc. shunt StatŽ2619
rus. шунт ChŽ1153; ChŽ2171; FizŽ2339; GeležinkelŽ93; ответвление, шунт StatŽ2619


šùrfas
Atviras, iki kelių metrų gylio kasinys. KrantŽ242
Palyginti negili vertikalinė iškasa gruntui, naudingosioms iškasenoms tirti bei kitiems tikslams. MeliorŽ168
įkasa žr. šurfas MeliorŽ74
iškasa KrantŽ242
šurfas MeliorŽ168
šurfas žr. iškasa KrantŽ260
angl. pit, prospecting pit KrantŽ242
rus. шурф KrantŽ242; MeliorŽ74,168


švartavimas, švartavimasis, pririšimas, prisirišimas

anchoring the boat, mooring rope, Festmachen, Vertäuen, швартовка

švartãvimas(is)
Laivo pririšimas lynu (laivavirve) prie prieplaukos, plūduro arba kito laivo. SportŽ1552
Burlaivio pritvirtinimas lynu prie krantinės ar kito laivo. BurŽ57
pririšimas žr. švartavimas SportŽ1417
pririšimas, švartavimasis BurŽ57
švartavimas, pririšimas SportŽ1552
švartavimasis žr. prisirišimas BurŽ76
angl. anchoring the boat SportŽ1552; mooring rope BurŽ57
vok. Festmachen, Vertäuen SportŽ1552
rus. швартовка SportŽ1552; BurŽ57


причал, чал, швартфал

švártfalas
Prieplaukos lynas, kuriuo laivas pritraukiamas prie krantinės ir pritvirtinamas. JūrŽ184
(ol. sjortouw – „pririšamasis lynas“ + val – „laivavirvė“). Lynas arba grandinė, kuriuo laivas pritvirtinamas prie krantinės arba prie kito laivo. JūrŽ368
krantinės lynas, švartovas JūrŽ184
pririšamasis lynas žr. švartovas JūrŽ303
švartfalas žr. pririšamasis lynas, švartovas JūrŽ368
rus. причал JūrŽ184; чал JūrŽ303; швартфал JūrŽ368


tãbesas
(lot. tabes dorsalis). Sergančio sifiliu nervų sistemos pažeidimas. <...>. MedEII339; dar žr. LTEXI52
nugaros smegenų džiūtis žr. tabesas LTEVIII252; MedEII89
tabesas, nugaros smegenų džiūtis LTEXI52; MedEII339
lot. tabes dorsalis LTEXI52; MedEII339


herd, flock, стадо, табун, отара, гурд

tabū̃nas
1. Vienos paskirties žolėdžių gyvulių būrys, formuojamas ganymui. 2. Visų ar vienos rūšies ūkio gyvulių būrys. GyvŽ26–27
banda, kaimenė GyvŽ26
kaimenė žr. banda GyvŽ59
tabūnas žr. banda GyvŽ131
angl. herd, flock GyvŽ157
rus. стадо, табун, отара, гурд GyvŽ157


tachilãlija
Kalbos sutrikimas – nenormaliai padidėjęs jos tempas. Kiti kalbos komponentai – žodžių tartis, intonacija, gramatinių formų vartojimas – nesutrinka. PsichŽ304
tachilalija, greitakalbystė PsichŽ304
angl. tachylalia PsichŽ304
rus. тахилалия PsichŽ304


tafrinòzė
Augalų liga. Sukelia aukšliagrybių (Ascomycetes) klasės ragangrybio (Taphrina) genties grybai. Puola įvairius augalus. <…>. ŽŪEIII492–493
lapų pūslėligė žr. tafrinozė ŽŪEII285
tafrinozė ŽŪEIII492


taiczi`
Kinų filosofijos istorijoje viena iš pagrindinių ontologijos ir gamtos filosofijos schemų sąvoka. Ji pirmąkart sutinkama (= pateikiama) „Laikų knygoje“, kurioje ši sąvoka reiškia pradinį visų reiškinių ir daiktų atsiradimo bei vystymosi etapą, priežastį. <...>. FilosŽ1427
taiczi, „Didžioji riba“ FilosŽ1427


timer, clock, Zeitglied, Zeitgeber, таймер

táimeris
Kontrolės ir reguliavimo įtaisas, kuris po tam tikro laiko tarpo automatiškai įjungia (arba išjungia) technologinį įrenginį, įv. prietaisus, sudaro gamybos ciklo technologines pauzes, signalizuoja apie įrenginio įjungimo ar išjungimo momentą. <...>. TechEII666
Laiko ataskaitos aparatinė programinė priemonė, po nustatytos trukmės galinti formuoti kurį nors kontrolės, valdymo arba informacinį signalą. <...>. KompŽ125
laikmatis KompŽ125; RadioelŽ391
laikmatis, taimeris TechEII666
ritmiklis RadioelŽ588
taimeris žr. laikmatis KompŽ232
taimeris žr. laikmatis, ritmiklis RadioelŽ721
angl. timer, clock KompŽ125,232; timer RadioelŽ391
pranc. timer RadioelŽ391
vok. Zeitglied, Zeitgeber RadioelŽ391
rus. таймер KompŽ125,232; RadioelŽ391


