Batas, karūna... arba kiek kainuoja ledai Japonijoje? (nuotolinė paslauga)

Finansinės kultūros edukacija, kurios tikslas – pažintis su pasaulio valiutomis. Valiuta – tarsi šalies ambasadorius, kuris reprezentuoja savo šalį: šalies istoriją, kraštovaizdį, vertybes, kultūrą. Šiuo metu pasaulyje yra 180 skirtingų valiutų ir kiekviena jų turi savo pavadinimą, vertę, istoriją. Edukacijos metu moksleiviai sužinos intriguojančių faktų, įdomių istorijų, gaus atsakymus į tokius klausimus, dėl kurių anksčiau galbūt nesusimąstė: kas apskritai yra valiuta, kada ir kokioje šalyje ji atsirado. Kokios valiutos pasaulyje yra daugiausia? Kodėl kai kurių monetų viduryje yra skylutė? Kas yra batas ir karūna? Kokiose šalyse ir kokios valiutos banknotai gaminami iš plastiko ir kodėl? Kokia valiuta yra kosmose? Ant kokios valstybės banknotų puikuojasi Liūtas Karalius? Kodėl ant euro banknotų pavaizduoti tiltai? Keliaudami kalbėsime ir apie valiutos vertę. Ar milijonas yra daug? Kiek kainuoja džinsai, apelsinai, pienas Malaizijoje, Lietuvoje ir Japonijoje? O ką galima įsigyti už 5 eurus Lietuvoje ir kitose šalyse? Ar galima Australijoje įsigyti batus už 10 eurų? Edukacijos metu moksleiviai susipažins su meniškiausiais pasaulyje pripažintais valiutų banknotais, kuriuos kasmet renka Tarptautinė banknotų bendrija ir galės išrinkti savo klasės favoritus. Tai paskatins į valiutą pažvelgti dar kitu kampu – kaip į kūrinį, kupiną apgalvotų dizaino elementų. Edukacija praplės moksleivių pasaulėžiūrą, kultūrinės įvairovės suvokimą ir kritinį mąstymą.


Edukacija "Molis ir žodis: nužiesti ir aprašyti"  skirta 7-8 klasių mokiniams. Kodėl toks pavadinimas? Juk žmogus kaip molis, iš kurio jis pats gali nulipdyti, ką tik širdis geidžia: save, keraminį indą. Lipdome ir žodžius, iš kurių kuriame aprašymą.
Veiklos tikslas - skatinti mokinius domėtis Lietuvos istorija, tradicijomis, keramikos raida, supažindinti su puodžiaus amatu, žiedimo technika. Ugdoma pagarba tradicinei kultūrai, žmogaus kūrybiškumui, sudaromos sąlygos patiems pažinti ir išbandyti puodžiaus amatą, tobulinti rašymo įgūdžius.
Užsiėmimo pradžioje mokinai supažindinami su Leliūnuose esančiu Vytauto Valiušio keramikos muziejumi: muziejaus erdve bei jo eksponatais (daugiau nei 4000 eksponatų kolekcija). V.Valiušiuo muziejus tarp šimtuko geriausių Europos muziejų. Vaikai klausosi pasakojimo apie keramikos kilmę, puodininkystės tradicijas, molio savybes, degimo būdus, glazūras. Demonstruojamas 25 minučių trukmės filmas "Molio kelias".
Vėliau mokiniai prisiliečia prie molio, įsitikina jo elastingumu, plastiškumu, patiria kūrybos džiaugsmą, kada molio gabalėlis jų rankose virsta unikaliu keraminiu dirbiniu.  Ant žiedimo staklių meistrui Vytautui Valiušiui patariant, jie nusižiedžia vazelę, žvakidę ar dubenėlį.
Vėliau - užsiėmimas, kurio metu  aprašomas muziejuje matytas patikęs keraminis indas. Mokiniai prisimena, ką reikia žinoti kuriant aprašymą. Nepamirštamos ir meninės priemonės.
Tai integracinio pobūdžio kūrybinis užsiėmimas, kuriame persipina istorija, etninė kultūra, menas ir literatūra.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Atrask ir pažink Lietuvos saugomas teritorijas

Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba prie Aplinkos ministerijos

