Edukacijos pradžioje mokiniams yra pristatoma kas tie oliziukai iš ko jie gaminami ir kaip auginami. Mokiniai peržiūri vaizdinę medžiagą. Susipažinę su trumpa teorine medžiaga mokiniai individualiai iš pjuvenų, kojinių, sėklų ir įvairių papuošimų patys gamina  augaliukus - oliziukus. Vėliau pristatinėja klasės draugams sukurtus darbelius.


Ar kada nors pagalvojote, kaip nuostabu būtų turėti magiškų galių? Atrodo, neįmanoma? Mes sakome kitaip! Magija = Mokslas? „EUREKADABRA!“ - tai renginys, kurio metu sugretinsime magijos ir mokslo pasaulius. „Hario Poterio“ fanai galės pasireikšti burtažodžių konkurse, o istorijos gerbėjai prisimins Lietuvos ir kitų šalių mitus ir legendas, kupinas raganų, burtų ir kerėjimų. Tačiau renginio širdimi taps mėginimas šiuos burtus ir kerėjimus atkartoti naudojant mokslą! Pasitelkdami chemines medžiagas bei įvaičius prietaisus pamėginsime atkartoti burtažodžius ir jų efektą realybėje. Ugnies kamuoliai, tirštais garais kunkuliuojantys eliksyrai, sustingdyti produktai ir šviesos blyksniai prikaustys kiekvieną stebėtoją. Dar geriau tai, jog dalį eksperimentų moksleiviai galės atlikti ir patys! Pagrindinis renginio tikslas - skatinti vaikų kultūrinį sąmoningumą per kūrybiškumo ir kritinio mąstymo ugdymą. Taip pat populiarinti mokslą parodant nuostabiąją jo pusę. Renginio metu mokiniai pagilins istorijos, fizikos ir chemijos žinias, o svarbiausia – labai linksmai praleis laiką! Pasijauskite turintys antgamtinių gebėjimų ir patirkite savo magiškąją EUREKĄ!

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Atvyksiu pas jus su mišku ir spalvinga naminių paukščių kiaušinių kolekcija. Edukacijos metu kalbame apie Velykų laikotarpio tradicijas ir pagrindinį šios šventės simbolį – kiaušinį. Susipažinsime su skirtingais Lietuvoje auginamais naminiais paukščiais ir jų kiaušiniais. Skirtingų formų, raštų ir spalvų įvairovė jus tikrai nustebins. Galėsite savo akimis pamatyti, kokią žalsvų spalvų kiaušinių paletę gali sudėti naminės vištos. Susipažinsime ir su tradiciniais kiaušinių dažymo būdais natūraliomis priemonėmis.
Praktinėje edukacijos dalyje iš sprogstančių pavasariu beržo šakelių kiekvienas mokinys išmoks susisukti savo unikalų Velykinį lizdelį, kuris papuoš šventinį stalą ir jame galės suguldyti pačius spalvingiausius savo šeimos margučius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija 3D rašikliu (naudojamas ekologiškas plastikas)

Laikas nestovi vietoje, o kartu su juo keičiasi ir vaizduojamojo meno priemonės. Šiandien mes turime 3D rašiklį, kurio pagalba Jūs galite sukurti trimates figūras realiu laiku tiesiog ore! Mokinio rankose bus galingas įrankis, kuris vysto vaizduotę ir abstraktų mąstymą. Tai puikus įrankis, galintis fantaziją paversti realybe.
3D rašiklis tai didesnė nei įprasto rašiklio versija, vietoj rašalo yra naudojamas plastikinis siūlas ( PLA ). 3D rašiklis veikia išspaudžiant įkaitintą plastiką. Po kelių sekundžių plastikas sukietėja ir išlaiko bet kokią formą. Plastikas atvėsta į vientisą ir stabilią struktūrą, leidžiančią sukurti trimatį daiktą, kurį galima paliesti, palaikyti, pastatyti. Pieštukams naudojamas PLA plastikas yra visiškai saugus ir ekologiškas, neskleidžia nuodingų dūmų. 3D rašiklis tai tinkama mokymosi priemonė, tokiose srityse kaip matematika (geometrinėms figūroms piešti), architektūra (modeliavimui), istorija ( valstybinėms šventėms pažymėti) geografija ( augalų, žemynų, vandenynų atvaizdavimas) ir vaizduojamasis menas. Trumpos teorinės dalies metu supažindinsime su 3D rašiklio veikimo principais ir darbo metodais, išmokysime jais naudotis. Praktikos metu siekiame, kad kiekvienas mokinys savo darbą padarytų kruopščiai, kūrybingai ir atsakingai. Atvykstame į jūsų mokyklą arba kviečiame atvykti pas mus į Panevėžį. Savo kūrinį kiekvienas parsineša namo prisiminimui. Praktinį darbą pritaikome pagal moksleivių amžių.


Edukacinė pamoka „Slaptas pinigų gyvenimas“

Pinigai ant medžių neauga, sako žmonės. Bet jie nėra visiškai tiesūs, mat senovės actekai vietoje pinigų naudojo kakavos pupelės, o jos kaip tik ir auga ant medžių! Kartais pinigų galima rasti žemėje, bet kur jų ieškoti – paslaptis. Būsimiems ateities lyderiams, visiems smalsučiams ir gudručiams – edukacija „Slaptas pinigų gyvenimas“. Edukacijos metu vaikai susipažins su pinigų istorija nuo seniausių laikų iki kriptovaliutų, sužinos kiek kartų keitėsi pinigai Lietuvoje per šimtą metų, mokysis pažvelgti į Euro monetas, ne tik kaip į atsiskaitymo priemonę, bet ir kaip į meno kūrinį ar informacijos šaltinį. Edukacijos metu vaikai ne tik įgis pagrindinių teorinių žinių apie pinigus, bet ir leisis į kelionę po pasaulį. Žaisdami šiai edukacijai sukurtą žaidimą, vaikai susipažins su skirtingų šalių papročiais, išmoks savarankiškai priimti sprendimus, kritiškai vertinti bankininko pasiūlymus, dirbti komandoje. Edukacija moksleiviams suteiks pamatinių finansinio raštingumo žinių, padėsiančių suvokti pinigų vertę ir jų racionalaus panaudojimo svarbą. Kiekvienas edukacijos dalyvis gaus taupyklę ir finansų eksperto diplomą. Edukacija skirta 2–6 klasių vaikams, ją veda personažas – bankininkas. Priklausomai nuo mokinių amžiaus, vedėjas parenka metodus ir perduodamos informacijos kiekį: 5-6 klasių mokiniai papildomai žiūrės filmuotą medžiagą apie pinigų raidą per 100 metų. Edukacija sukurta 2018 m. pabaigoje. Jos tikslas plėsti vaikų kultūrinį akiratį, finansinį raštingumą, mažinti finansinio raštingumo skirtumus tarp atskirų regionų, socialinių grupių.


Magiškos porceliano dekoravimo dirbtuvės

Kviečiame į kupiną paslapties ir kūrybos pamoką - porceliano  dekoravimo dirbtuves. Daug susidomėjimo ir puikių įvertinimų sulaukiantis užsiėmimas įtrauks į susitelkimą, atsipalaidavimą skatinanti procesą. Vaikai kviečiami į patyriminę pamoką, kurios metu susipažins su porceliano dekoravimo technikomis, metodais. Daug kruopštumo ir susikaupimo reikalaujantis kūrybinis piešimo procesas padeda geriau sutelkti dėmesį, moko nusiraminimo technikų, padeda geriau pažinti save, o savitai papuoštas puodelis arba lėkštė kaskart suteikia džiaugsmo ir didina pasitikėjimą savo jėgomis.
   Piešimo technikos ir temos skirsis priklausomai nuo dalyvių amžiaus, nuo gamtos vaizdavimo jauniausiems iki sudėtingesnių raštų, mandalų kūrimo - vyresnių klasių moksleiviams. Sakoma, kad mandala tai - sielos gelmių piešinys. Nuo seno plačiai paplitęs rytų šalyse, mandalų piešimas išpopuliarėjo ir vakarų pasaulyje, kaip susitelkimą, nusiraminimą, būvimą čia ir dabar skatinantis procesas. Skubančioje visuomenėje, įtakojami ekranų ir socialinių medijų, vaikai kaip niekad patiria daug streso, todėl kruopštus piešimo procesas padeda valdyti mintis, emocijas, gerina koncentraciją ir gebėjimą išlaikyti dėmesį ilgiau.

Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Dvaro vilnos manufaktūroje, kur karaliauja charizmatiškoji vilnos vėlėja, atsiveria kitas pasaulis. Užsukusius, Jus pasitiks įvairiausi vilnoniai kūriniai – nuo linksmai besišypsančių veidelių iki gėlėtų skarų ir kitų aprėdų. Mielai priėmusi Jus savo dirbtuvėse, vėlėja papasakos apie vilnos naudą bei pasidalins savo amato paslaptimis. Programos metu vaikai kurs savo ypatingą „vilnonį prisiminimą" – Naminuką. Po programos kiekvienas dalyvis bus apdovanotas Jaunojo dvariškio liudijimu.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Šių dienų paaugliai dažnai patiria įtampą santykyje su artimaisiais, draugais, mokyklos bendruomenės nariais. Negebėdami suvokti, kas su jais vyksta ir kaip streso būsena priimti ir įveikti, jaunuoliai renkasi greičiausius ir lengviausius įveikos būdus: naršymą internete, elektronines cigaretes, alkoholį, maistą ir kt. Edukacijos metu nagrinėsime apie streso formas, jų pasireiškimo būdus ir priežastis, įveikos būdus. Dalyviai mokysis atpažinti veikiančius vidinius kompensacinius mechanizmus stresui ir vidinei įtampai įveikti, bus skatinami sąmoningai rinktis įveikos būdą, kuris būtų naudingas ir efektyvus. Edukacija „Streso balionas“ įkvėpta Justino Pikūno ir Aldonos Palujanskienės knygos "Stresas. Atpažinimas ir įveikimas". Profesionalūs edukatoriai naudodami įvairias raiškos priemones sugeba pritraukti dėmesį ir viską išdėstyti paaugliui suprantama kalba. Edukacijos tikslas – socialiai atsakingas ir sėkmingai funkcionuojantis tarpasmeniniuose santykiuose jaunuolis, gebantis greitai reaguoti į besikeičiančią situaciją ir kūrybiškai spręsti iškilusius sunkumus. Edukacijos uždaviniai: *Lavinti kūrybiškumą; *Ugdyti kritinį mąstymą; *Mokyti reikšti savo nuomonę ir išklausyti kitą; *Mokyti suprasti savo psichologinę būseną ir ją valdyti; *Akcentuoti pagarbaus santykio svarbą; *Ugdyti pagarbą savo ir kito asmens atžvilgiu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Dabartinė skaičiaus sąvoka atsirado per ilgus šimtmečius. Sukūrus skaičiavimo sistemą buvo gaminami ir pritaikomi įvairūs skaičiavimo ir matavimo prietaisai, vystėsi mokslas, prekyba, augo miestai. Matematikos sąvokomis ir metodais remiasi tikslieji ir socialiniai mokslai – fizika, informatika, ekonomika, sociologija, kalbotyra. Nuo seno žmonės naudojo specifinius laiko, ilgio bei tūrio matavimo dydžius, kurie palaipsniui buvo užmiršti arba pakeisti naujais, pritaikytais platesniam, tarptautiniam naudojimui. Todėl mūsų tikslas priminti moksleiviams kaip senovės lietuviai žymėdavo skolas ar išsiruošę į miestą mazgeliais užmegzdavo priminimą reikalams tvarkyti. Edukaciniame užsiėmime supažindinsime moksleivius su skaičiavimo pradžia ir įtaka kasdieniame žmogaus gyvenime. Mokysime skaičiuoti senovine kūno matuokle, mediniais skaičiuotuvais, o kas neturi skaičiuotuvų, patarsime, kaip galima juos pasigaminti namie; mokysime taikyti geometrijos žinias – nusibraižyti ir sulankstyti daugialypę figūrą – fleksagoną.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas ATRASK BIRŠTONO STEBUKLUS

Interaktyvi ekskursija, kurios lankomus objektus turėsite rasti patys, vedami mūsų virtualaus gido Braino. Vieną po kito atrasite Birštono stebuklus, garsinančius kurortą ne tik šiandien, bet ir/ar Vytauto Didžiojo laikais. Žingsnis po žingsnio versite Birštono istorijos knygos puslapius, kol praeisite 2,5 km. ilgio maršrutą po šį stebuklų kupiną kurortą. Ypatingas stebuklas laukia tų, kurie bus itin atidūs bei nenuklys nuo kelio - žaidimo pabaigoje pamatysite, kad išvaikščiojote banginio formos marštrutą. O juk žinote, kad banginukas - Birštono simbolis? Sudomino? Susitikime Biršone ;)

Pasidalinę į nedideles grupeles, į savo telefonus komandiškai gausite suktas užuominas, kurias išnarpliojus - rasite vietą, kurią jums nori parodyti gidas - gal tai bus žymaus žmogaus paminklas, o gal neįprastas paveikslas bažnyčioje,  kartais stebuklingas suolelis, ant kurio pasėdėjus pildosi norai... Tik suradę tai ką reikia ir išklausę trumpą ir įdomią informaciją apie rastą "lobį" galėsite tęsti žaidimą, keliaudami prie sekančios užduoties, kol atrasite visus Birštono stebuklus. Tikras iššūkis, tiesa? Jei pasiruošę naujam nuotykiui - kviečiame į Birštoną!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - nepkalaidinome dar nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte.
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Panevėžio rajono Ramygalos kultūros centras

Programa siekiama skatinti kūrybiškumo ir pažinimo kompetencijas, remiantis dailės istorija ir naudojant skirtingas tapybos priemones. Vaikai išbandys tapybą ant drobės įvairiais būdais - teptuku, mentele, pirštais, kempinėle. Aptarsime tapybos raidą, kas tai įtakojo ir kokia jos paskirtis dabar. Pabandysime išsiaiškinti ar būtinai menas yra tai, kas gražu. Drobėje nutapyti darbeliai atiduodami vaikams. Programos vadovė, dailės pedagogė, edukacijų kūrėja, parodų koordinatorė Stanislava Šlevaitė, turinti ilgametę darbo su vaikais patirtį.