tãlė
(ol. talie). Laivo įrangos detalė, susidedanti iš kelių blokų, per kuriuos pervertas lynas, skirtas krovinių, burių kėlimui, skotų ištraukimui ir t. t. Talėse būna įvairus blokų skaičius. JūrŽ373
talė, keltuvas JūrŽ373
angl. purchase, tackle JūrŽ373
rus. таль JūrŽ373


tãlikas
Amžinojo įšalo nesukaustytas gruntas. GeolŽ148
talikas, bepašalis GeolŽ148
rus. талик GeolŽ148


thallophyta, слоевищные растения, талломые растения, таллофиты

talofi`tai
(gr. thallos – „žalia šakelė“, phyton – „augalas“). BotŽ438. Gniužulinės sandaros augalai, kurių kūnas neturi apytakos audinių ir nesuskirstytas į vegetatyvinius organus (stiebą, lapus, šaknis). BotŽ53
gniužuliniai augalai BotŽ53
talofitai žr. gniužuliniai augalai BotŽ438
lot. thallophyta BotŽ53
rus. слоевищные растения, талломые растения, таллофиты BotŽ53


thallus, frond, Thallus, Lager, слоевище

talòmas
Žemesniųjų augalų (dumblių, kai kurių kerpsamanių), grybų ir kerpių kūnų, morfologiškai nediferencijuotas į tikruosius audinius ir organus (šaknį, stiebą, lapus ir pan.). EkolŽ301
gniužulas EkolŽ122
talomas žr. gniužulas EkolŽ301
angl. thallus, frond EkolŽ122
vok. Thallus, Lager EkolŽ122
rus. слоевище EkolŽ122


tálvegas
Žemiausias slėnio (lomų, griovų, žemės paviršiaus) vietas jungianti (vingiuota) linija. MeliorŽ169
talvegas, vandentaka MeliorŽ169
vandentaka žr. talvegas MeliorŽ193
rus. тальвег MeliorŽ169,193


tandemas, 1. dvivietis dviratis, pratėginis greitintuvas

tandem, Tandem, тандем, Elektringųjų dalelių elektrostatinis greitintuvas, kuriame greitinamos dalelės yra perelektrinamos. <...>.

tandèmas
Vienvėžis dviratis su dviguba blokuota pavara, varomas 2 važiuotojų, sėdinčių vienas už kito. Valdomas vienu judriu vairu, kitas nejudamas. Dviviečio dviračio greitis iki 65 km per valandą. Buvo naudojamas sporto varžybose, dabar – tolimoms turistinėms kelionėms. SportŽ1112; SportŽ2120
dvivietis dviratis, tandemas SportŽ1112; SportŽ2120
tandemas žr. 1. dvivietis dviratis SportŽ1559; SportŽ2610
angl. tandem SportŽ1112; SportŽ2120
vok. Tandem SportŽ1112; SportŽ2120
rus. тандем SportŽ1112; SportŽ2120
Elektringųjų dalelių elektrostatinis greitintuvas, kuriame greitinamos dalelės yra perelektrinamos. <...>. LTEXI89
tandemas, pratėginis greitintuvas LTEXI89


tangãžas
(pranc. tangage). Orlaivio arba laivo išilginis poskyris, kai išilginė laivo ar orlaivio ašis keičia kryptį horizontaliosios plokštumos atžvilgiu. <...>. TechEIV719
tangažas, polinkis TechEIV719


дубильные вещества, таниды

tani`dai
Žievėje, lapuose, šaknyse ir kitose augalo dalyse susikaupiančios organinės medžiagos, kurių vandeniniai ekstraktai yra naudojami kailiams rauginti. Šios medžiagos yra naudojamos ir medicinos reikalams. BotŽ356
rauginės medžiagos BotŽ356
tanidai žr. rauginės medžiagos BotŽ438
rus. дубильные вещества, таниды BotŽ356


tapetum, выстилающий слой, тапетум

tapètas
(lot. tapetum – „patiesalas“). BotŽ438. Gaubtasėklių dulkinės sienelių vidinis sluoksnis, išklojantis dulkinių lizdus tartum kilimu; jis maitina besivystančias žiedadulkes. Panašų kiliminį sluoksnį turi paparčių sporangės ir plikasėklių dulkializdžiai. BotŽ204
kilimėlis žr. kiliminis sluoksnis, tapetas BotŽ204
kiliminis sluoksnis, tapetas BotŽ204
tapetas žr. kiliminis sluoksnis BotŽ438
lot. tapetum BotŽ204
rus. выстилающий слой, тапетум BotŽ204


tautològija
(gr. tauto – „tas pats“). FilosŽ1430. Teiginiai, išraiškos arba loginių skaičiavimų formulės, kurie yra teisingi, esant bet kurioms jų kintamųjų teisingumo reikšmėms. Tokie yra visi formaliosios logikos dėsniai. <...>. FilosŽ1429
tapatingai teisingi teiginiai FilosŽ1429
tautologija žr. tapatingai teisingi teiginiai FilosŽ1430