Ekskursija vyksta modernioje interaktyvioje Nacionalinio lankytojų centro ekspozicijoje. Tai tarsi simboliniai vartai į Lietuvos nacionalinius ir regioninius parkus, draustinius ir rezervatus.
Drauge keliausime gamtos ratu, sužinosime, kiek Lietuvoje yra saugomų teritorijų, kam jos įsteigtos ir kokia jų išskirtinė vertė. Gilinsimės į draustinių svarbą siekiant išsaugoti specifines gyvūnų ir augalų rūšis bei buveines. Susipažinsime su kultūros paveldu.
Išmoksime skirti paukščių balsus, pažinti sparnuočiu. Sužinosime, kas didžiausią savo gyvenimo dalį pramiega? Koks augaliukas užkandžiauja vabzdžiais? Kokiame ežere galima rasti gintaro? Stalas-klaustukas „atsakys“ į iškylančius klausimus, o liečiami ekranai pateiks informaciją apie lankytinus objektus saugomose teritorijose.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Supažindinti moksleivius su tvariais, ekologiškais šiaudiniais gaminiais - sodais, angeliukais, paukščiukais, lėlytėmis skatinančiais kūrybiškumą.


Telšių rajono savivaldybės Karolinos Praniauskaitės viešoji biblioteka

„Spalvotos kopos“ smėlio edukacija skirta 1-5 klasių vaikams pagilinti gamtos pažinimo, kūrybiškumo, saviraiškos bei  savivertės kompetencijas.
Dalyvavimas veikloje leidžia patirti kūrybinį eksperimentą: išmėginamos įvairios raiškos ir komunikavimo formos, išbandomi kūrėjo ir stebėtojo  vaidmenys. Per edukaciją ugdomas ir puoselėjamas mokinio vidinis pasaulis. Lavinami meninės raiškos gebėjimai ir vaizduotė, puoselėjamas estetinis
suvokimas. Edukacija leidžia atpažinti ir susieti naujai įgytas patirtis su turimomis formaliojo ugdymo žiniomis ir įgūdžiais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Grafo Tiškevičiaus dirbtuvės-žaisminga cianotipija

Iš Lietuvos kilęs, didžiąją gyvenimo dalį praleidęs Prancūzijoje, bet nuolat į savo vasaros rezidenciją Raudondvaryje grįždavęs grafas Benediktas Henrikas Tiškevičius (1852–1935) kelis dešimtmečius rimtai užsiiminėjo fotografija. Jis buvo Prancūzijos fotografijos draugijos ir Paryžiaus fotoklubo narys, piktorialinės fotografijos meistras, aktyviai dalyvavo Europos fotografų judėjime.
Ilgai manyta, kad grafo nuotraukų negatyvai ir atspaudai prarasti per gaisrą, apie jo kūrybą buvo sprendžiama iš negausių originalų ir publikacijų spaudoje, skelbtų jam gyvam esant. Galbūt todėl B. H. Tiškevičius, kaip fotografas, beveik visą XX a. Europoje buvo mažai žinomas ir prisimintas tik amžiaus pabaigoje radus išlikusių nuotraukų. Kauno rajono muziejus tapo daugiausiai Benedikto Henriko Tiškevičiaus fotografijų turintis muziejus Pasaulyje.
Edukacijos teorinės dalies metu moksleiviams suteikiama galimybė pamatyti fonduose saugomas nuotraukas. Edukacijos dalyviai supažindinami su itin glausta fotografijos istorija, sužino, kas yra „gyvieji paveikslai“, cianotipija, išgirsta apie tyrinėti pasaulį įkvepiančius grafo Benedikto Tiškevičiaus pomėgius. Praktinės dalies metu moksleiviai pasitelkdami cianotipijos techniką ir kūrybinius rinkinius kuria savo meno kūrinius su grafo užfiksuotais vaizdais.