Interaktyvus spektaklis Š. Pero „Raudonkepuraitė ir Vilkas"

Kurdama meno erdvę vaikams Raganiukės teatro kūrybinė teatro trupė siekia, kad vaikas ne tik matytų, girdėtų teatro scenos kūrinyje prabylantį pasaulį, bet ir pats jį palytėtų. Žiūrovai ir aktoriai klasikinę pasaką apie mergaitę ir jos kelionę per mišką pas močiutę kurs kartu dalyvaudami spektaklyje.
„Raudonkepuraitė ir Vilkas” – tai nuotaikinga ir išradinga klasikinės pasakos interpretacija, nukelsianti mažuosius žiūrovus į užburiantį stebuklų mišką. Tai legendinis interaktyvus Raganiukės teatro spektaklis-žaidimas, kuriame vaidina ir patys vaikai, drąsiai užlipę į sceną iš žiūrovų salės. Kartu su Raganiukės teatro aktoriais vaidinantys mažieji įkūnija
žymiosios pasakos herojus ir tampa tikromis teatro žvaigždėmis.
Spektaklis-žaidimas atskleidžia didžiausias teatro paslaptis – vaikai savo akimis gali pamatyti, kaip kuriamas teatras. Į sceną
vaidinti pakviečiami vaikai. Mažieji aktoriai scenoje pasirodo su teatro kostiumais ir teatriniu grimu. Raganiukės teatro
aktoriai skirtingais balsais šmaikščiai įgarsina vaidinančius vaikus.
O ką veikia žiūrovai? Tiesą sakant, visa žiūrovų salė įtraukiama į spektaklio kūrimą – ošia dideliais medžiais, karkia
varnomis, pučia šiaurės vėju...
Edukacinio interaktyvaus spektaklio tikslas – supažindinti vaikus su pasaulinio garso klasikine pasaka, jos siužetu bei
interpretacija.

VšĮ Raganiukės teatras - tai ne vyriausybinis teatras jau daugiau nei dvidešimt metų kuriantis vaikams Lietuvoje. Per šį
laikotarpį teatras yra sukaupęs patirties statant profesionalius įvairių žanrų ir stilistikos spektaklius pagal žymiausių pasaulio
autorių kūrybą bei edukacines programas pradinių klasių moksleiviams, vykdo neformalųjį ugdymą. Teatras turi didžiausią spektaklių vaikams repertuarą, kuris skirtas įvairioms amžiaus grupėms (iki 11 metų)


Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Dirbtuvių tikslas - kūrybiško mąstymo ugdymas pasitelkiant kino scenarijaus kūrimo praktiką. Dramaturgė, edukologė, meno terapeutė Marija Judzentavičiūtė dirbtuvėse jungia skirtingas disciplinas: dramą, kiną, terapiją. Mokiniai unikaliais dramos terapijos metodais gilinasi į kino scenarijaus kūrimo subtilybes, skirtingas kino scenarijaus teorijas išbando praktiškai. Įdomios, dinamiškos ir aktyvios užduotys ugdo mokinių emocinį raštingumą, padeda giliau pažinti save ir kitus, lavina kūrybišką mąstymą, kuris skatina kelti naujas idėjas, mąstyti originaliai, spontaniškai, lengviau rasti įvairių problemų sprendimo būdus.  Dirbtuvėse ne tik patiriama daug teigiamų emocijų, bet ir atsiveria galimybė naujai pažinti bendraklasius ir kurti atvirus, draugiškus santykius.


Šiandien pinigai yra viena svarbiausių priemonių, kuri suteikia begalines bendradarbiavo ir kūrybos galimybes. Be jų neįsivaizduojame nei elementariausios buities, nei įspūdingiausių projektų. Tad kviečiame susipažinti su pinigų istorija nuo senovės primityviausių mainų iki šiandieninių eurų. Edukacinio užsiėmimo metu Jums bus pristatyti įspūdingi valiutos pavyzdžiai, nieko bendro neturintys su mums gerai pažįstamomis monetomis ar popierinėmis kupiūromis, susipažinsite su muziejaus pinigų lobynu. Taip pat sužinosite, kaip nukalama moneta ir kiek daug paslapčių gali papasakoti apie pasaulio kultūrą ir istoriją tas mažas pinigėlis.


Augu skaitydamas. Susitikimas su vaikų rašytoju Vytautu Račicku

Susitikime – gyvas rašytojo žodis apie kūrybinį darbą, literatūros ir meno paskirtį, kūrėjo gyvenimą, taip pat ir autorinių knygų pristatymas, kūrinių ir jų ištraukų skaitymas, betarpiškas bendravimas su auditorija.

"Iš savo patirties žinau, kad po kiekvieno susitikimo vaikai tarsi iš naujo atgimsta – bėga į biblioteką ieškoti įdomių knygų, jiems pabunda noras skaityti. Atkunta netgi tie, kurie galbūt visai neskaitė ir net nežinojo, kad knyga – ne mažiau įdomu nei kompiuterio ar telefono ekranas. " - Vytautas Račickas


Užsiėmimo metu kviečiama pasinerti į du pasaulius – mokslo ir meno. Pradžioje dalyviai supažindinami su gintaro susiformavimo istorija. Apsilankoma inkliuzų ekspozicijoje. Žiūrimas pažintinis filmukas "Gintaro miškas" supažindinantis su geologine laiko skale ir prieš 50 mln. metų augusiu gintarmedžių mišku. Apžiūrimi vabzdžių inkliuzai gintare.
Užsiėmimas tęsiamas edukacijų klasėje. Žiūrimas trumpas pažintinis filmas apie šiuolaikinių vabzdžių gyvenimą. Aptariamos vabzdžių rūšys, jų reikšmė gamtai ir žmogui. Edukatorių paruošti vabzdžiai detaliai tyrinėjami mikroskopo pagalba, aiškinamasi jų kūno sandara.
Po to seka kūrybinė dalis - dalyviai supažindinami su koliažo ir asambliažo technikomis, tuomet patys imasi konstruoti pasirinkta vabzdį iš kartono dėžių atraižų, dekoruoja spalvotu popieriumi,  specialiais rašikliais. Užsiėmimo pabaigoje aptariamos mokinių sukurtų vabzdžių konstrukcijos. Akcentuojamas vabzdžių gyvenimo būdas, jų reikšmė aplinkai. Mokiniai skatinami diskutuoti apie savo patirtis su vabzdžiais.
Žaisminga forma įtvirtinamos gamtos apsaugos ir tvarumo idėjos.


Mokiniai supažindinami su Daraktorinės ir tarpukario mokyklos mokymo ir mokymosi priemonės (suolai, lenta, vadovėliai ir pan.). Bus ugdomas sugebėjimas nurodyti 2 - 3 šių mokyklų esminius požymius, juos palyginti su šių dienų mokykla.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Edukacinį užsiėmimą sudaro pažintinė ir praktinė dalys. Pažintinė dalis vyksta muziejaus ekspozicijoje tarp autentiškų ir intriguojančių muziejuje saugomų eksponatų. Šioje dalyje aptariame pasaulyje iki popieriaus gyvavusias popieriaus alternatyvas, skatiname diskusiją, kas paskatino ieškoti naujų priemonių bei nuolat spartino popieriaus gamybos raidą, kalbame apie Lietuvoje ūžusius popieriaus malūnus. Naudodami didinamuosius stiklus, dalyviai nuodugniai tyrinėja skirtingus popieriaus pavyzdžius: apžiūri XIX a. įspūdingo storio rankų darbo lapų knygą bei XIX a. spaustuvių popierių. Pavyzdžiai aptariami, lyginami, vertinami. Praktinėje dalyje dalyviai paruoštą popieriaus masę pila į specialius sietelius, kūrybiškai derina spalvas, pasitelkdami fantaziją, dekoruoja įvairiomis priemonėmis, spaudžia, presuoja ir sausina, kol galiausiai pasigamina popieriaus lapą su individualia kūrybine kompozicija.


Edukacijos metu moksleiviai bus supažindinti su Europos ir viso pasaulio archeologijos paveldo objektais, jų tipais, archeologinių tyrinėjimų ypatybėmis, kultūriniu sluoksniu, skirtingų laikotarpių radiniais bei archeologijos paveldo išsaugojimo būtinybe. Edukacijos lankytojai kviečiami kartu su archeologu pamatyti visus statinius tik sumažintus, „gyvai“ pažinti archeologijos objektus, suvokti jų skirtumus bei tyrinėjimų ypatumus. Pasakojimą iliustruos įvairių laikotarpių archeologinių radinių kopijos, kurios leis pajusti skirtingų laikotarpių dirbinių medžiagiškumą, jų raidą, estetinio suvokimo kaitą. Edukacijos dalyviai galės patys pabandyti kaip archeologai ieškoti žemėje paslėptų radinių. Šiam procesui bus pasitelkti molio lentelės suformuotos kaip žemės paviršius iš kelių sluoksnių ir viduje visi dalyviai ras suakmenėjusius iš senųjų laikų likusius karius, papuošalus ir pan. Taip pat galės skeltuvu ir titnagu įskelti kibirkštį. Moksleiviai ne tik sužinos, kas yra archeologija, kaip vykdomi archeologiniai kasinėjimai, kokie būna archeologiniai radiniai, bet ypatingas dėmesys bus skiriamas archeologinio paveldo apsaugai, įtaigiai paaiškinama kodėl negalima naikinti aplink esančių radinių ir kas yra tie „juodieji archeologai“, kodėl jų „hobis“ kenkia mūsų visų istorijos pažinimui.


Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Paslaptingieji pasauliai” (Nuotolinė paslauga)

„Trumpas kinas. Paslaptingieji pasauliai” programoje – keturi animaciniai trumpieji filmai, nukeliantys į unikalias vizualines visatas, kviečiantys pasinerti į džiaugsmo paieškas ir atrasti mitinius miško gyventojus bei miegančio pasaulio būtybes. Kino programa pradinių klasių moksleivius kviečia į atvirą diskusiją apie gyvybės trapumą, gebėjimą atsisveikinti, tikėjimą savomis svajonėmis ir džiaugsmą būti tikru savimi. Filmai padeda plėsti jaunųjų žiūrovų akiratį, pažinti aplinkos procesus ir būti aktyviais mus supančių reiškinių ir įvykių dalyviais.


"Pabuskit, staklelės, pakvieskit dvarelin"

Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Dalyviai supažindinti su kultūros paveldo objektu ir tuometinio dvaro gyvenimo kertiniais taškais. Muziejininkė papasakos apie čia gyvenusias asmenybes: dailininką Nikodemą Erazmą Ivanauską, jo žmoną Karoliną ir dukras rašytojas, rašiusias bendru Lazdynų Pelėdos slapyvardžiu. Ypatingai svarbu akcentuoti, kad Sofija Pšibiliauskienė būdama bajoraitė rašė lietuviškai, puošėsi tautiniu kostiumu, savo straipsniuose skatino rinkti etnografinius objektus, pati gebėjo puikiai austi bei konsultuodavo artimiausių apylinkių audėjas siekiančias kuo įmantriau sukomponuoti raštą ir tuo išsiskirti iš daugelio. Edukacinio užsiėmimo metu aktualizuosime amato svarbą žmonių gyvenime ir perduosime audimo pagrindus kiekvienam dalyviui sudarydami sąlygas kiekvienam norinčiam išbandyti audimą audimo staklėmis. Muziejuje yra galimybė austi dvinytėmis ir keturnytėmis audimo staklėmis. Taip pat kultūrinės edukacijos metu supažindinsime dalyvius su žemaitiškų raštų įvairove ir koloritu. Remdamiesi tautosaka, pvz. patarle "Gera audėja ir ant tvoros audžia" iliustruosime mūsų etninės kultūros ištakas bei reikšmę. Dalyviams suteiksime sąlygas pasirinkti ataudų spalvas ir parodysime, kaip audiniai prikeliami antram gyvenimui ir naujai atgimsta.


Gyvo daržo istorijos.
Lėlių parodėlė ir edukacinių rimuotų mįslių skaitymas.
Lėlių kūrėja, psichologė, knygų autorė Ieva Motiejauskė pristato savo kurtas įstabias tekstilines lėles kaip gyvus daržo gyventojus. Lėlės yra stilizuotos, atpažįstamos iš subtilių užuominų: moliūgas, arbūzas, ramunė, žirnis, kukurūzas ir daugybė kitų daržo gyventojų čia tarsi pasakų herojai, subtiliai užmaskuoti, atpažįstami pagal spalvas ir būdingus požymius. Vaikams teks įjungti vaizduotę, kad atpažintų, kokią daržovę ar gėlę vaizduoja lėlė. Renginyje taip pat pristatomos trumpos rimuotos edukacinės mįslės apie daržoves, kurias įminti padės mįslių pabaigoje pasirodančios užuominos. Tai leis vaikams aktyviai dalyvauti, įsitraukti, atverti vaizduotę.
Daugybė vaikų nemėgsta valgyti daržovių, dar daugiau jų nepažįsta – painioja pavadinimus, nežino kaip atrodo valgoma daržovės dalis, ką jau kalbėti apie augalą, kuris ją užaugina: kokio jis dydžio, kokie lapai, kotai, ūgliai?
Šis pristatymas supažindina vaikus su įvairiomis daržovėmis žaismingai ir linksmai: žodžiais ir vaizdu nupasakojama augalo išvaizda ir jo užauginami vaisiai/daržovės/uogos. Vaikai pamatys ir galės pačiupinėti, palyginti įvairias sėklas. Diskutuodami mokiniai galės spėlioti, svarstyti, prisiminti, lyginti – stiprinami jų bendravimo ir bendradarbiavimo įgūdžiai, lavinamas estetinis skonis.
Lėlė, vaizduojanti mums taip įprastą daržovę ar gėlę pateikiama kaip mažytis meno kūrinys. Renginys griauna stereotipus, jog daržas – nepatraukli, sunkaus darbo reikalaujanti vieta.
Autorė kviečia pažvelgti į daržą kaip į paslaptingą, mistinę, gyvą ekosistemą, kurioje auga švarus, sveikas maistas. Per estetiką, paslaptingumą, žodžio žaismą vaikai kviečiami patirti daržą kitaip, drąsinami patys eksperimentuoti ir auginti.
Renginys skirtas priešmokyklinio amžiaus vaikams ir 1 – 4 klasių mokiniams. Užsiėmimo trukmė 45 min.
Vieta: mokyklų klasėse, bibliotekose.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Mokiniai užsiėmimo metu susipažins su keramikos amatu,  molio lipdymo įvairove (lipdymu iš vientiso molio gabalo, atskirų molio juostelių, konstravimu iš molio plokščių, spaudimo iš gipso štampų technika), dirbinių dekoravimo būdais (įrėžimais, įspaudimais, reljefinio modeliavimu, kiaurymių išpjaustymu, tapymo spalvotais angobais ir glazūravimu). Susipažinę su teorija pereis prie praktinės užduoties- patys nusilipdys originalų molinuką, kurį vėliau galės panaudoti kaip praktinį daiktą, dovaną artimam žmogui arba namų dekoraciją. Visas procesas vyks kūrybinėje aplinkoje, nejučia atsipalaidavę vaikai pajus molinuko burtus. Nulipdžius darbelius juos iš karto dekoruos angobu. Visi nulipdyti darbeliai bus palikti džiūti. Džiūvimo laikas priklausys nuo darbelio dydžio. Paprastai užtrunka nuo savaitės iki dviejų. Išdegtus darbelius keramikė pati nuglazūruos skaidria spalva ir vėl juos degs. Toks darbelis jau nepraleis vandens, galima bus naudoti maistui, merkti gėles ar pan. Išdegti darbeliai bus atiduoti kūrėjams. Užsiėmimą galima integruoti su pasaulio pažinimo, dailės, technologijų, etninės kultūros, lietuvių k. pamokomis.