distance measurement, remote measurement, remote sensing, telemetry, telemetering, remote measuring, ranging, mesure à distance, détection à distance, télémesure, télémétrie, mesure de distance, Fernmessung, Fernerkundung, Telemetrie, Entfernungsmessung, дистанционное измерение, телеизмерение, телеметрия, дистанционное зондирование, измерение дальности

telemètrija
Matavimas per nuotolį nuotolinio ryšio priemonėmis. MetrolŽ2384
distancinis matavimas žr. nuotolinis matavimas MetrolŽ2383
nuotolinis matavimas MetrolŽ2384; RadioelŽ438
nuotolinis matavimas, telemetrija AutŽ218
telematavimas žr. nuotolinis matavimas MetrolŽ2681; RadioelŽ742
telemetrija žr. nuotolinis matavimas AutŽ398; MetrolŽ2681
angl. distance measurement, remote measurement, remote sensing, telemetry MetrolŽ2384; telemetry, telemetering, remote measuring AutŽ218; distance measurement, ranging RadioelŽ438
pranc. mesure à distance, détection à distance, télémesure, télémétrie MetrolŽ2385; télémesure, télémétrie AutŽ218; mesure de distance RadioelŽ438
vok. Fernmessung, Fernerkundung, Telemetrie MetrolŽ2385; Fernmessung, Telemetrie AutŽ218; Entfernungsmessung RadioelŽ438
rus. дистанционное измерение, телеизмерение, телеметрия, дистанционное зондирование MetrolŽ2385; телеметрия AutŽ218; измерение дальности RadioelŽ438


rate, pace, tempo, Geschwindigkeit, Tempo, темп

tem̃pas
Ko nors vykdymo, vyksmo greitis (kartais dažnis) arba kurio nors proceso, reiškinio intensyvumas. KareŽ540
1. Vyksmo greitis: judesio, veiksmo ar jų derinio atlikimo, kartojimo greitis. 2. Judesių skaičius, atliktas per laiko vienetą. SportŽ2639
sparta, tempas KareŽ540
sparta žr. tempas SportŽ2548
tempas, sparta SportŽ2639
tempas žr. sparta KareŽ622
angl. rate KareŽ540; pace, rate, tempo SportŽ2639
vok. Geschwindigkeit, Tempo SportŽ2639
rus. темп KareŽ540; SportŽ2639


tendovagini`tas
(lot. tendovaginitis < tendo – „sausgyslė“ + vagina – „makštis“). Sausgyslės makšties uždegimas. Dažniausiai prasideda, kai sausgyslės makštis nuolat traumuojama arba kai į ją patenka mikrobų (pro įdrėkstą odą arba iš kito organizme esančio pūlinio židinio). <...>. MedEII344–345
sausgyslės makšties uždegimas žr. tendovaginitas MedEII252
tendovaginitas, sausgyslės makšties uždegimas MedEII344


teñtas
Storo audeklo stogelis laivo denyje apsisaugoti nuo saulės ir lietaus. JūrŽ379
tentas, stogelis JūrŽ379
angl. tent, awning JūrŽ379
rus. тент JūrŽ379


tercètas
(< lot. tertius – „trečias“). Visokio rimavimo trijų eilučių strofa. Dažnai būna kitokios strofinės sandaros kūrinio komponentas. Pvz., sonetas baigiamas dviem tercetais. LiterŽ2II57
3 eilučių strofa, kurios kraštinės arba visos 3 eilutės rimuotos. <...>. LTEXI270
tercetas, trieilis LiterŽ1181; LTEXI270
tercetas LiterŽ2II57
trieilis žr. tercetas LiterŽ2II58
angl. tercet, ternn LiterŽ2II57
pranc. tercet LiterŽ2II57
vok. Terzett LiterŽ2II57
rus. терцет LiterŽ2II57


therma, thermal spring, Thermalquelle, терма, термальный источник

tèrma
Balneologijoje – šilta versmė, kurios vandens temperatūra > 20°C, arba, pagal kitą apibrėžimą, didesnė už vidutinę metinę tam tikros vietovės oro temperatūrą. <…>. HidreŽ74
karštoji versmė, terma HidreŽ74
terma žr. karštoji versmė HidreŽ125
angl. therma, thermal spring HidreŽ74
vok. Thermalquelle HidreŽ74
rus. терма, термальный источник HidreŽ74


termofi`tai
Augalai, prisitaikę gyventi aukštesnės nei 45°C temperatūros aplinkoje. Aptinkama karštuosiuose šaltiniuose, dirvožemio paviršiuje ir kt. (pvz., kupranugarinės dyglės karštosiose dykumose). EkolŽ295
šilumamėgiai augalai, termofitai EkolŽ295
termofitai žr. šilumamėgiai augalai EkolŽ305
angl. thermophytes EkolŽ295
vok. Thermophyten EkolŽ295
rus. термофиты EkolŽ295