Edukacija „Scenos kalbos treniruotė“ ( išvažiuojamoji 1-4 klasėms)

Kūrybinė edukacija „Scenos kalbos treniruotė" skirta 1–4 klasių mokiniams. Ši edukacija yra tęstinė, todėl pažintis su scenos kalba gali tęstis toliau, žengiant mokiniui į vyresnes klases. Kuo kalbėjimas scenoje skiriasi nuo kasdienio kalbėjimo? Kaip aktoriai lavina artikuliaciją, kvėpavimą, išmoksta valdyti intonaciją? Kas yra balso jėga? Šie ir kiti klausimai sufleruojami edukacijos lankytojams, kurie kartu su Alytaus miesto teatro aktoriumi Eugenijumi Rakausku ieško atsakymų praktiniame scenos kalbos meno užsiėmime. Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai supažindinami su kalbos ir balso ypatumais, atlieka dikcijos ir kvėpavimo pratimus, bando įveikti greitakalbių iššūkį. Kartu jie susipažįsta su kūrybiniu procesu, aktoriaus pasirengimu vaidmeniui, siekia atrasti sceninio žodžio įtaigumą ir nekasdienio skambesio tobulumą. Pirmasis pažintinis susitikimas gali tęstis toliau, gilinantis į scenos kalbos meno subtilybes.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė ekskursija „Viduramžių Kauno pirklio istorijos“

Kokia yra Kauno miesto įsikūrimo istorija? Ar žinot, kad Kaunas – vienintelis Hanza miestas Lietuvoje, o viduramžiais čia virė prekyba ir plušo amatininkai? Kokios prekės buvo parduodamos? Kuo pasižymi gotikos architektūros stilius? Kokie likę šio stiliaus pastatai Kaune? Ar yra Kaune valdovų rūmai? Atsakymus į šiuos ir kitus klausimus išgirsite ekskursijos „Viduramžių Kauno pirklio istorijos“ metu. Pagrindinis edukacinės ekskursijos tikslas – interaktyviais metodais supažindinti moksleivius su Kauno istorija viduramžiais. Edukacinės ekskursijos uždaviniai: pateikti įdomių faktų apie Kauno miesto susikūrimą; sudominti mokinius gotikinės architektūros elementais; perteikti viduramžių Kauno miestiečių kasdieninio gyvenimo ypatumus; pasitelkiant mokinių pastabumą, įtraukti juos į miesto ir istorijos tyrinėjimą bei ieškoti teisingų atsakymų į pateikiamus klausimus. Ekskursijose naudojami metodai: gyvas pasakojimas istorinėje aplinkoje (Kauno senamiestyje), papildomas temine vizualine medžiaga (architektūros pavyzdžiai, archyvinės nuotraukos), garsiniais elementais (išgirstama viduramžiais grota muzika) ir interaktyviomis užduotimis, klausimų atsakymų žaidimais, žemėlapio pažinimu. Siekiama, jog po ekskursijos mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie Kauno miesto įsikūrimą ir jo istoriją viduramžiais, gebėtų atpažinti įvairius istorijos ir kultūros elementus, suvoktų išlikusias vertybes, būtų motyvuoti toliau tyrinėti tiek Kauno, tiek savo gyvenamosios vietovės aplinką.


Edukacinės programos „Sveikatingumas Druskininkuose“ metu dalyviai (1-4 kl. mokiniai) sužinos apie kurorte taikomas terapijas, glaustai susipažins su miesto sveikatinimo istorija bei jo kultūrą formavusiomis asmenybėmis. Skaitmeninėje edukacijos „Sveikatingumas Druskininkuose“ kelionėje apjungiamos visos keturios gamtos stichijos – oras, vanduo, ugnis ir žemė, todėl sveikatos reikia semtis iš gamtos, kurioje naudojami šie pradiniai elementai, sukūrę žemę ir sudarantys jos egzistencijos pagrindą. Laikas, praleistas medžių šlamesy ar saulės nutviekstame paplūdimy, - vienas iš sveikatingumo veiksnių. O kokie kiti? Pasitelkus interaktyvias priemones, edukacijos dalyviai varžysis viktorinoje ir kurs sveikatingumo parko maketus. Smulkiajai motorikai, kūrybiškumui ir tarpusavio bendradarbiavimui lavinti sukurtą sveikatingumo parko maketą dalyviai pasiims su savimi. Kaip žinia, Druskininkų parkai visais laikais buvo garsūs juos kūrusių asmenybių vardais, inovatyviomis idėjomis ir net revoliuciniais metodais, padedančiais stiprinti žmogaus bei gamtos ryšį. Įtraukiančios praktinės užduotys, atliekamos, naudojantis išmaniaisiais „Išmani klasė“ įrenginiais, ne tik papildys gautas sveikatingumo žinias, bet ir suteiks pozityvumo, skatins pastabumą, lyderystę, kritinį mąstymą, emocinį raštingumą, mokys komandinio darbo ir patenkins vaikų saviraiškos poreikius.