Edukacijos tikslas, supažindinti vaikus su skirtingomis medžiagomis jų pritaikymo galimybėmis, pristatyti senąją odos istoriją, kuri lydi žmogų dar nuo akmens amžiaus laikų. Praktinėje dalyje išbandysime darbo su oda subtilybes, susipažinsime su įrankiais, bei gaminsime praktišką aksesuarą sau ar mielą dovaną savo artimąjam. Iš natūralios odos atraižų gaminamas pakabukas reikalaus kruopštumo, atidumo detalėms, loginio mąstymo, skatins kūrybiškumą ir įkvėps idėjų ateities projektams. Savo rankomis pasigamindami daiktus vaikai ugdosi supratimą apie rankų darbo gaminių vertę, gamtos tausojimą, tvarumą.


Edukacinė ekskursija "Lietuvos nepriklausomybės superherojai" – tai kvietimas iššūkiui į Lietuvos nepriklausomybės atkūrimą pažvelgti per ryškiausių asmenybių – superherojų portretus. Kokie superherojai kovojo dėl Lietuvos nepriklausomybės 1918-ųjų aušroje?
Vienas didžiausių to meto autoritetų, Lietuvos valstybės patriarchu vadinamas dr. Jonas Basanavičius. Dar gyvendamas užsienyje, savo darbais garsino savo gimtinę, o grįžęs į Tėvynę, visą likusį gyvenimą pašventė Lietuvos labui.
 “Aš pasiryžęs visus savo buvusius ir būsimus darbus skirti Lietuvai” – taip savo broliui Povilui rašo Mikalojus Konstantinas Čiurlionis. Ir skyrė! 1907 m. jis surengė pirmąją lietuvių dailės parodą, jo harmonizuotas lietuvių liaudies dainas dainavo paties suburtas choras…
Jurgio ir Marijos Šlapelių šeima – puikus tandemas, visas jėgas atidavę savo tautos labui. Jurgis Šlapelis, medikas pagal išsilavinimą, leidėjas, švietėjas ir kultūros veikėjas pagal pašaukimą, o jo žmona, Marija Šlapelienė, ne tik puiki dainininkė, bet ir pirmojo Vilniuje lietuviškų knygų knygyno įkūrėja.
Kokiais būdais Lietuvos nepriklausomybės įdėją rėmė garsus geležinkelio tiltų statytojas Petras Vileišis? Likimas jam lėmė didžiąją gyvenimo dalį  – 42 metus – praleisti toli nuo Tėvynės.
Kartu prisiminkime ryškiausius superherojus, atkūrusius Lietuvą!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė programa ,,Meilė - pakeitusi gyvenimus. Sofija ir Konstantinas Čiurlioniai"

Teatralizuotą edukaciją „Meilė – pakeitusi gyvenimus. Sofija ir Konstantinas Čiurlioniai“ veda profesionali aktorė bei režisierė Livija Krivickaitė, kuri pasitelkdama profesijos subtilybes pasakoja apie Sofijos ir Mikalojaus Konstantino Čiurlionių gyvenimą bei kūrybą. Ši interaktyvi edukacija sausus faktus paverčia aktualiais, nes mokiniai turi galimybę aktyviai įsitraukti į edukacijos eigą, įsijausti į Sofijos ir Konstantino vaidmenis. Edukacijos metu kultūrinės temos atskleidžiamos pasitelkiant istorinį kontekstą, pristatant kitus to meto šviesuomenės veikėjus, prisidėjusius prie Čiurlionių veiklos. Tokiu būdu pateikiamas ypatingai kultūros atžvilgiu svarbus periodas Lietuvos istorijoje, lietuvių tautos vystymosi tekmė, padėjusi pirmus žingsnius nepriklausomybės link. Edukacijos pabaigoje mokiniai kviečiami dalintis mintimis bei jausmais, skatinami diskutuoti apie girdėtus istorinius faktus bei atrasti savo galimą indėlį, kuriant šiandienos Lietuvą.


Kodėl Vilnius šioje vietoje tampa Naująja Vilnia, o gatvė vadinasi Dūmų? Į šiuos ir kitus klausimus atsakymus pateiks patyriminė tarpdiciplininio meno edukacijos programa „Fabriko dūmai ir meninės fantazijos Naujojoje Vilnioje: ekskursija ir dirbtuvės“, kviečianti moksleivius iš arti pamatyti ir sužinoti, kas įvyksta, kai menininkai atranda apleistas pramonines erdves ir ima jose kurti bei kurtis. Jos metu susipažinsite su Naujosios Vilnios praeitimi ir dabartimi, industriniu palikimu, aplankysite netradicinėse fabriko erdvėse įsikūrusius menininkus ir išbandysite žinomo tapytojo Vytauto Tomaševičiaus autorinę perkeliamosios spaudos techniką.
Programą sudaro 2 dalys: edukacinė ekskursija po lankytinus Naujosios Vilnios objektus (45 min.) ir autorinės technikos seminaras menininko Vytauto Tomaševičiaus kūrybos studijoje (45 min.). Tarp abiejų dalių lauks 20 min. trukmės arbatos ir sausainių pertraukėlė. Ekskursija supažindins su unikaliu Naujosios Vilnios pramoniniu palikimu iš XIX–XX a. Aplankysime buvusią didžiausią pasaulyje dalgių gamyklą, netradicinę kultūros renginių erdvę „Dūmų fabrikas“, menininkų studijas, stabtelėsime prie Naujosios Vilnios tremtinių memorialo. Aptarsime šių objektų istoriją ir reikšmę miestui bei Lietuvai. Po arbatos pertraukėlės rinksimės tapytojo ir scenografo, Vilniaus miesto mero premijos laureato Vytauto Tomaševičiaus kūrybos studijoje į autorinės technikos seminarą, kuriame kiekvienas pasijus tikru menininku ir išeis nešinas savo paties sukurtu paveikslu bei pažymėjimu apie patobulintas kompetencijas.
Programą įgyvendina VšĮ „Versli mama“ – nuo 2015 m. veikianti nevyriausybinė organizacija, kurios vienas iš tikslų yra padėti suprasti ir pamilti šiuolaikinį meną.


Dekoratyvinė skulptūra prabyla: Vokiškai. Rusiškai. Angliškai

Atrasti Kauno architektūrines vertybes ir pagilinti užsienio kalbos žinias dar niekada nebuvo taip smagu! Kviečiame į patyriminę ekskursiją (maršrutas Kauno V. Putvinskio g.– Santaka), kurios metu kūrybiškai panaudosite ir lavinsite užsienio kalbos žinias (pasirinktinai: vokiečių k., rusų k. arba anglų k.) ir susipažinsite su dekoratyvine skulptūra Kaune. Naujos žinios ir geri įspūdžiai garantuoti!


Cianotipija. Senosios fotografijos dirbtuvės

Didžiausias fotografinio vaizdo stebuklas – matyti, kaip veikiama šviesos po truputį gimsta nuotrauka. Šiandien visur vyraujanti skaitmeninė fotografija šią galimybę atėmė, leisdama iškart mėgautis čia pat užfiksuotu vaizdu fotoaparato ekranėlyje, tačiau daug didesnis malonumas yra galimybė pačiam savo rankomis susikurti savo atvaizdą nenaudojant jokio fotoaparato apskritai. Cianotipija – vienas seniausių fotografinio atvaizdo išgavimo procesų pasaulyje, tačiau kartu nesudėtinga bei atvira kūrybiniams sprendimams. Todėl pakviesime moksleivius savo rankomis sukurt fotomagijos stebuklą: teptuku užtepus ant popieriaus specialaus tirpalo ir iš įvairių mūsų paruoštų figūrų susikomponavus norimą paveiksliuką, stebima, kaip saulės šviesoje formuojasi mėlynas fotografinis atspaudas. Edukacijos metu taip pat supažindinama su cianotipijos technikos istorija ir kūrybiniu pritaikomumu, o pasigamintus cianotipinius atspaudus kiekvienas dalyvis išsineša atminimui.
Edukacijas veda fotomenininė Justina Tulaitė, kuri jau daugiau nei penkerius metus bendradarbiauja organizuodama ir įgyvendindama įvairias fotografijos dirbtuves festivaliuose, kultūriniuose renginiuose ir mokyklose.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Užsiėmimo metu mokiniai kartu su edukatoriumi skaitys tekstus, sieks pažinti personažų emocijas ir palyginti su savosiomis.
Kiekvienas dalyvis, įsivertinęs savo dienos nuotaiką, turės galimybę dekoruoti medžio skritę. Dalyviams bus galima rinktis iš trijų skritės pavidalo formų: puodelio padėkliukas, magnetukas, pakabukas. Kūrybinio proceso metu išlaisvinamas dalyvių meninis potencialas, didinamas susitelkimas, skatinama savistaba, ugdoma empatija. Ant medinės skritės perteiktas piešinys vaizdžiai atspindi dalyvio emocinį mikroklimatą, padeda lengviau ir aiškiau identifikuoti vidinę asmens būseną. Edukacinio užsiėmimo pabaigoje mokiniai skatinami reflektuoti savo patirtis: pasidalinti įspūdžiais, įvardyti sunku ar lengva identifikuoti savo jausmus per kuriamus vaizdus, pasirenkamą spalvų paletę.


Šio edukacinio užsiėmimo dalyviai turės galimybę pabuvoti XIX a. pab. - XXa.pr. mokykloje; pasėdėti senuose mokykliniuose suoluose, degant žibalinei lempai išmėginti rašymą žąsies plunksna, skaitys iš tarpukaryje išleistų vadovėlių, o triukšmaujantieji bus supažindinti su to laikmečio bausme- klūpojimu ant pabertų žirnių. Tad pamokose dalyviai pajus to laikmečio mokymo atmosferą, išbandys autentiškas priemones.


Medinės kryždirbystės amatas. Mediniai projektai

Kryždirbystė , kaip meninė amatų forma išlaiko aktualumą: kultūrinė ir religinė reikšmė daugelyje pasaulio valstybių iki šių dienų svarbi dalis tiek tikinčiųjų tiek netikinčiųjų bendruomenėse; sena tradicija turinti gilias šaknis istorijoje, tradicijos išlaikymas ir perdavimas kartoms; kūrybingumas ir individualumas leidžia eksperimentuoti skirtingomis medžiagomis, dizainais ir formomis. Laisvė leidžia kiekvienam kryždirbystės meistrui sukurti unikalius, asmeniškus darbus, atspindinčius jų kūrybiškumą ir individualumą. Kryždirbystė gali tapti verslu arba hobiu, kuriame naudojamos ekologiškos natūralios medžiagos draugiškos aplinkai.
Edukacijos metu moksleivis dalyvauja ekskursijoje po amatų centrą, kurio teritorijoje yra pastatyta įvairių tautybių  meistrų kryždirbystės darbai. Aiškinasi naudojamus simbolius, atsiradimo istoriją ir medžiagas, kurios naudojamos gaminant gaminį. Sužino apie naudojamus įrankius, dažus, darbų atlikimo paslaptis.
Kiekvienas edukacijos dalyvis tampa savo projekto autoriumi. kiekvienas individualiai ant popieriaus pagal savo gabumus piešia projektą, kurį svajotų pagaminti ir pastatyti savo namuose ar padovanoti, o gal parduoti. Projekto piešime panaudoja jau girdėtą teoriją, matytus pavyzdžius ir savo kūrybiškumą, nes kiekvieno kryždirbio darbai yra unikalūs. Edukacijos dalyviai tampa savo projektų kūrėjais.
Projekto įgyvendinimas naudojant paruoštus įvairius medinius  paruoštukus, kuriuos reikia susirinkti kaip lego ir namo parsivežti savo individualiai sukurtą koplytstulpį, stogastulpį ar koplytėlę. Tai kiekvieno individualus projektinis sprendimas.
Reflekcijos metu aptariame projektinius darbus, sunkumus kilusius kūryboje ir pasitenkinimą savo kūriniu.


Popierius buvo išrastas Kinijoje maždaug 105 metais, o popieriaus lankstymo menas greičiausiai atsirado netrukus po to. Ir popierius, ir popieriaus lankstymas netruko paplisti visame pasaulyje skirtingomis formomis ir skirtingais pavadinimais: papier-mache, korėjiečių hanji, kinų zhezhi arba mums geriausiai žinomu japonų origami. Ši edukacinė programa parengta, naudojant origami lankstymo techniką. Jos tikslas – supažindinti moksleivius su popieriaus lankstymo ir formavimo metodika, bei jos panaudojimu skirtingose gyvenimo srityse. Visai nesvarbu kokią figūrą gausime galutiniame rezultate, svarbu, kad moksleiviai suprastų erdvinių figūrų iš popieriaus lapo kūrimo metodiką. Edukacinės programos metu moksleiviai susipažins su popieriaus lankstymo pirminėmis schemomis ir išmoks jas skaityti. Tada iš vieno popieriaus lapo išlankstys erdvinį daiktą, formą ar dėžutę. Lankstymas padeda suvaldyti popierių ir tai kelia atradimo džiaugsmą. Užsiėmimo metu darbas vyks grupėse. Kiekviena grupė atliks skirtingą užduotį. Užsiėmimo pabaigoje diskutuosime apie popieriaus lankstymo meno panaudojimą ir pritaikymą. Moksleiviai sužinos, kad lankstymo įgūdžiai gali būti pritaikyti grafiniame ir industriniame dizaine, rūbų ir pakuočių dizaine, tekstilėje ir keramikoje, architektūroje ir teatre. Šio edukacinio užsiėmimo nauda yra visapusiška, jo veiklos lavina akių ir rankų koordinavimą, eiliškumo įgūdžius, matematikos pagrindimą, erdvinius įgūdžius, atmintį, kantrybę, susikaupimą ir dėmesį. Popieriaus lankstymas taip pat lavina smulkiąją motoriką ir psichinę koncentraciją. Prie viso to prisideda ir socialinis aspektas – moksleiviai sužinos apie kitas kultūras, dirbs grupėse, bendradarbiaus, padės vieni kitiems. Lankstydami moksleiviai pritaikys matematines žinias: simetriją, atstumus, proporcijas, geometrines formas, erdvės supratimą, sekas ir kt. Šios edukacinės programos ir procesas, ir rezultatas suteiks moksleiviams naujų patirčių ir džiaugsmo.