termistorius, termorezistorius, šiluminis varžas, termovaržas

thermistor, N.T.C. resistor, thermal resistor, heat-variable resistor, thermistance, Thermistor, Heißleiter-(widerstand), NTC-Widerstand, Heißleiter, термистор, термосопротивление, терморезистор

termi`storius
Puslaidininkinis elementas, kurio laidumas priklauso nuo temperatūros. ChŽ1333; dar žr. ChŽ2380
Varžas, kurio varža yra tiesinė arba netiesinė temperatūros funkcija. ElektrŽ2711
šiluminis varžas, termistorius, termorezistorius ChŽ1333; ChŽ2380
termistorius žr. šiluminis varžas ChŽ1341; ChŽ2380
termistorius žr. termovaržas ElektrŽ1465; ElektrŽ2709
termistorius, šiluminis varžas FizŽ2356
termovaržas, termistorius ElektrŽ1467; ElektrŽ2711
angl. thermistor, N.T.C. resistor, thermal resistor ChŽ1333; ChŽ2380; thermistor, thermal resistor, heat-variable resistor, N.T.C. resistor FizŽ2356; thermistor ElektrŽ1467; thermistor, thermal resistor ElektrŽ2711
pranc. thermistor ElektrŽ1467; thermistance ElektrŽ2711
vok. Thermistor, Heißleiter-(widerstand), NTC-Widerstand FizŽ2356; Heißleiter, Thermistor ElektrŽ1467; ElektrŽ2711
rus. термистор, термосопротивление ChŽ1333; ChŽ2380; термистор, терморезистор, термосопротивление FizŽ2356; терморезистор ElektrŽ1467; ElektrŽ2711


urtikãrija
(lot. urticaria < urtica – „dilgėlė“). MedEII384. Liga, pasireiškianti odos niežėjimu, pūkšliniu odos (kartais ir gleivinių) įvairaus dydžio išbėrimu, primenančiu sudilginimą dilgėle. <…>. MedEI188
dilgėlinė, urtikarija MedEI188
urtikarija žr. dilgėlinė MedEII384


termodinãmika
(Termo...+ dinamika). Fizikos šaka, tirianti makroskopinių fizik. sistemų šiluminius reiškinius. <...>. LTEXI276
termodinamika, šilumos mokslas LTEXI276


heat-transfer agent, heat-transfer medium, thermophore, coolant, heat transport medium, agent de transfert de la chaleur, agent caloporteur, agent de la chaleur, caloporteur, agent de transfert de chaleur, Wärmeträger, Thermophor, Kühlmittel, Wärmeüberträger, Wärmeübertragungsmittel, wärmeübertragendes Medium, теплоноситель, термофор

termofòras
Medžiaga, kuri tekėdama perduoda karštesnio kūno šilumą šaltesniam. ChŽ1333; dar žr. ChŽ2380
šilumnešis ElektrŽ1449; FizŽ3797; RadioelŽ712
šilumnešis, termoforas ChŽ1333; ChŽ2380; FizŽ2339
termoforas ntk. šilumnešis ElektrŽ1465
termoforas žr. šilumnešis ChŽ1342; ChŽ2390; FizŽ2357; FizŽ3844; RadioelŽ747
angl. heat-transfer agent, heat-transfer medium, thermophore ChŽ1333; ChŽ2380; RadioelŽ712; thermophore FizŽ2339; coolant ElektrŽ1449; heat-transfer agent, heat-transfer medium, heat transport medium FizŽ3797
pranc. agent de transfert de la chaleur, agent caloporteur, agent de la chaleur, caloporteur ElektrŽ1449; agent de transfert de la chaleur, agent caloporteur RadioelŽ712; agent de transfert de chaleur FizŽ3797
vok. Wärmeträger, Thermophor FizŽ2339; RadioelŽ712; Wärmeträger, Kühlmittel ElektrŽ1449; Wärmeüberträger, Wärmeübertragungsmittel, wärmeübertragendes Medium FizŽ3797
rus. теплоноситель, термофор ChŽ1333; ChŽ2380; теплоноситель FizŽ2339; FizŽ3797; ElektrŽ1449; RadioelŽ712
(gr. thermos – „šiltas, karštas“ + foros – „nešantis“). MedEII347. Elektrinis šildomasis pagalvėlis arba guminė pūslė, pripildoma šilto vandens. Naudojama vietiniam šildymui. <...>. MedEII314
(Thermē + gr. phoros – „nešantis“). Termoterapijos prietaisas šildyti nedidelei kūno daliai. <...>. LTEP614
šildyklė MedEII314
termoforas žr. šildyklė MedEII347
termoforas, šildyklė LTEP614


termostability, thermostabilité, Thermostabilität, термостабильность, тепловая устойчивость, теплоустойчивость