Kultūrinės edukacijos užsiėmimas ,,PAŽINK KAUNO MODERNIZMO ARCHITEKTŪRĄ“.
Didžioji Kauno vertybė – tarpukario architektūros paveldas - tai XX amžiaus trečiame ir ketvirtame dešimtmetyje pastatyti visuomeniniai, gyvenamieji ir pramoniniai pastatai. Šie objektai iki šiol kuria savitą Kauno miesto charakterį. 1919 -1940 metų laikotarpiu miestas patyrė žaibišką šuolį: iš atsilikusio provincijos miesto virto modernia europietiška sostine. Architektūra čia atliko labai didelį vaidmenį. Kauno modernizmo architektūra atspindi tą optimizmo atmosferą, kuri buvo būdinga naujai atsikūrusiai Lietuvos valstybei.
Edukacinis užsiėmimas vyksta interaktyvios ekskursijos forma, kurios metu moksleiviai aplankys reprezentacinius tarpukario pastatus, esančius Kauno Naujamiesčio teritorijoje, įtrauktoje į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą, apžiūrės pastatų eksterjerus bei autentiškus išlikusius interjerus. Pagrindinis kultūrinės edukacijos tikslas – patrauklia forma atskleisti moksleiviams Kauno tarpukario architektūros raidą, supažindinti su modernizmo stilistika, būdingais sprendimais bei architektūriniais elementais. Supažindindama su svarbiausiais tarpukario Lietuvos reprezentaciniais objektais ir juos suprojektavusiais žymiausiais šio laikotarpio architektais, ši edukacija atskleis laikinosios sostinės fenomeną, padės suprasti, kodėl tarpukario Kauno architektūra įrašyta į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.
Dauguma lankomų pastatų turėjo didžiulę reikšmę atsikuriančiai Lietuvos valstybei bei besiformuojančiai visuomenei, todėl edukacijoje pasakojame ir apie to meto politikos, visuomenės ir verslo veikėjus.
Pristatant paveldo objektus, siekiama, kad mokiniai susietų naujai įgytas patirtis su turimomis formaliojo ugdymo žiniomis, plėstų erudiciją. Ši edukacija skatina moksleivius domėtis kultūros paveldu, plečia akiratį, lavina estetinį suvokimą, ugdo pilietiškumą.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Teatras - tai ištisas pasaulis, į kurį žengiant pirmuosius žingsnius susipažįstama su scenos judesio pratimais, mokomasi pajausti šalia esantį žmogų, bendrauti ir bendradarbiauti kuriant sceninius etiudus. To ir moko Jurbarko kultūros centro edukacinis užsiėmimas „Pirmasis žingsnis į teatro pasaulį".