„Palanga turi būti Palangos vardo verta!“, - išdidžiai sušuko pirmasis jos burmistras Jonas Šliūpas 1934-aisiais. Tuo metu mažame žvejų miestelyje naujais šaligatviais į ganyklas vis dar būdavo genamos karvės, o vietiniai palangiškiai burbėdami dažydavo tvoras ir ruošdavosi Kauno aukštuomenės antplūdžiui. Nuo ano laiko mus skiria šimtas metų ir daugybė įdomių istorijų. Sugrįžti į tarpukarį kviečiame įveikiant lobių paieškos principu sudėliotą interaktyvų maršrutą ir sužaidžiant smagų intelektinių iššūkių žaidimą. Jame – primiršti Palangos tarpukario pasakojimai, netikėti istorijos gūsiai ir azartiški klausimai.
Kokia Palanga norėjo būti, o kokia tapo? Kaip keitėsi jos kraštovaizdis ir architektūra? Ką įgijo, o ką prarado tapusi prestižiniu Lietuvos kurortu? Kuo čia dėtas Jonas Šliūpas ir kiek jo paliktų ženklų dar rastume? Ar visos tarpukario Palangos istorijos tokios romantiškos, kokios mums rodosi šiandien?
Ekskursijos-žaidimo maršrutu keliausite pasitelkę mobiliąją programėlę, kurioje – įgarsinti pasakojimai, papildyti autentiškomis nuotraukomis, dokumentais ir retu, neseniai Lietuvą pasiekusiu vaizdo įrašu. Keliaudami patirsite ir orientacinio žaidimo netikėtumą – ekskursijos metu bus atskleidžiama tik artimiausia jos stotelė, o visą numatytą maršrutą įveiksite pasitelkę GPS vedlį. Norite prabėgusio laiko istorijas patirti kitaip – priimkite mūsų iššūkį!
Ekskursijos-žaidimo trukmė – 1 val., jame - 20 stotelių su iššūkiais, o maršrutas patogia miesto danga driekiasi 2 km. Programėlės turiniui įdiegti reikia 110 MB laisvos vietos telefone.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Pasigamink marškinėlius ,,Nepamiršk, kas esi"

Tikslas:  atpažinti ir surasti Mažosios Lietuvos regioną, bei kitus etnografinius regionus ir sostines.
Uždaviniai:
stebės vaizdinę medžiagą susipažins su Lietuvos etnografiniais regionais , jų sostinėmis;
išklausys Mažosios Lietuvos etnografinio regiono tarmę, bei kitų etnografinių regionų tarmes;
nurodys žemėlapyje Mažosios Lietuvos regioną ir savo gyvenamąją vietą (etnografinį regioną);
 įvardins regioną, kuriame gimė ir gyveno rašytoja Ieva Simonaitytė;
nuspalvins ant marškinėlių  pasirinktomis spalvomis Lietuvos etnografinius regionus, pažymės sostines;
 atliks žemėlapiuose praktines užduotis.
Edukacija (aprašymas)
Pasigamink marškinėlius ,,Nepamiršk kas esi“
Skirta 1-12 klasių moksleiviams.
Trukmė 45 min.
Pažintis su  Mažąja Lietuva, vienu iš Lietuvos etnografinių regionų ir žymiausia šio krašto rašytoja I. Simonaityte. Mokiniai turės unikalią galimybę išgirsti šišioniškių (lietuvininkų) tarme garso įrašų, susipažins su šiuo unikaliu kraštu jo tradicijomis. Aptarsime kuo ypatingas šis kraštas ir koks jo likimas.
Dabartiniame Lietuvos žemėlapyje suras Mažąją Lietuvą ir kitame žemėlapyje, kai Mažoji Lietuva priklausė Prūsijai suras Mažosios Lietuvos regioną ir jį pažymės, aptardami Mažosios Lietuvos gamtinį išskirtinumą, kultūrinį paveldą, savitas tradicijas, gaminsime marškinėlius kiekvienas sau. Marškinėliai bus su iš anksto atspaustu Lietuvos kontūru su etnografinių regionų ribomis. Marškinėlius puoš užrašas “Nepamiršk kas esi“. Specialių priemonių ir dažų tekstilei pagalba žymėsime etninių regionų centrus . Akcentuosime iš kokio regiono esame kilę, priskirsime regionams spalvas arba specialius raštus. Edukacijos sudėtingumas kas kartą bus pritaikomas prie mokinių amžiaus.
Siekiamas poveikis
Susipažįsta su skirtingomis tradicijomis, skatina jų išsaugojimą. Puoselėja prigimtinę kultūrą. Veiklos metu leidžia patirti teigiamas emocijas. Suteikiama naujų žinių, įgyjama naujų patirčių. Ugdomas pasitikėjimas savimi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Orientacinis žaidimas „Birštono legendos“

Didžiųjų žvėrių (tarp jų ir stumbrų) medžiokles rengdavo didysis kunigaikštis. Jogailos įsakymu, be kitų žvėrių, daug stumbrų buvo sumedžiota kariuomenei maitinti prieš Žalgirio mūšį.

Yra žinių, kad LDK didysis kunigaikštis Vytautas Didysis Trakuose turėjęs žirgyną, kuriame buvo ir stumbrų. Už sumedžiotą be leidimo stumbrą pagal Lietuvos statutą (XVI a.) reikėjo mokėti 20 kapų grašių baudą. Stumbrai buvo sparčiai medžiojami Augusto III laikais. LDK paskutiniai stumbrai išnyko XVIII a. viduryje. Jūsų užduotis „sumedžioti“ stumbrą, jis neseniai buvo pastebėtas parke...

Tai tik viena užuomina iš daugybės užduočių, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.

Paslaugos vykdymo vieta: prie Vytauto Didžiojo paminklo, B. Sruogos g. 1, Birštonas. Galimas ir kitas adresas Birštone, susitarus.

Esant poreikiui, paslaugą galime suteikti ir kitu metu, susisiekite: info@isbandyktai.lt arba +370 699 98947


Tradiciniai aukštaičių kaimo amatai (1-4 kl.)

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Programos netradicinėje aplinkoje tikslas – supažindinti su tradiciniais XIX–XX a. I p. Lietuvos kaimo amatais, praktiniu dirbinių pritaikymu buityje. Edukatoriai-amatininkai supažindina su PUODŽIAUS amatu, molio savybėmis, jo paruošimu, leidžia edukacijos dalyviams paliesti molį, supažindina su tradiciniais molinių indų gamybos būdais: lipdymu ir žiedimu, pasakoja kaip jie yra degami, glazūruojami, kaip indai buvo puošiami, supažindina su ekspozicijoje esančiais keramikos dirbiniais, jų paskirtimi. AUDIMO ekspozicijoje edukacijos dalyviai sužinos, kodėl kiekvienuose namuose stovėjo staklės, remiantis dalyvių jau turimomis žiniomis, prisimins, kaip linai ir vilna tampa siūlu, o po to audiniu, kaip kuriami audimo raštai, kokie buvo tradiciniai audiniai, jų paskirtis, kaip siūlus galima dažyti augalais. Edukacijos dalyviai galės pamatyti, kaip audžiama audimo staklėmis, kaip pinamos tradicinės aukštaitiškos juostos. Edukatoriai primins patarles, legendas, susijusias su audimu. Ekspozicijoje susipažins su Anykščių krašto audėjų darbais. KALVĖJE edukacijos dalyviai susipažins su pagrindiniais kalvės įrenginiais: žaizdru, dumplėmis, priekalu, svarbiausiais kalvio darbo įrankiais, galės pamėginti pūsti dumples, ekspozicijoje galės susipažinti su tradiciniais kalvio dirbiniais, stebėti kalvio darbą, kaip iš metalo gabalėlio atsiranda dirbinys. MEDŽIO drožimo dirbtuvėje edukacijos dalyviai supažindinami su medžio apdirbimu. Medžio dirbinių panaudojimo spektras labai platus. Ekspozicijoje dalyviai galės pamatyti įrankius, skirtus medienai pjauti, obliuoti, tekinti. Galės stebėti medžio drožėjo darbą, susipažinti su medžio dirbinių puošyba, jų praktiniu panaudojimu ir dekoratyvine paskirtimi. Programos pabaigoje dalyviai aplankys drožėjo Jurgio Kazlausko drožinių ekspoziciją, kur meno kūriniuose patikrins įgytas žinias – atpažins menininko kūriniuose įamžintus žemės ūkio ir kaimo buities darbus.


Edukacinio užsiėmimo metu pasakojama partizaninio pasipriešinimo istorija Ukmergėje, leidžiant lankytojui prisiliesti prie to meto sąlygų. Šiuolaikinių technologijų naudojimas leis įdomiai pateikti informaciją ir įtraukti užsiėmimo dalyvius į inovatyvų mokymąsi. Pamokoje bus demonstruojami buities daiktai, uniformos ir ginklai. Naudojant interaktyvų ekraną, bus rodomi žemėlapiai su partizanų dislokacijos vietomis ir judėjimo kryptimis, demonstruojami video įrašai, nuotraukos, dokumentai, atliekamos užduotys ir testai žinių apibendrinimui ir įtvirtinimui.
Edukacinis užsiėmimas vyksta atkurtame partizanų bunkeryje, todėl patiriamos emocijos leidžia išplėsti mokymosi  kompetenciją, įgyjant naujų patirčių. Pateikta informacija susijusi su formaliojo ugdymo istorijos dalyko programa, leidžia susieti ir papildyti naują informaciją su turimomis žiniomis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Animacinio klipo kūrimas „Sukurk savo svajonę“ pasitelkiant dirbtinį intelektą kaip pagalbinį įrankį

VšĮ "Mstislavo Dobužinskio daugiakultūrinis centras"

Ar jūsų vaikas domisi animacija ir technologijomis? Pakvieskite jį į mūsų vaikų dirbtuves „Sukurk savo svajonę“, kur mažieji kūrėjai
susipažins su 2D animacijos pagrindais ir išmoks naudoti dirbtinį
intelektą (DI) savo kūryboje!

Kas laukia jūsų vaiko:

Įkvėpimas ir žinios: Supažindinsime vaikus su 2D ir klasikinės
animacijos pagrindais.

Modernios technologijos: Parodysime, kaip DI naudojamas kasdieniame gyvenime ir animacijos kūrime.
Praktiniai įgūdžiai: Vaikai išmoks naudoti Tooncrafter – DI įrankį,
kuris padės greitai ir kūrybiškai sukurti savo animacijas.
Kūrybiškumo skatinimas: Ugdysime vaikų kūrybiškumą ir susidomėjimą šiuolaikinėmis technologijomis.

Dirbtuvių programa:
Susipažinimas ir tikslų aptarimas
Animacijos pagrindų ir DI naudojimo pristatymas
Praktinis animacijos kūrimas su Tooncrafter įrankiu
Sukurtų animacijų pristatymas ir diskusija.

Dirbtinis intelektas gali būti naudojamas kaip įrankis ir pagalba kūryboje, bet visiškai nepakeičia kūrėjo. Kad be žmogaus indėlio jis yra bejėgis, bet sintezėje su žmogumi jis gali palengvinti ir pagreitinti darbo procesus kuriant vaizdus ir animaciją.


Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai supažindinami su smėliu kaip meninės kūrybos medžiaga. Mokiniai sužino apie skirtingas smėlio rūšis, kuriose srityse jis naudojamas, peržiūri skaidres su įvairiais smėlio meno kūriniais. Užsiėmimo dalyviai turi galimybę gyvai patirti smėlio poveikį liesdami, piešdami, dėliodami akmenukų, kriauklelių dėliones; lipdydami skulptūras iš kinetinio smėlio ir supildami spalvotą smėlį į buteliuką. Po edukacinio užsiėmimo mokiniai išsineš savo kurtą suvenyrą ir dalinsis patirtomis teigiamomis emocijomis.


Edukacinė programa „Tradiciniai lietuvių liaudies muzikos instrumentai: pažink, pasigamink, muzikuok“  1-5 kl.

Programoje žaidybine forma kviečiama susipažinti su lietuvių liaudies tradiciniais  muzikos instrumentais, išgirsti netikėtus buities daiktais (botagu, pjūklu ir kt.) išgaunamus garsus, mokomasi gaminti  skudučius, kartu muzikuoti ir improvizuoti. Programoje pristatomi tradiciniai lietuvių liaudies muzikos instrumentai: kanklės, ragai, dūdmaišis, dambrelis, molinukai, basedlė, cimbolai,  rankų darbo (senovinis) smuikas, įvairių tipų armonikos, bandonija, skudučiai, lumzdelis ir kt., jais atliekamos smagios lietuvių liaudies melodijos. Programos metu vaikai  bus aktyvūs muzikavimo proceso dalyviai. Terkšlėmis ir kleketais piemenys varinėjo gyvulius, vaikė paukščius iš javų ir sodų, žaidė, tačiau tai gali būti ir puikūs instrumentai muzikuojant, kuriais galima išgauti įvairias ritmines figūras. Vaikai susipažins su piemens lazda (skambančiais kamanų žiedais), su mediniais ir metaliniais skrabalais, kuriuos piemenys rišo karvėms po kaklu ir iš barškėjimo nustatydavo, kur ganosi gyvuliai. Pasigaminus skudučius vaikai bus įtraukti į muzikavimo procesą. Programos pabaigoje vaikams bus skiriama praktinė užduotis: nežiūrint reikės atspėti koks  instrumentas skamba. Vaikams bus demonstruojamas nendrinės birbynės gamybos procesas, kiekvienas moksleivis gaus dovanų po birbynę.


Jurbarko rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Su mokiniais kalbama apie patyčias: kas tai yra, kaip su tuo kovoti, galima iš žmogaus juoktis, ar ne. Papasakojama apie regos negalias, apie garsius, daug pasiekusius neregius. Paaiškinama, kaip neregį reikėtų vesti, kaip neregiui galima padėti atsisėsti, kaip paaiškinti, kur daiktas yra, kaip svarbu tvarka ir pastovumas jų namuose. Mokiniams trumpai pateikiama Brailio rašto atsiradimo istorija, jo pritaikymas Lietuvoje. Paaiškinama Brailio rašto principai, supažindinama su abėcėle. Parodomi rankraščiai ir leidiniai Brailio raštu. Pasiūloma patiems pabandyti atsidurti neregio kailyje. Vaikai bando rašyti Brailio raštu, simuliacinių akinių pagalba gali patirti, kaip viena ar kita liga pažeidžia regėjimą, užrištomis akimis bando vaikščioti su balta lazdele, „eiti į parduotuvę" ir rinktis produktus, arba tiesiog pojūčių pagalba atpažinti produktus.