termostabilùmas
Medžiagos geba nekeisti savybių ir formos dėl šiluminio poveikio. TekstilŽ2387
atsparumas šilumai žr. termostabilumas TekstilŽ245
termostabilumas TekstilŽ2387
angl. termostability TekstilŽ2387
pranc. thermostabilité TekstilŽ2387
vok. Thermostabilität TekstilŽ2387
rus. термостабильность, тепловая устойчивость, теплоустойчивость TekstilŽ2387


testing, тестирование

testãvimas
Testų (tirčių sekos) naudojimas kompiuteriams ir jų programinei įrangai tikrinti; teste numatytų veiksmų atlikimas. KompŽ238
testavimas, tyrimas KompŽ238
tyrimas žr. testavimas KompŽ240
angl. testing KompŽ238
rus. тестирование KompŽ238


tester, testing instrument, probe, prober, testeur, essayeur, appareil d’essai, Tester, Prüfgerät, Prüfer, Prüfinstrument, Prüff(meß)gerät, Prüfeinrichtung, Prüfvorrichtung, Probenehmer, тестер, пробник, испытательный прибор

tèsteris
Prietaisas kam nors patikrinti, išbandyti. ChŽ166; dar žr. ChŽ272
Nešiojamasis matuoklis elektros įrenginių, įtaisų ir prietaisų parametrams matuoti, dažniausiai daugelio paskirčių. ElektrŽ286
Įtaisas kam nors išbandyti, patikrinti ar išmatuoti. MetrolŽ265
bandiklis, testeris ChŽ166; ElektrŽ286; StatŽ1340; StatŽ266
bandiklis FizŽ358; MetrolŽ265; RadioelŽ67
testeris žr. bandiklis ChŽ1343; ChŽ2391; ElektrŽ2712; FizŽ3849; StatŽ1641; MetrolŽ2696; RadioelŽ749; StatŽ2641
testeris, bandiklis FizŽ2359
angl. tester, testing instrument ChŽ166; ChŽ272; MetrolŽ265; FizŽ2359; tester, probe, prober FizŽ358; RadioelŽ67; tester ElektrŽ286; StatŽ1340; tester, probe StatŽ266
pranc. testeur ElektrŽ286; essayeur, testeur MetrolŽ265; RadioelŽ67; essayeur, appareil d?essai, testeur FizŽ358; StatŽ266
vok. Tester, Prüfgerät, Prüfer ElektrŽ286; Tester, Prüfer, Prüfinstrument FizŽ358; Tester, Prüfer, Prüfgerät, Prüfinstrument MetrolŽ265; Tester, Prüfer RadioelŽ67; Prüff(meß)gerät, Tester, Prüfer FizŽ2359; Prüfeinrichtung, Tester, Prüfvorrichtung, Probenehmer StatŽ266
rus. тестер ChŽ166; FizŽ2359; ElektrŽ286; пробник, тестер ChŽ272; FizŽ358; MetrolŽ265; RadioelŽ67; испытательный прибор, пробник, тестер StatŽ266


tetãnusas
(lot. tetanus < gr. tetanos – „traukulys“). MedEII349. Sunki ūminė infekcinė liga, kuria sergant labai apnuodijama centrinė nervų sistema ir dėl to kyla griaučių raumenų traukulių. <...>. MedEII293
stabligė MedEII293
tetanusas žr. stabligė MedEII349


tetradà
(gr. tetra... – „keturia...“). BotŽ447. Keturios chromosomų grupės, kurios susidaro po dviejų vienas po kito sekančių (=einančių) branduolio pasidalijimų, vykstant redukciniam dalijimuisi (mejozei). BotŽ203
1. Keturių ląstelių grupė su gametiniu chromosomų skaičiumi, susidariusi po dviejų mejozės dalijimųsi. 2. Keturių homologinių chromatidžių darinys pirmoje mejozės profazėje. SelekŽ206
ketvertukas, tetrada BotŽ203; SelekŽ106
tetrada žr. ketvertukas BotŽ447; SelekŽ106
lot. tetras BotŽ203
angl. tetrad SelekŽ206
rus. тетрада BotŽ203; SelekŽ106


tezáuras
Senovės Graikijoje vertybių saugykla. ArchIŽ505
lobynas, tezauras ArchIŽ505
angl. thesaurus ArchIŽ505


tifli`tas
(lot. typhlitis < gr. tyflos – „aklas“). Aklosios žarnos uždegimas. Pasitaiko retai. Prasideda tada, kai aklojoje žarnoje ilgai užsilaiko iš plonosios žarnos patekęs jos turinys. <...>. MedEII351
aklosios žarnos uždegimas žr. tiflitas MedEI29
tiflitas, aklosios žarnos uždegimas MedEII351


tinktūrà
(lot. tinctura). Skystoji nedozuota vaistų forma – skaidri spiritinė, spiritinė vandeninė arba spiritinė eterinė ištrauka. <...>. MedEII363
tinktūra žr. trauktinė MedEII353
trauktinė, tinktūra MedEII363