Užsiėmimas susideda iš dviejų dalių: teorinėje dalyje mokiniai supažindinami su unikaliais gintaro eksponatais, bylojančiais apie gintaro susidarymą, sandarą ir formas. Žiūrimas pažintinis fimukas "Gintaro miškas", kuriame trumpai ir aiškiai parodoma geologinė laiko skalė, akcentuojama Eoceno epocha – Baltiškojo gintaro susidarymo laikotarpis. Praktinėje dalyje gintaro savybės atskleidžiamos atliekant praktinius bandymus, jų metu remiamasi penkiais žmogaus pojūčiais – rega, lyta, klausa, uosle ir skoniu, ypač akcentuojama kiekvieno dalyvio patyriminė veikla. Taip pat atliekami fizikos bandymai parodantys gintaro lyginamojo svorio bei degimo ypatybes. Pateikiami gintaro panaudojimo liaudies medicinoje pavyzdžiai. Užsiėmimo dalyviai išmoksta gintarą atskirti nuo kitų gamtinių bei pramoninių medžiagų, bei gauna žinių apie gintaro gydomąsias savybes. Užsiėmimas lengvai pritaikomas tiek jaunesniems, tiek vyresniems moksleiviams. Šios edukacinės veiklos patyriminis pobūdis leidžia joje pilnavertiškai dalyvauti turintiems įvairias negalias, ypač kviečiami regos sutrikimus turintys mokiniai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Šiuolaikiniam kinui gimti prireikė daugybės išradimų, chemijos, fizikos ir kitų mokslo žinių. Edukacinio užsiėmimo metu pradinių klasių mokiniai susipažįsta su kino ištakomis – ankstyvuoju kinu ir optiniais išradimais. Tikslas – ugdyti pradinių klasių mokinių kino raštingumą, juos supažindinant su kino medijos ištakomis – ankstyvuoju kinu ir optiniais išradimais. Pasitelkiant istorinius kino pavyzdžius parodoma, kad kiekvienas kūrinys reikalauja daug kantrybės, išmonės ir žinių, skatinamas domėjimasis praeitimi, meno ir mokslo sinteze, išradimais. Mokiniai žiūri ankstyvojo kino programą (Ogiustas ir Lui Liumjerai, Žoržas Meljė, Edvinas S. Porteris ir kt.) bei ją aptaria kartu su kino edukatoriais, lygina su šiuolaikiniu kinu, susipažįsta su optiniais prietaisais (taumatropu, praksinoskopu, zootropu) ir jų veikimo principais. Praktinio užsiėmimo metu gamina taumatropą. Užsiėmimo pabaigoje rengiamas aptarimas, apmąstomas veiklos procesas, rezultatas, įgytos žinios ir patirtis.


Istorijos ir literatūros paralelės: spaudos draudimas ir tautinio atgimimo šaukliai (Nuotolinė paslauga)

Kodėl 40 metų nebuvo galima spausdinti leidinių, rašytų lotyniškais rašmenimis? Kokią įtaką tokia situacija turėjo lietuvių literatūros raidai? Ką reiškia sąvoka „vargo mokykla“? Kuo patraukli, išskirtinė J. Basanavičiaus ir V. Kudirkos – pirmųjų lietuviškų laikraščių redaktorių – biografija? Apie ką buvo pasakojama pirmajame lietuviškame romane? Atsakymus į šiuos ir daugybę kitų klausimų sužinosite naujoje, virtualioje mūsų pamokoje „Istorijos ir literatūros paralelės: spaudos draudimas ir tautinio atgimimo šaukliai“. Pamokos metu aptarsime svarbiausias šio laikotarpio temas: graždanką, vargo mokyklą, knygnešystę, kontrafakciją, leidinius „Aušra“ ir „Varpas“, pirmąjį spektaklį ir lietuvių romaną ir kt. Taip pat susipažinsime su svarbiausiomis to laikotarpio figūromis ir jų veikla: M. Valančiumi, J. Basanavičiumi, V. Kudirka, J. Bieliniu, broliais Vilkutaičiais ir kt. Pamokoje bus dalinamasi muziejuje sukaupta ir saugoma unikalia vaizdine medžiaga: moksleiviai turės galimybę patyrinėti graždankos, kontrafakcinių leidinių pavyzdžius, pamatyti svarbiausius to meto leidinius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


VšĮ Teisinių ir socialinių paslaugų centras

Edukaciniuose užsiėmimuose/dirbtuvėse „Ginčo kultūra: nuo retorikos iki meno“ skatins moksleivius prasmingai leisti laiką, jų kūrybiškumą nuomonės reiškimo kultūroje, smalsumą, ugdys darbo komandoje gebėjimus, tobulins praktinius įgūdžius, mokys juos originalaus mąstymo. Projektu skatinama emocinė ir kultūrinė moksleivių raiška, vaizdžiai ir įtaigiai pateikiant taikaus ginčų sprendimo būdo – mediacijos principus, jos taikymą įvairiose gyvenimiškose situacijose, emocijų atpažinimą, valdymą ir tinkamą jų išreiškimą. Vyks žaidybinė – kūrybinė veikla iškilusių ginčų taikaus sprendimo įgūdžių pritaikymui.
Praktinių užsiėmimų/simuliacijų metu, padėsime vaikams suvokti sugyvenimo bendruomenėje pagrindus, pritaikyti juos įvairiose gyvenimiškose situacijose, išryškinsime taikaus konfliktų sprendimo būdo – mediacijos, svarbą tiek santykiuose su kitais mokiniais, tiek santykiuose su suaugusiais (tėvais, mokytojais ir pan.). Praktiškai aptarsime ir analizuosime video siužetus, taikių ginčų simuliacijas, pasitelkiant vaidybinius žaidimus mokysime kūrybiškai ieškoti įvairių konfliktų sprendimų būdų.
Refleksija: vaidmenų žaidimai, protmūšiai, emocijų atpažinimo ir įvardijimo praktinė veikla, mediacijos simuliacijos (imituojama tam tikra ginčo situacija, ieškant abiems pusėms tinkamiausio sprendimo).