Kviečiame priimti į svečius vieną seniausių pasaulio instrumentų – šamanišką būgną. Šio instrumento istorija siekia beveik visus žemynus ir įvairiausias pasaulio kultūras - nuo Afrikos iki senovės keltų, nuo Šiaurės ir Pietų Amerikos genčių iki Japonijos Kyoto miesto šventyklų. Šis būgnas įvairiose formose ir šiek tiek kitokiu skambesiu yra svarbus daugelio šalių etninės muzikos, folkloro pavelde ir šiandienoje. Jo vibracijas kviečiame pajusti gyvai, per tikrą ritualinį būgno ratą.

Edukatorė ir muzikine kūryba užsiimanti judesio terapijos praktikė Indrė Šiliauskaitė jus supažindins su jos pačios rankomis pagal Šiaurės Amerikos lakotų genties tradicijas pagamintu būgnu. Išgirsite ne tik pasakojimą, kaip jis gimė, bet ir patirsite autentišką būgno skambesį. Žinoma, visi bus įtraukti į užvedančią ritminę improvizaciją ir išbandys kitas kūrybines ritmines užduotis, kurios padės lavinti ne tik muzikinę klausą ir ritmo pojūtį, bet ir intuiciją, neverbalinę komunikaciją, praturtins kultūriniais patyrimais ir naujais atradimais. Šiandien moderniame pasaulyje šamaniškas būgnas yra naudojamas ne tik pramoginiais, bet ir terapiniais tikslais, su kuriais moksleiviai taip pat bus supažindinti.

Užsiėmimas pradedamas susipažimu rate, o baigiamas refleksija – aptarimu, kas įvyko, kas buvo atrasta, sužinota ir patirta, kokios įžvalgos, mintys ar emocijos aplankė, kuo šamaniškas būgnas yra įdomus kaip instrumentas šiandien.

Edukacijos priemones - rankų darbo šamanišką būgną ir kitus perkusinius bei mušamuosius instrumentus - atsiveža edukatorė. Taip pat reikalingi projektorius, kolonėlės ir ekranas vaizdinei medžiagai, kurie turėtų būti mokymosi institucijoje. Užsiėmime gali būti panaudojami kiti mokykloje turimi muzikos instrumentai. Tinka papildyti muzikos, teatro, istorijos, kultūrologijos, etikos, sveikos gyvensenos, fizinio lavinimo ir kitas pamokas bei veiklas mokykloje.


Į Archeologijos muziejų dinozaurų žingsniais atkeliavo edukacinis užsiėmimas - ,,Fosilijų gamyba“.
Ką veiksite šios edukacijos teorinėje dalyje? Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje susipažinsite su gyvybe gyvenusia Žemėje priešistoriniais laikais. Tyrinėsite gamtines sąlygas, kurios turėjo įtakos gyvybės įvairovei. Aiškinsitės paslaptingo žodžio – fosilija reikšmę. Nagrinėsite fosilijų rūšis ir fosilijų kūrimosi periodą. Sužinosite apie mokslininkus, kurie yra vadinami paleontologais.
Kaip įprasminsite teorines žinias? Praktinio užsiėmimo metu leisitės į fosilijų paieškas ir suprasite, jog jas rasti nėra paprasta. Rasti radiniai dėl savo atspaudų dalyviams  užmins tikrą mįslę. Ką dar veiksite? Turėsite unikalią galimybę pasigaminti savąją fosiliją!
Fosilijų gamyba – tai edukacinis užsiėmimas, kuris skatina dalyvių kūrybiškumą, padeda atrasti, pažinti ir suprasti Žemės priešistorę.


Mažeikių Henriko Nagio viešoji biblioteka

Užsėmimo metu suteiksime galimybę moksleiviams išbandyti inžinerinius Fishertechnik ir robotikos (Mindstorm EV3, Lego WeDo 2.0 education) konstruktorius, aptariant jų veikimo principus ir galimybes. Pristatysime sukonstruotą Mindstorm EV3 modelį – „roboto ranką“, moksleiviai galės išbandyti jo galimybes. Praktinio užsiėmimo moksleiviai konstruos robotą nuo pradžios „Detalė + Detalė = Robotas“ ir jį užprogramuos, kad atliktų tam tikrus veiksmus. Bibliotekoje yra dviejų rūšių konstruktorių paketai: inžineriniai „Fischertechnik“, supažindinantys su pagrindiniais mechanikos principais bei energijos, greičio, galios sąvokomis; robotikos konstruktoriai (Mindstorm EV3, Lego WeDo 2.0 education), skatinantys moksleivius konstruojant, programuojant ir eksperimentuojant pritaikyti tiksliųjų mokslų žinias. Užsiėmimo metu vadovas, taikydamas mokymosi žaidžiant metodiką skatins vaikus mąstyti kūrybiškai, kritiškai vertinti situacijas, skatins motyvaciją kurti, sieks, kad moksleiviai patirtų atradimo džiaugsmą, nes su Lego detalėmis viskas įmanoma. Bendradarbiavimas ir darbas komandoje konstravimo procese labai svarbu, nes pritaikomi problemų sprendimo, komunikavimo įgūdžiai ir tuo pat metu lavinami, nes atsiskleidžia įvairios emocijos ir idėjos tampa veikiančiu mechanizmu, kurį sukuria patys moksleiviai.


Ar kada nors pabudai vidury nakties išgąsdintas savo sapno? Ar kada svajojai, kad sapnas virstų realybe?
Kviečiame edukacijos metu sužinoti, ką apie sapnus galvojo senųjų laikų žmonės, kokia reikšmė jiems buvo skiriama. Prisiliesime ir prie Dzūkijos krašto – išgirsite, koks yra dzūkių moterų požiūris į pranašingus sapnus.
Praktinės dalies metu pasigaminsite sapnų gaudyklę, kuri padės atsijoti šiurpą keliančius sapnus ir pasąmonę pasiekti tik gražiausiems vaizdiniams. Labanakt... oi, iki susitikimo!
Edukacija skirta 3-6 klasių mokiniams.

Pažinimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Pažintį su Prano Domšaičio galerijoje eksponuojamais meno kūriniais pradėkime nuo pirmų, nedidelių žingsnelių. Pasitelkę interaktyvią lentą sužinosime ir įtvirtinsime keletą terminų, kurie padės mums atrasti kelią į vaizduojamosios dailės pasaulį. Keliaudami per galerijos sales ir atlikdami įvairias užduotis, į dailės kūrinius ne tik žiūrėsime, bet ir įsižiūrėsime. Kodėl vieni paveikslai nespalvoti, o kiti spinduliuoja spalvomis? Kodėl tas spalvas vadina šaltomis? Kodėl vienam dailininkui reikia teptuko ir etiudinės, kitam – grafinio preso, o trečiam – plaktuko? Piešdami ne pieštukais, dalyvausime linijų mūšyje, „matuosime“ atspalvių temperatūrą, ieškosime panašaus kolorito savo drabužiuose ir paveiksluose, tapsime grafiko, tapytojo ir skulptoriaus pagalbininkų – linijų, spalvų ir formų – draugais.


Šv. Kalėdos - Šventiniai kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje (Nuotolinė paslauga)

Kai žaliaskarės senamiesčio eglės kaip Šv. Kalėdų šaukliai mums moja iš toli, o miesto gatvės ir parduotuvių vitrinos pasipuošia margaspalvėmis girliandomis, žinome – artėja gražiausios žiemos šventės. Bet juk ne visada besiruošiant šiam magiškam laikotarpiui degdavo neoninės šviesios, mirgėdavo stikliniai žaislai. Tik dalis senųjų tradicijų pasiekė mūsų dienas. Kultūrinės edukacinės programos metu sužinosite kaip žiemos šventes šventė įvairių tautų žmonės, kaip Kalėdoms ruošėsi pranciškonų ir jėzuitų vienuoliai, kokias tradicijas miestiečiai perėmė iš Vilniaus liuteronų bendruomenės, kur ir kada buvo papuošta Vilniuje Kalėdų eglutė ir kas nešė vaikams dovanas per Kalėdas. Prisiminsime Kalėdinius burtus ir kitokius senovinius papročius. Programos metu naudojama vaizdinė, folklorinė, etnografinė ir istorinė medžiaga įtrauks mokinius į aktyvų tyrinėjimą. Programa informatyvi ir nuotaikinga, užduotys kūrybingos ir inovatyvios, pritaikytos įvairaus amžiaus grupėms.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Namų gamybos muilas – natūraliausias produktas, nes patys edukacijos dalyviai kontroliuoja jo sudėtį bei kvapą. Edukacija leis patirti aromatų pasaulį, pasinerti į gyvosios istorijos pažinimą, išlaisvinti ir lavinti savo originalias idėjas, pažinti savo krašto/regionų muilo gamybos tradicijas, papročius. Moksleiviai galės patys pasirinkti muilo kvapą, dydį, formą, stilių ar bandyt atkurti muilo archajiškumą savo darbelyje. Užsiėmimo metu pažintis su tradicinėmis senolių žolelėmis įliejant į muilą leis geriau mokiniams pažinti savo protėvių augalų kultūrą. Edukacijos metu taip pat bus atsižvelgiama į asmens higieną, mokoma kaip taisyklingai nusiplauti rankas. Žaidimo pagalba, bus demonstruojamos muilo panaudojimo galimybės, gaminant ir pučiant muilo burbulus.


Kaip gimsta skudutis 3-4 kl. išvykstamasis (Kauno m. ir rajone)

Dalyvausite įtraukiančiose susikaupimą, mąstymą, pojūčius ir kūrybiškumą lavinančiose tikrose garsų dirbtuvėse ir sukursite vieną iš tautinės muzikinės raiškos ženklų – skudutį - bei išmoksite išgauti sudėtingesnę muziką tobulindami pasigamintą skudutį. Išmoksite parinkti įrankius ir geriausią ruošinį skudučio gamybai. Pažinsite muzikavimo priežastis, funkcijas ir naudą. Susipažinsite su lietuviškos kilmės skudučiais, kitų tautų analogais, senaisiais kaimo muzikavimo papročiais ir technika, šiuolaikinėmis tautinės muzikos kryptimis. Klausysitės ir kursite savo muziką. Dėmesio! Užsiėmime galimi nestiprūs susižeidimai (rakštis, odos paviršiaus įbrėžimai). Pageidautini dalyvių įgūdžiai ateinant – mokėjimas padrožti pieštuką peiliu, drožiant „nuo savęs“, o aukštesnis lygmuo - drožiant „į save“. Dirbama be apsauginių pirštinių (vaikai turės galimybę pažinti medžiagą, įrankį, bus mokomas saugiai įvertinti instrumento aštrumą).


(Ne)pastebėtos skulptūros senamiestyje, kurios kalba?!
Kviečiame prakalbinti Vilniaus skulptūras ir sužinoti:
-	Ką Gediminas pažadėjo čia atvykusiems amatininkams ir pirkliams?
-	Iš ko padaryta „Krantinės arka“?
-	Kuo nori pasidalinti ypatinga prieš sienas nusiteikusi „Literatų siena“?
-	Ko labiausiai tikisi Undinė sėdinti Vilnios krantinės nišoje?
-	Koks projektas buvo brangiausias pačiam klasicizmo kūrėjui Laurynui Gucevičiui?
-	Ieškosim kur pasislėpusios K. Donelaičio, žibintininko, Elektros ar Barbora Radvilaitės skulptūros.
-	Kad Vilnius visais laikais buvo daugiatautis miestas mums patvirtins rašytojas A. Mickevičius, gydytojas C. Šabadas, rašytojas T. Ševčenka ir kiti.

Tad susitikime ir išgirskime ką mums turi papasakoti Vilniaus skulptūros!

Moksleiviai pagal duotas nuorodas patys ieškos kalbančių skulptūrų ir atliks interaktyvias užduotis. Jaunesnių klasių moksleiviai (1- 6 kl.) ekskursijos su gide metu, o vyresnių klasių moksleiviai (7-12 kl.) savarankiškai orientacinio žaidimo metu.
Užduotys, kalbėjimo stilius ir konkretus maršrutas pritaikytas atsižvelgiant į moksleivių amžių ir patirtį.
Vyresnių klasių moksleiviams reikalinga turėti pakrautus išmanius telefonus su internetu (užtenka vieno telefono 4-6 asmenų grupei).


Režisierė – Šviesa Šulc. Įtraukianti ir nuotaikinga Kalėdinė pasaka 1-4 klasių mokiniams apie išdykusį vaiką, kuri užburia piktoji fėja ir paverčia kiškučiu. Spektaklio metu jis, padedamas mažųjų žiūrovų, keliauja daryti gerų darbelių. Ar jie padės išsivaduoti nuo kerų? „Belaukiant Kalėdų “ – tai interaktyvus spektaklis, kuriame kiekvienas geras darbelis yra mažas stebuklas. Spektaklio metu aktoriai bendrauja su mažaisiais žiūrovais, kartu šoka, dainuoja, moko eilėraštukų, vaikai atsakinėja į klausimus, pataria, mokosi skaičiuoti ir gyvena spektaklyje vyraujančia Kalėdų dvasia.


Tai kelionė per kino raidą ir istoriją per unikalius pavyzdžius - nuo pirmųjų judančių kadrų iki pažangiausių specialiųjų efektų technologijų. Tai edukacija ne tik kino mėgėjams, joje pateikiami pavyzdžiai supažindina su žmogaus išradingumo vystymusi ir gebėjimu apimti įvairiausias profesines sritis vienam bendram tikslui.


Vaizduotės lavinimo pamoka su dailininke Sigute Ach

Vaizduotė - kiekvienam iš mūsų duotas galingas instrumentas, kuri mažų mažiausiai gali padėti atsakyti į klausimą „Ką veikti?“. Vaizduotei lavinti ir kūrybiškumui ugdytis yra skirtos dailininkės Sigutės Ach vedamos kūrybos pamokos, kuriose kviečiami dalyvauti 1-4, 5-8 klasių mokiniai. Vaizduotės lavinimo pamokoje mokiniai susipažins su dailininkės Sigutės Ach kūryba bei jos taikoma autorine akvarelės liejimo technika. Kiekvienas mokinys išlies savo akvarelinę miniatūrą. „Žodžių tiltų“ pagalba sukurs ir užrašys nepakartojamą miniatūros pavadinimą. Vaizduotės lavinimo pamokoje sukuriama palanki emocinė atmosfera, kurioje kiekvienas pasijus unikaliu kūrėju.


Žongliravimo pamokos. Pamatyk, pabandyk, žongliruok.