titulinis lapas, titulinis puslapis, titulas, antraštė, antraštinis lapas

ti`tulas
(lot. titulus – „užrašas, pavadinimas“). KnygŽ370. Knygos, jos skyriaus, period., tęst. leidinio ar jų straipsnių pavadinimas. Skiriama bendroji, dalinė, gretutinė, originalo, pridėtinė, puslapinė, serijos antraštė. KnygŽ21
Leidinio pradžios lapas, kuriame pateikiami svarbiausieji leidiniui atpažinti duomenys: autorius, antraštė, leidimo duomenys, leidinio paskirtis ir kita. <...>. KnygŽ21–22
Pirmasis leidinio (knygos, brošiūros, tęstinio leidinio, rečiau žurnalo) lapas (arba keli lapai), kuriame pateikiami svarbiausieji leidiniui atpažinti duomenys: antraštė, autoriaus ar autorių pavardės (išskyrus oficialius leidinius ir straipsnių rinkinius), leidyklos pavadinimas, leidinio išleidimo vieta ir metai; atskirais atvejais – org-jos, kurios vardu leidinys leidžiamas, pavadinimas ir org-jos, leidusios leidinį naudoti kaip instrukciją, mokomąją priemonę ar vadovėlį, numeris, leidinio paskirtis ir kita. <...>. TechEI96–97
antraštė KnygŽ21
antraštinis lapas KnygŽ21–22
antraštinis lapas, titulinis lapas, titulinis puslapis, titulas TechEI96–97
titulas ntk. antraštė KnygŽ370
titulas ntk. antraštinis lapas KnygŽ370


edelvei̇̃sas
(lot. Leontopodium). Astrinių šeimos daugiamečių žolių gentis. ~30 rūšių. Savaime auga Eurazijoje (išskyrus Kaukazą ir P. V. Aziją). <...>. ŽŪEII356; dar žr. VLEXIII530
edelveisas žr. liūtpėdė VLEV307; ŽŪEI440
liūtpėdė, edelveisas VLEXIII530; ŽŪEII356


toxins, токсины

toksi`nai
Gamtinės kilmės nuodai. Skiriami egzotoksinai (išskiriami gyvųjų organizmų) ir endotoksinai (susidarantys žuvus organizmui). Pirmieji gali būti biologinio ginklo pagrindas, antrieji – cheminio ginklo (neurotropiniai toksinai). Karo tikslais dažniausiai gali būti naudojami neurotropiniai toksinai: botulizmo toksinas (mirtinas) ir stafilokokinis enterotoksinas (laikinai apnuodijantis). KareŽ629
gamtiniai nuodai žr. toksinai KareŽ158
toksinai, gamtiniai nuodai KareŽ629
angl. toxins KareŽ629
rus. токсины KareŽ629


toxicity, Toxizität, ядовитость, токсичность

toksiškùmas
Kenksmingas biologinis medžiagos poveikis organizmui. ChŽ1251; ChŽ2285; EkolŽ216
nuodingumas, toksiškumas ChŽ1251; ChŽ2285; EkolŽ216
toksiškumas žr. nuodingumas ChŽ1349; ChŽ2398; EkolŽ308
angl. toxicity ChŽ1251; ChŽ2285; EkolŽ216
vok. Toxizität EkolŽ216
rus. ядовитость, токсичность ChŽ1251; ChŽ2285; EkolŽ216


(nesutaptis), tolerancija, leidžiamoji nuokrypa, leistinoji nuokrypa, nuokrypa, užlaida

permissible tolerance, tolerance, allowance, tolérance permissible, tolérance, Toleranz, Maßtoleranz, zulässige Abweichung, допуск, допустимое отклонение, допускаемое отклонение

toleráncija
1. Viršutinio ir apatinio nuokrypio skirtumas arba absoliučioji algebrinio skirtumo tarp viršutinio ir apatinio nuokrypio vertė. 2. Leidžiamoji tam tikro parametro nuokrypio nuo jo vardinės vertės sritis. MetrolŽ2447
leidžiamoji nuokrypa MetrolŽ2447; FizŽ3480
leistinoji nuokrypa (nesutaptis) StatŽ2361
nuokrypa žr. tolerancija ElektrŽ1316
tolerancija žr. leidžiamoji nuokrypa MetrolŽ2710; FizŽ3858
tolerancija, leistinoji nuokrypa StatŽ2655
tolerancija, nuokrypa ElektrŽ1473
tolerancija, užlaida PrekŽ103
angl. permissible tolerance MetrolŽ2447; tolerance ElektrŽ1473; FizŽ3480; StatŽ2361; tolerance, allowance StatŽ2655
pranc. tolérance permissible MetrolŽ2447; tolérance ElektrŽ1473; FizŽ3480
vok. Toleranz, Maßtoleranz MetrolŽ2447; Toleranz ElektrŽ1473; FizŽ3480; StatŽ2655; zulässige Abweichung, Toleranz StatŽ2361
rus. допуск ElektrŽ1473; FizŽ3480; PrekŽ103; допуск, допустимое отклонение MetrolŽ2447; допуск, допускаемое отклонение StatŽ2361,655