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacinė programa „Lino kelias“ skirta lietuvių etninėje kultūroje, tautosakoje bei pasaulio suvokime ypatingą vietą užimančiam augalui - linui. Taip pat pažinčiai su linų auginimo ir apdorojimo tradicijomis, kurios Lietuvoje siekia jau kelis tūkstančius metų, ilgo lino kelio - nuo sėjos iki audimo, pažinimui. Edukacijos metu kaip vaizdinės priemonės naudojami senoviniai linų apdirbimo įrankiai, supažindinama su linų auginimu, rovimu, galvenų nuėmimu, minimu, plūkimu, šukavimu. Edukacijos dalyviai patys gali išbandyti linų apdirbimo darbus.


Susikurk giminės medį kaip grafas Tiškevičius

Edukacijos metu:
Susipažinsite su pagrindinėmis pagalbinės istorijos mokslo disciplinos – genealogijos – taisyklėmis.
Kalbėsime apie giminės vardų reikšmes (pasirodo, įvairiais laikais vyravo skirtingos tiek apdarų, tiek ir vardų mados – Adalbertas ar Domicelė dabar skamba neįprastai, o kokie vardai buvo madingi jūsų senelių, prosenelių laikais?).
Mintimis pakeliausime po esamus ir jau išnykusius dvarus ir kaimus; pakalbėsime apie protėvių užsiėmimus bei gyvenimo būdą.
	Kursite savo unikalų giminės medį – išsirinkę sau gražiausią modelį, braižysite patys arba klijuosite koliažą, kurį vėliau galėsite papildyti ir įsirėminę pasikabinti garbingoje namų vietoje.
Ir dar...įdomūs faktai apie Tiškevičių giminės medį:
•	Tiškevičių giminės pradininkas – Kalenikas Miškovičius, Kijevo bajorų vadovas, kuris už ištikimą tarnybą ir nuopelnus kovose iš Lietuvos didžiojo kunigaikščio Švitrigailos gavo didelių valdų Voluinėje ir Kijevo apylinkėse.
•	Tiškevičiai – giminė, iš kurios kilo daug žymių žmonių: devyni vaivados, du vyskupai, po tris lauko etmonus, kaštelionus ir iždininkus, keturi didieji maršalkos, devyni aukšti karo pareigūnai, du Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės raštininkai, du archeologai.
•	Tiškevičių giminė iškilo XVI a. II-ojoje pusėje, didžiausią politinę galią įgijo XVII a., o turtinę – XIX a. (tapo turtingiausiais Lietuvos žemvaldžiais).

•	Raudondvario Tiškevičių šakos pradininkas – Mykolas Tiškevičius (1761-1839), 1819 metais įsigijęs Raudondvarį iš Zabielų.
•	Įdomu, kad, pradedant apie 1825 metais Raudondvario valdymą perėmusiu Benediktu Emanueliu Tiškevičiumi, visi vėlesni Raudondvario šeimininkai buvo Benediktai (šis vardas kilęs iš lotynų kalbos ir reiškia „palaimintas“).