Žongliravimo pamokos, dirbtuvės. Pamatyk, pabandyk, išmok, žongliruok Atvyksiu su pilnais lagaminais įvairių skirtingų žongliravimo instrumentų. Siūlau Jums patiems įsitikinti, kad žongliruoti galite ir Jūs - reikia tik šiek tiek laiko, noro bei praktikos. Patys pažiūrėję trumpą žongliravimo etiudą , pabandysite, pasimokysime ir pažongliruosime. Žongliravimas yra naudingas jaunam žmogui! Visi pabandę „užsikabina“ ir smagiai leidžia laiką. Su jaunesniais pamokėlės metu mokysimės mėtyti vieną, dvi skareles, pabandysime ir tris. O su vyresniais pasimokysime mėtyti kamuoliukus. Su mažesnėm grupėm vyksta „diabolo“ pamokos, o su didesnėmis gaminamės žongliravimo kamuoliukus patys. Truputi pasimokę visi gaus kūrybinę užduotėlę. Vienu metu mokytis žongliruoti gali iki 100 žmonių. O pamokos pabaigoje žonglierius kvies visus į jau tradicišką fotosesiją, kai mesime skareles ar kamuoliukus į viršų visi kartu. Pritaikoma įvairaus amžiaus bei dydžio grupėms, gali būti vedama lietuvių, anglų, rusų, kalbomis.


Lemtingi pasirinkimai (literatūros edukacija pagal Ilonos Ežerinytės prozą paaugliams)

Kiekvieno gyvenime daug ką lemia pasirinkimai. Kas priverčia knygos veikėjus pasielgti vienaip ar kitaip? Kokie jų pasirinkimai lemia tolesnę siužeto eigą? Kaip vystytųsi istorija, jei pasirinkimas būtų buvęs kitoks? Šioje literatūros edukacijoje, remiantis mokinių pasirinkta Ilonos Ežerinytės knyga („Sutikti eidą“. „Verksnių klubas“, „Skiriama Rivai“ ar „Dabar Marselis“), analizuojamos paauglių gyvenimo situacijos, pateikiamos divergentinį mąstymą skatinančios užduotys, kai iškilusioms veikėjų problemoms ieškoma alternatyvių sprendimų. Edukacija skirta 7 - 8  klasių mokiniams.


Kumštis prieš pirštą: sambūrio anatomija

Ar sutinki, kad kompanijoje smagiau? Tačiau ar susimąstei, kad būti tarp panašių į save – esminė žmogaus egzistavimo sąlyga? Kartu mes dalinamės patirtimi, siekiame tikslų, išbandome idėjas, mėgaujamės emociniu kontaktu, įgyjame daugiau drąsos ir galių. Tautos žadintojas Jonas Šliūpas šiandien mus patikintų, kad ir Lietuvos valstybė gimė dėl to, kad susitelkėme ir veikėme išvien. Jis, vienas pirmųjų lietuviškų visuomeninių organizacijų steigėjų, vadovavosi nuostata, kad susibūrę tampame lyg kumštis. Bet galbūt kumštis negali to, ką gali pirštas? Išbandykime kartu!

Edukacinis užsiėmimas leis jo dalyviams patirti net keletą eksperimentų. Pirmasis kvies susimąstyti, kaip jaučiasi į kone beviltišką situaciją pakliuvęs žmogus, kuris, norėdamas įveikti jam kilusias kliūtis, yra priverstas be išlygų pasitikėti  bičiulių pagalba. Antrasis kvies sužaisti simuliacinį sambūrio kūrimo žaidimą, kurio kulminacija taps kūrybiškas gimusios draugijos pristatymas. Tuo tarpu refleksijos metu sužinosite apie  neišvengiamai jus ištikusį paradoksą, priversiantį kitu žvilgsniu pamatyti kasdienį bendravimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Pažink Lietuvos tiltus su STEAM veiklomis (5-8 kl.)

„Pažink Lietuvos tiltus su STEAM veiklomis“ edukaciniuose užsiėmimuose mokiniai susipažins su seniausiais Lietuvos tiltais. STEAM veiklų metu bus apjungta Lietuvos istorija, paveldas, kultūra, šiuolaikinė ir senovinė architektūra. Edukacinių veiklų metu mokiniai statys savo įsivaizduojamus tiltus, bus supažindinti su inžinerijos pradmenimis, pasitelks kūrybiškumą, vaizduotę ir meninius gebėjimus. Mokiniai mokysis bendrauti ir bendradarbiauti, dirbti komandose, ugdys lyderystės įgūdžius. Per smagias veiklas, mokiniai patirs istorijos, kultūros, pilietiškumo dermę, įgys gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, patirs pažinimo, bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.


Etno pamoka apie lietuviškus sodus (Išvažiuojamoji)

Kiekviena šalis turi savitas tradicijas, skirtingą etnokultūros raišką, kitokius tradicinius amatus, verslus. Todėl etninė kultūra – nacionalinės kultūros pamatas. Deja, globalizacijos poveikis šiandien neaplenkia ir bendrojo lavinimo mokyklų; neužtenka ir pilietinio ugdymo pamokų parodyti, kaip nacionalinėje valstybėje pilietiškumas išauga iš tautiškumo. Tautiškumo kategorijos nuvertėjimas greičiausiai ir tapo viena iš priežasčių, salygojančių nepageidautinus procesus: masinę emigraciją, patyčių mokykloje plitimą, susipriešinimą, nepakantumą, apolitiškumą.Todėl yra būtina skatinti moksleivių tautinę jauseną, jų domėjimąsi etnine kultūra, jų dalyvavimą etninės kutūros raiškoje. Tai brandina pilietiškumą, kuris nusakomas kaip sąmoningas žmogaus asmeninių pareigų tautai ir jos sukurtai valstybei suvokimas. Taigi, siekiant ugdyti moksleivių pagarbą ir meilę kultūros paveldui, atveriant jiems daug naujų, įdomių galimybių susipažinti su etninės kultūros reiškiniais sukurtas edukacinis užsiėmimas “Etno pamoka apie lietuviškus sodus”. Užsiėmimo metu pristatysime moksleiviams lietuvių etninės kultūros ypatumus – supažindinsime su  šiaudinių sodų tradicija Lietuvoje; jų prasmėmis ir geometrijos sakralumu. Aptarsime sodų rišimo reiškinius; jų simboliką ir naudojamų simbolių reikšmes, paskirtį. Vizuali teorinė medžiaga bei video įrašai pristatys pačius unikaliausius, muziejų fonduose saugomus  sodų rišimo pavyzdžius. Praktinės užsiėmimo dalies metu moksleiviai iš šiaudų gabaliukų suriš "reketuką" – vieną iš sodų segmentų; taip pat sužinos, kad sodas seniau ne gamintas, – jį “augindavo” – rankomis ir širdimi. Todėl labai svarbu, kad tapatybės ir tęstinumo pojūtį teikianti šiaudinių sodų tradicija jau UNESCO nematerialaus kultūros paveldo vertybių sąraše.


Kvapų geografija – užburiantis eksperimentas, įdomus ir atpalaiduojantis procesas, kuris sujungia žinias ir kūrybiškumą.
Edukacinės programos metu degustuosime skirtingų natų kvapus, kalbėsime apie jų kilmę, augalų augimvietes ir savybes. Burtai nulems į kurį geografinį žemyną keliausime ir tuomet jau leisime fantazijai įsisiūbuoti. Kuo kvepia Europos miestai ir kaimai? Kaip kvepia atogražų miškai, o Nilo slėnis? Galiausiai grupėse kursime kvapo formulę ir išgausime unikalų aromatą. Kiekvienas dalyvis pagamins ir namo nešis namų kvapą - suvenyrą, pakvėpintą sukurtu aromatu.


Pasakojimas „Dvylika brolių juodvarniais lakstančių“

Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Edukacijos metu pasakojama istorija nuo pat pirmos minutės įtraukia į siužeto vingius. Vaikai ne tik įdėmiai klauso pasakos, bet ir patys aktyviai joje dalyvauja, padėdami pagrindiniams herojams nugalėti kliūtis. Trumpa meditacija pradedamas užsiėmimas išsirutulioja iki judrių ugdomųjų žaidimų, kurių pagalba, tradiciškai, gėris siekia įveikti blogį. Šioje edukacijoje ugdomos bendrosios ir socialinės kompetencijos, mokomasi atpažinti ir įvardyti emocijas, o pasakojimo metu naudojamos priemonės papildo edukacijos turinį ir padeda geriau įsijausti.


Edukacinio užsiėmimo metu sužinosite druskos istoriją ir mitus - ar tikrai druska buvo brangesnė už auksą, iš kur atsiranda druska ant mano stalo, kiek sūrūs Druskininkai... Muziejaus erdvėse tyrinėsite rekordinę druskinių kolekciją ir įvairias druskos rūšis. O atminimui pasigaminsite  „stebuklingą“ druskos maišelį – jį galima naudoti sveikatinimui ir netgi magijai.


"Litvakų istorija ir kultūra" 5-8 kl. (nuotolinė)

Pasitelkę menines - edukacines priemones, papasakosime mokiniams Lietuvos istoriją, skatinsime pažinti šalia gyvenantį kaimyną, galbūt kitatautį. Supažindinsime su gausiai mūsų šalyje gyvenusios žydų - litvakų tautos, kuri garsina Lietuvą visame pasaulyje, istorija ir kultūra. Amžių amžius lietuviai ir kitų tautų žmonės gyveno kartu. Mūsų veiklos tikslas - ne tik supažindinti jaunąją kartą su vietos, kurioje jie gyvena, istorija, nors žinojimas yra neatsiejama kiekvieno save gerbiančio žmogaus pareiga, bet ir skatinti bendrystę, kaimyniškumą, norą mokytis ir šviestis, kuris padeda asmeniniam ir šalies klestėjimui. Skatinsime atsiskleisti mokinių meninius gebėjimus, drąsinsime reikšti savo mintis, dalintis idėjomis, rasti naujų pomėgių. Kitų kultūrų pažinimas padeda suvokti ir savo etninės kultūros ypatumus. Šalia to bus pristatomi žmonės - Pasaulio tautų teisuoliai - vietiniai lietuviai ir ne tik, kurie žmogiškumą vertino labiau už saugų asmeninį gyvenimą. Jų pavyzdžiu bus mokoma tolerancijos šalia esančiam. Paslauga skirta 5-8 kl.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Klaipėdos miesto senosios kapinės įkurtos 1820 m. užmiestyje – Rosgartene. Dabar šioje vietoje - Skulptūrų parkas. „Tapk Skulptūrų parko žvalgu!“ – tai komandinė orientacinė žvalgyba , kurios metu komandos pasirenka surasti po 3 objektus pagal duotą parko žemėlapį ir objektų aprašus, vėliau juos pristatyti viena kitai ir padiskutuoti šiandien aktualiais atminties paveldo klausimais.


Viešasis kalbėjimas yra viena svarbiausių šių dienų kompetencijų. Šių viešojo kalbėjimo mokymų metu bus orientuojamasi į praktinius dalyvių įgūdžius,  bus sakomos kalbos, skatinamos diskusijos. Dalyviai mokysis: kūrybiškai išsisukti iš nepatogių situacijų; kritiškai mąstyti bendraujant su auditorija ir partneriais scenoje; mokysis nustumti baimes, kurios blokuoja kritinį mąstymą. Mokymų metu bus naudojamos ir mokomos viešojo kalbėjimo ir improvizacijos teatro  technikos. Jau esame pravedę daugiau kaip 100 mokymų, per Kultūros paso platformą, apie mus atsiliepia mokyklos, įvedus į google.com paieškų platformą "Išdrįsk kalbėti" galite rasti atsiliepimus apie mūsų mokymus. Tai aukštą pridėtinę vertę kurianti paslauga.


Birštono mineralinio vandens šaltiniai žinomi nuo senų laikų, tad ši tema yra neatsiejama nuo Birštono miesto ir kurorto istorijos - oficialus kurorto įkūrimas ir net pirmasis rašytinis Birštono vardo paminėjimas siejamas būtent su mineraliniais vandenimis.
Edukacinės programos metu dalyviai susipažins su Birštono ir jo mineralinio vandens šaltinių istorija, sužinos apie dabartinius gręžinius, išgirs apie mineralinio vandens gavybą ir pilstymą, sužinos apie jo gydomąsias savybes, o užsiėmimo metu įgytas žinias įtvirtins asmeniniais įspūdžiais - ragaudami natūralų mineralinį vandenį.

Edukacinė programa stipriai orientuota į juslinius skonio, kvapo, lytėjimo patyrimus, tad tinkama ir asmenims su negalia ir / arba specialiaisiais poreikiais.


Tikslas- supažindinti moksleivius su svajonės samprata ir sudaryti sėkmingų žingsnių svajonės link įgyvendinimo kelią. Ugdyti kūrybinę vaizduotę ir meninę saviraišką- pasitelkiant menininkų kurtus skulptūros ir tapybos darbų pavyzdžius susikurti savo svajonių angelą.
Uždaviniai:
1. Supažindinti moksleivius su svajonės samprata pasitelkiant literatūros kūrinių ištraukas (J. Biliūnas „Laimės žiburys“, S. Paltanavičius „Maži ežiuko sapnai“).
2. Sėkmingų žingsnių svajonės link įgyvendinimo kelio sudarymas (linksma savianalizės užduotėlė).
3. Supažindinti su menininkų kurtais tapybos, skulptūros darbais - angelais, esančiais muziejaus ekspozicijoje (realūs pavyzdžiai, pateiktys).
4. Inicijuoti diskusiją, kurios metu moksleiviai interpretuos, lygins pateiktus skirtingų istorinių laikotarpių, įvairių išraiškų angelų pavyzdžius.
5. Pasitelkus dailę, kaip kūrybinės raiškos priemonę, perteikti savo svajones, lūkesčius piešinio pavidalu ant pateikto medinio angelo ruošinio.
6. Atliekant refleksiją, apžvelgti moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu.


Edukacija „Augalų antspaudai molyje“ – tai veikla, sujungianti istoriją, botaniką ir keramiką. Edukacijos metu bus pasakojama Salų dvaro parko istorija, siekianti dviejų šimtų metų laikotarpį, supažindinama su parke išlikusiomis medžių rūšimis. Mokiniai lydimi edukatorės rinks gamtinius pavyzdžius, kurie praktinėje edukacinio užsiėmimo dalyje bus atspaudžiami molyje. Pagaminti augalų antspaudai molyje turės ir išliekamąją vertę, nes juos bus galima naudoti kaip inovatyvią mokymosi priemonę ar miela interjero dekoraciją individualioje mokinio erdvėje. Augalus galima bus galima ant įvairių gaminių. Rezultatas bus gaunamas ne tą pačią dieną, kai vyks edukacinis užsiėmimas, bet tada, kai edukatorė molio antspaudus išdžiovins, išdegs krosnyje ir mokinių darbus atsiųs į mokymo įstaigą nurodytu adresu.