tolerance, толерантность

tolerantiškùmas
1. Pakantumas prieštarai 2. Geba ištverti nepalankias aplinkos sąlygas. KompŽ240
pakantumas žr. tolerantiškumas KompŽ157
tolerantiškumas, pakantumas KompŽ240
angl. tolerance KompŽ240
rus. толерантность KompŽ240


tombòlas
Tarp salos ir jūros kranto susidariusi smėlio sąsmauka. KrantŽ56
salajungtis, tombolas KrantŽ56
tombolas žr. salajungtis KrantŽ59
angl. tombolo KrantŽ56
rus. перейма KrantŽ56


tonzilektòmija
(lot. tonsillae – „migdolai“ + gr. ektomē – „išpjovimas“). Gomurio tonzilių pašalinimas. Dažniausiai tonzilės šalinamos, kai kitais būdais nepavyksta išgydyti lėtinio tonzilito, kai lėtinis tonzilitas sunkina kitų ligų (pvz., širdies, inkstų) eigą, kai vis kartojasi angina, ūminis vidurinės ausies uždegimas, kai šalia tonzilių susidaro pūlinių. <...>. MedEII356–357
tonzilių pašalinimas žr. tonzilektomija MedEII358
tonzilektomija MedEII356


edemà
(gr. oidēma – „pabrinkimas“). Skysčio susikaupimas audiniuose, daugiausia tarpląstelinėje medžiagoje. Skiriamos kelios edemos formos. <...>. VLEV307
(Oedema). Skysčių kaupimasis audiniuose, kai sutrinka jo apykaita tarp kraujo ir audinių. <...>. ŽŪEII645
edema žr. pabrinkimas ŽŪEI440
edema, pabrinkimas, branka VLEV307
pabrinkimas žr. edema VLEXVII203
pabrinkimas, edema ŽŪEII645


toponym, geographical name, place-name, топоним, географическое название, географическое имя

toponi`mas
Bet kurios gamtinės ar dirbtinės žemės paviršiaus vietos ar kitokio geografinio objekto tikrinis vardas. Vietovardžių rūšys yra įvairūs gyvenamųjų ir negyvenamųjų vietų vardai, pavyzdžiui, šalių, miestų, kaimų, kalnų, lygumų, laukų, jūrų, upių ir kt. vardai. KalbŽ235
toponimas žr. vietovardis KalbŽ214
vietovardis, toponimas KalbŽ235
angl. toponym, geographical name, place-name KalbŽ235
rus. топоним, географическое название, географическое имя KalbŽ235


toponi`mija
(gr. topos – „vieta“ + gr. onyma – „vardas“). Tikriniai vietų ir kt. geogr. objektų vardai. <...>. LTEXI356; dar žr. GeogrŽ201
toponimija, vietovardžiai GeogrŽ201; LTEXI356
vietovardžiai žr. toponimija LTEXII238


tòpselis
Burė, keliama virš gafelinės burės tenderio įrangoje. BurŽ86
topselis žr. viršburė BurŽ79
viršburė BurŽ86
angl. topsail BurŽ86
rus. топсель BurŽ86


Torà
(hebr. tōrā – „mokslas, teisė, įstatymas“). KnygŽ371. 1. Pirmosios 5 Senojo testamento knygos – Pradžios, Išėjimo, Kunigų, Skaičių ir Pakartoto Įstatymo. <...>. 2. Relig. ir soc. judaizmo teisės rinkinys, kurį sudaro Biblijos ir Talmudo priesakai. 3. Pergamento ritinys su Penkiaknygės tekstų ištraukomis, surašytomis kanonišku šriftu be papuošimų, skaitomomis sinagogose maldų metu. <...>. KnygŽ288
(hebr. Tōrā – „mokslas, teisė“). 1. Pirmosios 5 ST knygos – Pradžios, Išėjimo, Kunigų, Skaičių ir Pakartoto Įstatymo, – pradėtos užrašinėti nuo IX a. p. m. e. Žydų teologai V–IV a. p. m. e. jas galutinai apdorojo ir sujungė į vieną rinkinį. 2. Religinė ir socialinė judaizmo teisė, kurią sudaro priesakai, surašyti Biblijoje ir Talmude. ReligŽ383
Penkiaknygė žr. Tora ReligŽ292
Penkiaknygė, Tora KnygŽ288
Tora žr. Penkiaknygė KnygŽ371
Tora, Penkiaknygė ReligŽ383


torsiònas
(pranc. torsion – „susukimas“). Susisukantis plieninis strypas; tamprusis elementas. <...>. TechEIV603
torsionas žr. sukamasis strypas TechEIV819
sukamasis strypas, torsionas TechEIV819


tòsteris
Elektrinis įtaisas pyrago riekelėms apkepinti ir paskrudinti. <...>. XXŽ423
skrudintuvas, tosteris XXŽ423


trãgus
(gr. tragos). Kai kurių šikšnosparnių ausų angos priekyje esanti įvairios formos vertikali odos atauga. ZoolŽ164
tragus, oželis ZoolŽ164
rus. трагус ZoolŽ164