Susipažinsite su senaisiais matais, susijusiais su žmogaus kūno dalimis. Kiekvienas mokinys savo ranka, uolektimi (alkūne), sprindžiu, sieksniu, žingsniu ar pėda išmatuos įvairius ilgius, o savo komandoje aptartu ir pasirinktu metodu išmatuos ir apskaičiuos tvirtovės rikiuotės aikštės plotą, žemės pylimų, juosiančių pilį, perimetrą ir kt. Matuodami bei skaičiuodami įvairių pilies erdvių plotą susipažinsite ir su pilies rūmų inžinerinėmis įdomybėmis.


Bitininkystė Lietuvoje siekia gilią senovę ir paliko aiškius pėdsakus mūsų mitologijoje, tautosakoje, papročiuose, socialinėje ir ekonominėje raidoje. Ar žinojote, kad bitės žemėje atsirado 50-60 tūkstančių metų anksčiau, nei atsirado žmogus? O į Lietuvą atkeliavo kartu su pirmaisiais Lietuvos gyventojais. Kiekvienas, pirmą kartą susipažinęs su bitėmis, patenka į be galo įdomų, keistą, netgi fantastinį pasaulį. Sužinosite smulkmenas apie puikiai organizuotą ir nuostabų, paslaptingą bičių šeimų gyvenimą. Bitininkavimas - menas, kūryba, kritinis mąstymas. Ne veltui protinį darbą dirbantys žmonės pasirenka bitininkavimą kaip antrą profesiją arba pomėgį, ar papildomą širdžiai mielą veiklą. Bičių priežiūra atitraukia nuo kasdieninių dienos rūpesčių ir leidžia pasimiršti gamtos apsuptyje, tačiau tai nuolatinis galvosūkių sprendimas, kuris ir „užkabina“ entuziazmu ypač pradedantįjį bitininką. Moksleiviai, išklausę pasakojimų, sudalyvaus smagioje viktorinoje, atliks interaktyvias užduotėles ir pasitikrins savo žinias apie bitutes. Taip pat edukacijos metu bus demonstruojama, kaip galima nesudėtingai pasigaminti pačiam natūralaus bičių vaško žvakę.


Sugrįšime šimtmečiu atgal, kai pirkti  žaisliukų nebūdavo ir žmonės juos gamindavosi namuose iš paprastų priemonių. Pajusti tų laikų žaislų gamybos proceso subtilybes šiandien kviečiame į edukacinę programą „Šiaudinių sodų papuošimas“.
 Edukacijos metu pristatysime A. ir J. Juškų muziejuje sukauptą žaislų ir šiaudinių sodų kolekciją,
 supažindinti su Lietuvos ir kitų šalių Kalėdų eglutės puošimo liaudiškomis tradicijomis ir papročiais, jų sukūrimo aplinkybėmis, tipais. Šio užsiėmimo metu iš pasiruoštų medžiagų pasigaminsite sau norimos formos, dydžio šiaudinį žaisliuką.
Edukacinis užsiėmimas vyksta visus metus.


Daugelis mūsų paukščius suvokiame skirtingai. Dažniausiai jais domimasi kaip gamtos dalimi supančia mūsų aplinką. Tačiau paukščiai kur kas labiau vyrauja mūsų šalies turtingoje kultūroje. Nuo seno susijusios įvairios šventės, apeigos, daug sukurta mitologinių pasakojimų, sutartinių, liaudies dainų. Edukacijoje „Paukščiai Lietuvos kultūroje“ susipažinsime ne tik su sutinkamais mūsų aplinkoje paukščiais ir juos mokėsime atpažinti iš išvaizdos, elgesio ar balsų, bet ir sužinosime, kurie paukščiai laikomi ateities pranašais, mistinėmis būtybėmis ar namų sargais. Mokiniai išgirs įdomius faktus apie paukščius. Pamokos metu stebėsime įtraukiančius filmuotus vaizdo reportažus iš paukščių gyvenimo. Moksleiviai susipažins su gandrais, kregždėmis, varnėnais, gulbėmis, čiurliais, zylėmis, pelėdomis. Mokiniai išgirs kaip muzikoje atskirais instrumentais imituojami įvairių paukščių (lakštingalos, putpelės, gegutės) balsai (šeštosios simfonijos fragmentas Liudvikas van Bethovenas). Išgirs dainų fragmentus apie juodąjį strazdą ir strazdą giesmininką „The Beatles“ (lietuviškai žinomi kaip Bitlai) ir Aistė Smilgevičiūtė. Mokiniai stebės kaip mokslininkai tyrinėja karvelius mokydami juos atskirti Pablo Pikaso ir Vincento van Gogo paveiklus. Analizuosime ar jiems pavyktų pažinti Mikalojaus Konstantino Čiurlionio paveiklus? Edukacija jungia tarpdisciplinius mokslus (gamta ir žmogus, biologija, dailė, muzika, matematika). Pamokas veda kvalifikuotas, pedagoginį ir gamtamokslinį išsilavinimą turintis edukatorius, Lietuvoje žinomas gamtininkas Gediminas Petkus. Gediminas 17 metų veda edukacijas, veda gamtinę ir kultūrinę laidą „Pradėk nuo savęs“, rašo straipsnius šalies portaluose. Turi didelę patirtį neformaliąjame švietime. Aplankykite www.pazinkpaukscius.lt svetainę. Mokytojai internetinėje svetainėje gali nemokamai naudotis metodine medžiaga - vaizdo reportažais ir kita naudinga informacija, kuri papildys ugdymo procesą.