Veiklos aprašymas: netinkamas maistas ar gyvenimo būdas padidina rūgščių kiekį organizme. Žmogaus organizmas visuomet privalo išlaikyti rūgščių-šarmų pusiausvyrą tam, kad vyktų normali medžiagų apykaita. Rūgštinančių ir šarminančių medžiagų žmogaus organizmas gauna su maistu ir gėrimais, be to, rūgštis gamina ir pats organizmas įvairių procesų metu, pavyzdžiui, aktyviai sportuojant. Edukacijos metu mokiniai sužinos apie rūgčių ir šarmų poveikį žmogaus organizmui. Sužinos, kaip derinti maisto produktus bei atlikę eksperimentus supras, kaip reaguoja rūgštinės ir šarminės medžiagos. Pažintinė dalis: teorinės dalies metu mokiniams bus parodyta vaizdinė medžiaga apie sveikos mitybos pagrindus ir sveiką gyvenseną. Mokslinė veikla: naudodamiesi Ph indikatorinėmis juostelėmis ištirs savo organizmo rūgštingumą. Pasigamins natūralų Ph indikatorių ir atliks įvairius bandymus su rūgštiniais ir šarminiais tirpalais ir medžiagomis. Tikslas -susipažinti su sveikos gyvensenos pagrindais, padėti atsirinkti sveikus produktus.


Šiuo metu įprastose mokymo programose naudojami metodai nėra pakankamai veiksmingi socialiniams ir emociniams gebėjimams ugdyti. VšĮ " Virsmo studija" pasiekė puikių rezultatų vykdydama ugdymo projektus, su kryptingai parinktomis asmenybės ukdymui skirtomis temomis, taikydama inovatyvius metodus. Programos tikslas – kūrybos procese skatinti vaikus išreikšti bei įvardinti savo mintis ir jausmus, vystyti kūrybiškumą, stiprinti savivoką ir savivertę, ugdyti bendravimo įgūdžius. Programa skirta moksleiviams, kurie nori pažinti save, suprasti savo emocijas, nori išmokti saugiai jas išreikšti, rūpi santykis su kitais. Užsiėmimų metu įvairiais kūrybiniais, neuroedukaciniais bei dailės terapijos metodais, grupiniu darbu, individualiais pokalbiais, įvairia vaizdo terapijos technika, koliažais, kūrybinių idėjų generavimu (smegenų šturmas, spontaniškas piešimas, spontaniškas rašymas, vizualizacija), laisvųjų asociacijų metodu, filosofiniu bei diskusijų metodu, dalyviai mokomi atpažinti ir suvokti savo emocijas ir jausmus (sąvimonė), išveikti savo emocijas, valdyti emocijas (savitvarda), vadovautis savo emocijomis ir jausmais, atpažinti savo ir kito asmenines ribas, pasitikėti savimi, kurti ir išlaikyti tarpusavio santykius, suprasti, kodėl vienu žmogumi galima pasitikėti, o kitu – ne, suprasti, kas yra tolerancija, pagarba ir orumas, gebėti priimti etiškus sprendimus.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacija „Nuo grūdo iki duonos riekės“ – tai edukacinė programa, skirta dalyviams supažindinti su žemdirbystės istorija, tradicijomis, įvairių javų rūšimis bei duonos gamybos procesu. Programos metu mokiniai mokosi atpažinti įvairius grūdus, susipažįsta su senoviniais darbo įrankiais ir mokosi jais naudotis. Edukacinės veiklos apima žaidimus, kūrybinius pasakojimus ir inscenizacijas, kurie padeda gautas žinias pritaikyti praktiškai ir kūrybiškai.


Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

3D rašikliai, įgalina sukurti unikalius meno kūrinius ir plėsti meninius įgūdžius, lavinti kūrybiškumą. Mokiniams nereikia jokios programinės įrangos, ar kitų sudėtingų technologijų, kurias reikia išmokti valdyti. Taigi, vaikai dirbdami porose, patardami vienas kitam, gali sukurti įvairius darbus.
Trumpos teorinės dalies metu supažindinsime su 3D rašiklio veikimo principais ir darbo metodais, išmokysime jais naudotis. Moksleiviams bus parodomi pavyzdžiai, suteikiamos darbo priemonės. Edukacinių užsiemimų metu 3D rašiklio bei specialių priemonių  pagalba bus kūriamos erdvines konstrukcijas, piešiniai. Vaikai galės realizuoti pačias drąsiausias idėjas nestandartiniu ir tuo pačiu paprastu būdu.


Juokai ar nuodai? Antisemitizmas karikatūrose (Joke or poison? Anti-Semitism in caricatures)

Užsiėmimas gali vykti anglų, vokiečių, rusų kalbomis.
Šioje edukacijoje mokiniai užsiima kritine veikla, kad suprastų stereotipus ir išankstines nuostatas. Interaktyviame įžanginiame žaidime jie aptaria šališkumą, apibrėžia pagrindinius terminus ir analizuoja antisemitines karikatūras, įtraukdami jas į istorinę laiko juostą. Grupės pristatymai skatina  diskusiją. Seminaras baigiamas aptarimu, kuriame padedama aptikti stereotipus savo bendruomenėse. Šiuo seminaru siekiama ugdyti kritinį mąstymą, bendravimo įgūdžius ir kultūrinį sąmoningumą.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 9-12 išvažiuojamoji Kauno m. ir Kauno raj.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.
Paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Minimalus užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 18.


Užsiėmimas skirtas lavinti vaizduotę ir galvoti apie tai kas svarbu kiekvienam vaikui, jo idealai ir svajonės. Edukacijos metu kiekvienas vaikas kurs savo herojaus statulą iš antrinių žaliavų, sugalvos jo super galias ir pasidalins pasakojimu su grupe.
Bus skatinama „atpalaiduoti“ smegenis ir palikti daug vietos fantazijai. Taip pat vaikai sužinos apie medžiagų antrinio panaudojimo naudą, supažindinami kaip kiekvienas gali kas dieną prisidėti prie švaresnės planetos.


Kretingos muziejus kviečia į salžią ir smagią edukacinę programą "Kretingos dvaro saldaininė" Tikslas - sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Užsiėmimo metu mokiniai sužinos paprastą receptą, kaip pasigaminti atlaidus ir miesto šventes primenančius karamelinius saldainius. Programa prasideda pasakojimu, kad kadaise Kretingos dvaro valdyotjas, grafas Aleksandras Tiškevičius prie dvaro buvo įsteigęs medaus, cukraus, sirupo ir saldainių gamybos įmonę "Šatrija". Čia pagaminta produkcija prekiauta Kretingos mieste įkurtoje parduotuvėje. Yra žinoma, kad grafienė Sofija "Šatrijoje" pagamintais saldainiais prekiavo ir pati Kretingos miesto aikštėje, o surinktus lėšos būdavo skirtos labdarai. Išlikusią saldainių pakuotę dalyviai patys galės pamatyti. Po supažindinimo su saldainių istorija, prasidės smagioji dalis. Mokiniai stebės karamelinės masės gamybos eigą, kuri yra "magiška" ir greita, o paskui jau patys mėgausis procesu - raitys savo saldainius. Formų įvairovė priklauso nuo amžiaus ir kūrybiškumo, tačiau ši veikla nepalieka nė vieno abejingo. Šis procesas yra gana greitas - vos spėjama išraityti savo kūrinius ir įkišti pagaliuką, jis sustingsta virsdamas tikru ledinuku. Ši programa neturi amžiaus cenzo, visi iki vieno namo iškeliauja šypsodamiesi ir nešdamiesi net po kelis savo rankomis padarytus saldainius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Vaidybinis žaidimas kviečia 8-12 kl. moksleivius žengti į erdvę, kur kiekvienas iš jų įgyja rolę ir naštą, kabančią po ja. Prieš juos atsiveria bendruomenė, perskirta nematomos nelygybės; vieniems sparčiai skurstant, kiti — turtėja. Bendruomenės viduryje sėdi GALVA rašanti taisykles, kurios ne visuomet teisingos. Ją supa melas, korupcija ir apatija kitam. Tirpstant laikui ir jo vietą užimant įtampai, dalyviai provokuojami priimti rizikingus sprendimus ir susidurti su jų pasekmėmis: skurdu, kalte, beviltiškumo jausmu. Maišatyje jie skatinami ieškoti empatijos ir bendruomeniškumo jausmo, pereiti iš pasyvaus stebėtojo į aktyvaus veikėjo vaidmenį. Žaidimas baigiamas, kai priimamas galutinis sprendimas: kur dėti kablelį ir ką daryti su GALVA? Baigus žaidimą, skatinama atvira diskusija apie sukilusias emocijas, socialiai aktyvių rašytojų kūrinius, jų svarbą ir įtaką visuomenėje.


Užsiėmimo metu pasakojama apie sodų auginimo (vėrimo) tradiciją Lietuvoje, kokia buvo sodų simbolinė ir apeiginė reikšmė  XIX a. pab.–XX a. I pusėje, kada renkami  šiaudai ir kaip juos reikia paruošti sodo vėrimo procesui. Kiekvienas dalyvis, naudodamas vėrimo adatą ir lininį siūlą, suveria sodą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinė programa „Atverk aukštaitės skrynią" (3 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradiciniais dailiaisiais amatais bei jų interpretacijomis šiuolaikiniame mene.
Uždaviniai: 1. Aktualizuoti kraičio skrynios naudojimą, išryškinant jos vertę šiuolaikinėje kultūroje 2. Skatinti mokinių susidomėjimą kraičio baldų evoliucija, jų paskirtimi, ornamentika. puošybos būdais. 3. Pristatyti amatininkus, tęsiančius vietinių senųjų amatų tradicijas, atgaivinančius užmirštas technikas bei technologijas, pritaikančius jas šiandienos poreikiams. 4. Supažindinti moksleivius su šiuolaikinių menininkų, besiremiančių liaudies meno tradicija, darbais. 5. Taikyti įgytus gebėjimus kasdieniame gyvenime, kūrybiniuose projektuose. 6. Skatinti mokinių verslumą. Auditorija suintriguojama režisieriaus Eugenijaus Šalčio filmo „Senovinės kupiškėnų vestuvės“ fragmentu. Aptariama kraičio skrynios išvežimo apeiga, akcentuojamas kraičvežių vaidmuo. Apžiūrimos, tyrinėjamos muziejaus ekspozicijoje esančios kraičio skrynios ir jų turinys. Demonstruojamas video siužeto apie šiuolaikinę menininkę, interpretuojančią skrynių puošybos motyvais.  Ji pristatoma kaip sektinas verslumo pavyzdys. Didesnis dėmesys skiriamas skrynių puošybos technikoms, ornamentikai. Išryškinamos aukštaičių skrynioms būdingos spalvos ir raštai. Aptariamas štampuoto ornamento kompozicijos kūrimas. Užsiėmimo metu mokiniai štampuotine technika dekoruoja medinę skrynutę.
Siekiamas poveikis: suvoks kraičio skrynios vertę šiuolaikinėje kultūroje, susidomės muziejaus etnografine ekspozicija, vietos amatininkų darbais, gebės sukurti tradiciniam menui būdingą kompoziciją.  Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Mob.: +37060120070.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Interaktyvi ekskursija „Anykščių istorijų lobynas“

Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Edukacijos tikslas - sudominti dalyvius atrandant žinomus istorinius faktus, bei išryškinant mažiau žinomas detales apie Anykščių miesto ir apylinkių istoriją nuo seniausių laikų iki šių dienų.
Uždaviniai: žaidžiant tyrinėti Anykščių krašto istoriją, legendas, dvarelio gyvavimo laikotarpį, žymiausius šio krašto rašytojus ir jų kūrinius.
Interaktyviai įrengta Istorijų dvarelio ekspozicija supažindina bei skatina netikėtu kampu atrasti žinomus istorinius faktus, bei išryškinti mažiau žinomas detales: Anykščių salėje Jūsų laukia miesto ir apylinkių istorijos nuo seniausių laikų iki šiandienos. Dvarelio salėje sužinosite apie gyvenimą, virusį čia nuo pat XIX a. vidurio. Kviečiame žaidžiant susipažinti kokios įstaigos buvo įsikūrusios dvarelio patalpose. Dvarelio rūsys – paslapčių ir šiurpo vieta, kurią aplankyti kviečiame tik pačius drąsiausius! Palėpėje susipažinkite su svarbiausiais vietos rašytojais ir po kelionės laiku atsikvėpkite Anykščių šilelio erdvėje.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


„Ką valgo ir kaip maistą gamina Lietuvos žydai“ – pažintinė ir kultūrinį sąmoningumą didinanti edukacija. Jos metu susipažįstama su žydų kultūra ir tapatybe per Toroje dėstomus košerinės mitybos principus ir kasdienius Lietuvos žydų mitybos įpročius. Per diskusiją, edukatoriaus pasakojimą, darbą didelėje ir mažesnėse grupelėse bei apsilankymą ekspozicinėse erdvėse bus bandoma perprasti valgymo tendencijas, bet ir įsigilinti į žydišką mąstymą, susipažinti su žydų biblinės praeities motyvais per įvairių švenčių patiekalus, gaminius ir produktus, būtinus vartoti ar naudoti atitinkamomis progomis. Moksleiviai didins pagarbą daugiakultūrei aplinkai, apmąstys tradicijos svarbą, svarstys galimas netolerancijos priežastis ir nagrinės tolerancijos pavyzdžių, diskutuos apie sveikos mitybos svarbą. 5-12 kl. moksleiviai po edukacijos gebės šia tema bendrauti ir diskutuoti.
Edukacija skatina sąmoningą vaikų ir jaunimo įsitraukimą į kultūrines veiklas, užtikrinančias bendrabūvį, tvarumą, pilietiškumą ir socialinę lygybę.


Kraičio skrynios – neatsiejamas tradicinių vestuvių atributais. Senovėje skrynios buvo kiekvienoje kaimo sodyboje. Ant skrynių šonų ir viršaus daugiausia būdavo nupieštos gėlės. Užsiėmimo metu dalyviai praktiškai ir teoriškai susipažįsta su kraičio skrynios istorija, reikšme, paskirtimi, lavina dėmesį, atmintį, piešimo įgūdžius. Edukacijos metu kiekvienas galėsite nusispalvinti mažą skrynutę ir ją dekoruoti autentiškais raštais. Kraičio skrynutė – puiki dovana draugui, namų dekoras ar mažų paslapčių saugotoja.


Edukacinio užsiėmimo metu nagrinėsime laikrodžius kasdieniame gyvenime, jų panašumus bei skirtumus. Išsiaiškinsime, kas yra para, valanda, minutė ir kaip rodyklės pasisuka, kai norime sužinoti valandą, pusvalandį, ketvirtį. Mokiniai turės galimybę susipažinti su muziejaus ekspozicija, atlikti įdomias praktines užduotis su laikrodžių modeliais, užduočių lapu. Edukacijos apibendrinančią dalį vainikuos žaidimas porose, kurio metu įgytos žinios bus pritaikytos ieškant laiko kortelių. Užsiėmimo turinys yra glaudžiai susijęs su formaliojo ugdymo žiniomis.
Edukacinio užsiėmimo tikslas yra supažindinti mokinius su laikrodžiu, jo svarba gyvenime ir laiko skaičiavimo principu. Naudojant interaktyvias priemones skatinti įtraukų mokymąsi, lavinti kūrybiškumą, kritinį mąstymą ir lyderystę. Edukacinės veiklos uždaviniai: 1. pristatyti laikrodžio rodmenų skaitymo ir vaizdavimo taisykles; 2. kartu su mokiniais naudojant interaktyvias priemones analizuoti laikrodžio svarbiausias dalis, veikimo principą ir įgalinti mokinius valdyti bei rodyti tikslų laiką valandomis, minutėmis. 3. atliekant aktyvias užduotis pasigaminti savo dienotvarkės grafiką, kuris taptų pagalbinė priemonė mokinantis ir orientuojantis laike.  4. lavinti mokinių kompetencijas: kūrybiškumą, kritinį mąstymą.