traktuõtė
Svarstymas, aiškinimas; nusistatymo kuriuo nors klausimu išreiškimas, pažiūra į ką nors. KompŽ241
požiūris žr. traktuotė KompŽ173
traktuotė, požiūris KompŽ241
angl. approach KompŽ173,241
rus. подход KompŽ173,241


seine, dragnet, sweep net, trawl, Schleppnetz, Zugnetz, Trawl, невод, трал

trãlas
1. Didelio maišo formos žvejybos tinklas, velkamas paskui laivą jūros dugnu. 2. Įtaisas jūrinių minų paieškos ir naikinimo įtaisas. EkolŽ332
tralas žr. velkamasis tinklas EkolŽ309
velkamasis tinklas, tralas EkolŽ332
angl. seine, dragnet, sweep net, trawl EkolŽ332
vok. Schleppnetz, Zugnetz, Trawl EkolŽ332
rus. невод, трал EkolŽ332


spring-board, spring board, Trampolin, Sprungbrett, Federbrett, трамплин, подкидная доска

tramplýnas
(pranc. tremplin). 1. Spyruoklinis tiltelis arba spyruokliuojanti lenta atsispirti atliekant akrobatikos, gimnastikos šuolius bei šuolius į vandenį. 2. Specialus šuolių su slidėmis įrenginys kalno šlaite slidininkui įsigreitėti, atsispirti ir nušokti. SportŽ1602; SportŽ2659
šokynė žr. tramplynas SportŽ1546; SportŽ2598
tramplinas, spyruoklinė lenta PrekŽ103
tramplynas, šokynė SportŽ1602; SportŽ2659
angl. spring-board SportŽ1602; spring board SportŽ2659
vok. Trampolin, Sprungbrett, Federbrett SportŽ1602; SportŽ2659
rus. трамплин SportŽ1602; SportŽ2659; подкидная доска PrekŽ103


transcription, Transkription, Umschreibung, транскрипция, RNR biosintezė pagal DNR nukleotidų seką.

transkri`pcija
1. Rašto ženklų sistema ir jų vartojimo taisyklės, kurių tikslas yra tiksliai užrašyti kalbos srautą (jo girdimąją pusę). Transkripcija plačiai taikoma moksliniam tekstų užrašymui dialektologijoje, fonetikoje, fonologijoje. Žodynuose transkripcija pateikiamas kai kurių kalbų žodžių tarimas (pavyzdžiui, paprastai taip rengiami anglų–lietuvių kalbų žodynai). 2. Apytikslis kitų kalbų žodžių, taip pat įvairių sudėtinių pavadinimų užrašymas pagal tarimą savo kalbos rašmenimis ir rašybos taisyklėmis: „Cynia“ (iš latvių k. „Cīņa“), „Niujork taims“ (iš anglų k. „New York Times“). Tikriniai vardai perrašant dažnai dar ir gramatiškai aplietuvinami (pridedamos galūnės): Budapeštas (vengrų k. Budapest), Antuanas de Sent-Egziuperi (prancūzų k. Anotoine de Saint-Exupery), Miunchenas (vokiečių k. München), Talinas (estų k. Tallinn). Tai vadinamoji praktinė transkripcija, arba tiesiog perraša. KalbŽ215–216
perraša žr. transkripcija KalbŽ149
perraša, transkripcija InfŽ254
transkripcija žr. perraša InfŽ389
transkripcija, perraša KalbŽ215
angl. transcription InfŽ254; KalbŽ215
vok. Transkription, Umschreibung InfŽ254
rus. транскрипция InfŽ254; KalbŽ215
RNR biosintezė pagal DNR nukleotidų seką. SelekŽ208
nurašymas žr. transkripcija SelekŽ146
transkripcija, nurašymas SelekŽ208
angl. transcription SelekŽ208
rus. транскрипция SelekŽ208


fikomikoflorà
Organizmų grupė, kurių kūnas sudarytas iš grybo ir dumblio simbiozės. EkolŽ160
fikomikoflora žr. kerpės EkolŽ99
kerpės EkolŽ160
angl. lichens EkolŽ160
vok. Flechten, Lichenen EkolŽ160
rus. лишайники EkolŽ160


transmi`sija
(lot. transmissio – „persiuntimas, perdavimas“). Pavara, kuria mech. energija iš variklio perduodama mašinos ratams, vikšrams ir sraigtui. <...>. ŽŪEIII536
Mechanizmas sukimosi judėjimui ar energijai perduoti. MeliorŽ123
jėgos pavara žr. transmisija ŽŪEI682
pavara, transmisija MeliorŽ123
transmisija ntk. jėgos pavara ŽŪEIII536
transmisija žr. pavara MeliorŽ174
rus. передача MeliorŽ123,174


transpirãcija
(lot. trans – „per“, spirare – „kvėpuoti, pūsti“). Vandens garinimas iš gyvo augalo lapų, jaunų šakelių, vaisių. BotŽ451
transpiracija, vandens garinimas BotŽ451
vandens garinimas, transpiracija BotŽ473
lot. transpiratio BotŽ451
rus. транспирация BotŽ451