Lobio paieškos Europos parke – tai smagus, lavinantis užsiėmimas pradinių klasių mokiniams gryname ore. Muziejaus po atviru dangumi ekspozicija įrengta jaukiame, žaliame meniniame kraštovaizdyje, o dalyvius šiltai pasitinka profesionalūs edukatoriai. Moksleiviai ugdomi kultūrinėje, meno, gamtos socialinėje-emocinėje srityse aktyvia ir kūrybiška forma supažindinant su meno ir gamtos harmonija muziejaus po atviru dangumi erdvėje, skatinant bendradarbiavimą, lavinant kūrybiškumo ir kitas kompetencijas. Siekiama praturtinti meninę patirtį, žadinti jautrumą aplinkos estetikai ir meno reiškiniams, pagarbą šiuolaikiniam menui, ugdyti kūrybiškumą, kritinį mąstymą, lavinti vaizduotę, sužadinti norą domėtis ir aktyviai dalyvauti, sudaryti galimybes patirti pažinimo džiaugsmą, skatinti komandinio darbo, bendradarbiavimo ir komunikavimo įgūdžius. Užsiėmimo pradžioje edukatorius grupei pritaikyta, dialogo forma mokinius supažindina su muziejumi, įkūrimo istorija, ekspozicijos išskirtinumu, dydžiu, galimybe pažinti skirtingų tautų ir šalių (net 35) pripažintų menininkų kūrinius (tarp kurių minimalizmo, konceptualizmo, žemės meno ir kt. meno krypčių geriausių kūrėjų pavyzdžiai), atrasti ir palyginti. Edukatorius taip pat supažindina su muziejaus aplinka, numatoma užsiėmimo eiga. Pateikiamos aiškios užsiėmimo instrukcijos – taisyklės. Susiskirstę į komandas mokiniai gauna užduotis – užuominas, muziejaus ekspozicijos žemėlapius. Žemėlapio pagalba jie ieško tam tikrų meno kūrinių, mokosi orientuotis gamtinėje muziejaus aplinkoje. Pateikiamose užuominose kalbama apie meno kūrinių idėjas, formas, simbolizmą, todėl mokiniai mokosi ir sužino apie šiuolaikiniu menu perteikiamas idėjas, jų įvairovę. Teisingai atlikę visas užduotis iš eilės, iššifravę užuominas, suradę visas dėlionės detales, mokiniai gauna apdovanojimą – simbolinį „lobį“, prisiminimą apie atrastus šiuolaikinio meno pavyzdžius. Priklausomai nuo amžiaus ir kitų veiksnių, grupėms individualiai parenkamos užduotys.


Pažintinis žygis ,,Bėlio ežero lobio beieškant“

Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Sirvėtos regioninis parkas – tai vieta, kur gamtos ir kultūros objektai savo kilmę atranda sakmėse ir padavimuose. Per Lietuvos žemę slinkęs ledynas suformavo Sirvėtos regioninio parko teritorijoje esančias kalvas, ežerus ir upelius. Tad dėl savo kalvotumo, miškingumo, šis kraštas tapo mistiškas ir sunkiai pasiekiamas, o tai atsispindi ir sakmėse. Kad geriau suprastume sakmes ir jų kilmę, būtina jas ne tik skaityti, bet ir gyvai ,,matyti“. Bėlio ežeras ir jo sala apipinti sakmėmis ir padavimais. Žvelgdami į smaragdinį Bėlio ežero vandenį ir viduryje ežero esančią salą, moksleiviai klausysis Š. Laužadžio sakmės apie ,,Bėlio ežero lobį“. Analizuojant sakmėje esančią istoriją, ieškos jos atitikmenų gyvoje gamtoje. Susipažins su vietovardžių atsiradimais ir jų kaita. Pamatys, kaip keičia apleistus kaimus gamta, kai juose jau nebegyvenama. Atras pamirštus, bet seniau buvusius reikšmingus kultūrinius objektus. Sužinos, kad ir mažoje salelėje gyventojų buvę, kaip ir sakmėje išpranašauta. Lavins savo suvokimą, kad sakmės ir padavimai nėra pasakos, kad juose atsispindi mūsų senolių tikrovė ir istoriniai faktai.


Siauruko atradimai kiekvienam smalsuoliui (7–8 klasėms)

Programos edukatorius pasitinka moksleivius, atvykusius į Anykščių siaurojo geležinkelio stotį. Pagal metų laiką ir oro sąlygas perone arba Siauruko muziejaus ekspozicijoje pasisveikinama, susipažįstama, simboliniais klausimais patikrinama, kiek konkretūs moksleiviai yra pažinę geležinkelius kaip vieną iš transporto priemonių, atvykusieji skatinami prisiminti, kada jiems teko važiuoti ir kokį įspūdį yra palikusi kelionė traukiniais. Bendravimo metu siekiama atkreipti programos dalyvių dėmesį į geležinkelio skirtumus, lyginami siaurieji ir platieji geležinkeliai, patikrinamos ir patikslinamos žinios apie Lietuvos geležinkelių istorinę kilmę. Taip užmezgamas ryšys su grupe ir sukuriamas palankus kontekstas temai pristatyti. Edukatorius, pakvietęs programos dalyvius sėsti į rankinę dreziną su prikabintu vagonėliu, siūlo išbandyti pačią šią paprasčiausią bėginę transporto priemonę. Aiškinama rankinių riedmenų paskirtis seniau ir dabar, kartu su programos dalyviais svarstoma, kaip tokie riedmenys pakeitė žmonių gyvenimą, kaip laiko tėkmėje transformavosi jų funkcijos. Programos dalyviai rankine drezina važiuoja į riedmenų paviljoną, pakeliui išbandydami ir keleivio, ir tokios drezinos „mašinisto“ patirtis. Su moksleiviais diskutuojama apie tai, kokio tarpusavio bendravimo reikia, kad keli „mašinistai“ įstengtų suderinti savo veiksmus ir drauge priverstų dreziną greičiau riedėti. Riedmenų ekspozicijoje programos dalyviams pristatomos skirtingos transporto priemonės, irgi riedančios bėgiais, aiškinamos riedmenų paskirtys, taip palaipsniui atskleidžiant keleivinio ir krovininio transporto sistemą ir jos funkcionavimą, aiškinamos technikos raidos priežastys. Programos dalyviai atlieka savarankišką užduotį: pasinaudodami ekspozicijoje pateikiama informacija, sudaro riedmenų raidos „laiko juostą“, skirstydami riedmenis į senesnius ir naujesnius. Plačiau apie realias patirtis – teminiame šios programos plane.


Vyskupas M. Valančius (1801–1875) viename savo pamokslų taip vertino žaidimus ir pramogas: „...žaidimai ir pramogos, kaip tinkamos priemonės mūsų jėgoms sustiprinti ir prabėgančioms valandėlėms maloniai praleisti, nieko smerktino savyje neturi...“ Žaidimų metu puoselėjami vaiko pojūčiai, atveriami pasaulio pažinimo vartai. Žaidimai skatina vaiko intelektinį ir fizinį vystymąsi. Žaislai leidžia vaikui geriau pažinti save. Su amatininko, gaminusio žaislus, gyvenimo būdu vaikai supažindins klausydami pasakos „Dievdirbio širdis“. Šiek tiek susipažinus su žaislininkystės amatu, bus galima suprasti, kiek daug dėmesio XIX a. pabaigoje buvo skiriama vaiko kultūrai ir kūrybai. Kalbėsimės apie senųjų žaislų gaminimo įrankius, priemones, žaliavas. Vaikams bus rodomos įvairios natūralios priemonės, iš kurių buvo gaminami žaislai (karnos, oda, arklio uodegos plaukai, kaulas, medžio žievė, plunksnos, šlynas, skiedros), įrankiai ir skirtingos medienos rūšys, tinkančios žaislų gamybai. Aptarsime, kuo skiriasi judantieji žaislai nuo nejudančių, sužinosime, kokius dažniausiai gamindavo moterys, o kokius vyrai. Užsiėmimo metu bus pristatyta didelė autentiškų XIX a. pabaigos–XX a. pradžios žaislų kolekcija. Vaikai stebėdami judančių žaislų veikimą erdvėje, susipažins su šiais žaislais: sukučiu „Vilkeliu“, figūrėle „Balvonu“, žaislu „Kalviai“, „Pokštų dėžute“, „Beždžionėle“, „Kareivėliais, „Kareivėliais-raiteliais“, „Gimnastu“, „Lentų pjovėju (pilščiku)“, „Medžio pjovėju ir kirtėju“, „Paukščiu ant ratukų“, „Lipiku“, „Arkliu ant sūpynių“. Diskutuosime apie žaislų pavadinimus ir ryšį su jų funkcija. Žaisdami aptarsime, kurie iš jų priklauso: švytuoklinių, inercinių, traukomųjų, sukamųjų, riedančiųjų ir žaislų ant sūpynių grupei. Kūrybinių dirbtuvių metu iš liepos medžio pasigaminsime žvėrelių formos žaisliukus. Dailinsime, dekoruosime.


Vaikai, atvykę į seną pirkią, bandys atsekti, kas nuo senų laikų pasikeitė, o kas – išliko. Programos metu galima ne tik patirti, kaip Lietuvos kaime buvo švenčiamos vaiko gimtuvės, krikštynos, bet ir pažaisti su senaisiais mediniais žaislais, ir paragauti „beržinės košės“. Užsiėmimo metu sužinosite apie tikėjimus ir spėliones, išmoksite lopšinių ir žaidinimų, suvystysite ir „užmigdysite“ lėlę, pasigaminsite „čiulptuką“, pasimatuosite to meto drabužėlius ir apavą. Dalyvių laukia ne tik pramogos – jie nudirbs kelis vaikiškus darbelius, sužinos apie tai, kaip vaikai buvo mokomi elgtis prie stalo ir svečiuose, ant ko ir su kuo rašė ir t. t. Edukacijos metu naudojami visi pojūčiai (liečiami eksponatai, uostomos džiovintos žolelės, klausoma muzikos instrumentų, ragaujama grikių košė, stebima autentiška aplinka).


Jonavos rajono savivaldybės Grigorijaus Kanovičiaus viešoji biblioteka

Kultūrinės edukacijos „Medainės Šaukštelytės dirbtuvės“ tikslas – žaidybine forma vaikams papasakoti apie tvarumą ir vartotojiškumo mažinimą. Pasitelkiant Nomedos Marčėnaitės knygos „Lėlė“ ištrauką, vaikai supažindinami, kad mylimą žaislą galima susikurti iš jau turimų daiktų: nebereikalingų vienkartinių šauktų, spalvoto popieriaus, senų žurnalų ir reklaminių lankstinukų. Siekiant puoselėti kultūrines tradicijas, vaikams bus pristatyta, kaip senovėje žaislus gaminosi mūsų protėviai. Kurdami savo herojus, vaikai ugdys kūrybiškumą, savarankiškumą, o pačių susikurtas žaislas suteiks daug teigiamų emocijų.


Edukacinis užsiėmimas „Sušvinta prieš akis man namai mielieji“ (A. Miškinis)

Atšlaime edukacinio užsiėmimo dalyviai susipažins su autentiškos sodybos trobesiais (klėtimi, ledaine, rūsiu, tvartu, gryčia), išgirs apie Miškinių šeimos kūrimąsi vienkiemyje ir statinių pastatymo aplinkybes. Gryčioje mokysis suvokti aukštaičių buitį, galės liesti buities rakandus, pabandyti jais naudotis, atlikti kasdienius buities darbus. Sužinos apie tragišką Miškinių šeimos likimą: gyvenimo negandų ujami ir tremiami, į šiuos namus mintimis ir širdimi jie nuolat grįždavo. Šitie namai jiems atstojo Tėvynę. Užsiėmimo dalyviai tyrinės kultūros paveldą, patirs, ką reiškė namai tarpukario ir pokario laikų žmogui, koks buvo sąvokos „namai“ turinys; kiek ir kaip namų supratimas keitėsi bėgant laikui bei ką į tą sąvoką įdeda dabartinė moksleivių ir jų tėvų karta.


Apsilankymas dirbtuvėse: senieji Vilniaus amatai

Viešoji įstaiga Vilniaus senamiesčio atnaujinimo agentūra

Ekskursijos po amatininkų dirbtuves tikslas – pristatyti Vilniaus miesto amatininkystės istoriją, sužinoti apie praeityje egzistavusius amatų cechus bei atrasti dabartines Vilniaus amatininkų dirbtuves (juvelyro ir gintaro apdirbimo). Veikloje dalyviai aptars istorinių amatų kultūrinę įvairovę ir palikimą, bus supažindinami su pačiais šių dienų sostinės amatininkais ir jų veiklomis. Moksleiviai bus kviečiami apmąstyti dėka ko senieji amatai išlaikė savo reikšmę šiandien. Pristatant nuo senųjų laikų vyravusius amatus bus plečiamas nematerialaus Vilniaus paveldo pažinimas. Praktinėje ekskursijos dalyje, amatininkų dirbtuvėse, dalyviai sužinos apie skirtingų laikotarpių mieste besidarbavusių meistrų naudotus įrankius, medžiagas, amato pagal regioną subtilumus, ugdysis estetinį skonį, gebėjimą vertinti kokybiškus ir kultūriškai vertingus daiktus pagal jų sukūrimo technikas, simbolius, medžiagiškumą. Amato meistrų pasakojimai ir praktinis susipažinimas su amatu plės pasaulėžiūrą apie Vilniaus tradicijų įvairovę. Bus bendraujama su kviestiniu docentu Vilniaus dailės akademijos Dizaino katedroje, juvelyru - Darijumi Gerliku. Dirbtuvėse (juvelyrikos mokykloje VILNENSIS bei Baltijos gintaro meno centre) mokiniams bus pristatyta gintaro susidarymo istorija, gintaro rūšys, paaiškinta apie gintaro gydomąsias savybes ir jo reikšmę kultūroje), dalyviai ne tik stebės amatų gamybinius procesus, bet ir patys išbandys amatą - galės dalyvauti kūrimo procese (pasimokysite šlifuoti ir poliruoti gintarą).