„Visas menas apie mus“ – tiesa tai ar melas?

Kviečiame į edukaciją, kur galėsite paneigti arba patvirtinti šį teiginį.
Edukacijoje „Pojūčių žemėlapis meno kūrinyje“ išsamiai aptariami 4-5 kūriniai, prie kiekvieno iš jų mokiniai atlieka tam tikrą kūrybinę užduotį. Kiekvienas kūrinys – tai vis kitoks meno patyrimas: per garsą, lytėjimą, skonį, vaizdą, kvapą. Kursime, analizuosime, ieškosime, komunikuosime, džiaugsimės atradimais.
GARSAS – pasitelkdami skirtingus muzikos žanrus analizuosime meno kūrinius, lyginsime meno kūrinį su muzikos kūriniu, bandysime atrasti sąsajas, išgirsti meno kūrinius..
LYTĖJIMAS. Pojūčių dėžučių pagalba liesime skirtingus paviršius: švelnus, šiurkštus, minkštas, lipnus. Diskutuosime apie tai kokius pojūčius kelia, kaip galima suvokti, suprasti per lytėjimą tam tikrus objektus. Bandysim skirtingų lytėjimo pojūčių ieškoti meno kūriniuose, analizuosime jų medžiagiškumą.
SKONIS. Pasitelkdami kortelės su skirtingais skonį simbolizuojančiais maisto produktais, pvz.: citrina, ledai, pyragas, saldainis, pipirai ir pan., kviesime mokinius kurti ir būdvardžių pagalba jungti skonio žodį su meno kūrinio vaizdais, taip kursime trumpus meno kūrinio apibūdinimus, arba su vyresniasiais ketureilius.
KVAPAS. Pasitelkdami įvairius kvapus, bandysime užuosti meno kūrinius, ieškosime parodoje apelsinais arba lietumi kvepiančių paveikslų. Kursime istorijas apie kvapus ir paveikslus, pasakosime vieni kitiems.
VAIZDAS. Per kaleidoskopo akinius žvelgsime  į meno kūrinius, ieškosime įdomių detalių, tyrinėsime aplinką kurioje paveikslas eksponuojamas, diskutuosime kokius pojūčius sukelia sudėtingas ir iškreiptas vaizdas, diskutuosime kaip mus veikia vizualūs aplinkos pokyčiai.
Edukacijos pabaigoje šie patyrimai sudedami į žemėlapį taip sukuriant savą, autentišką kelionę -meno parodos patyrimą. Reflektuodami mokiniai apmąstys įvykusią patirtį, ją dokumentuos, įvardins.


Pasvalio Mariaus Katiliškio viešoji biblioteka

Kviečiame dalyvauti fotografijos, meninio vaizdo kūrimo procese ir susipažinti su viena iš kūrybiškiausių tapymo šviesa technikų – „Šviesos GRAFFITI“. Užsiėmimų metu susipažinsime su fotografija ir įranga naudojama ilgo išlaikymo fotonuotraukų fiksavimui; Išmoksime naudotis išmaniųjų įrenginių programėlėmis, kurios padeda sukurti įdomius efektus fiksuojant vaizdą ilgu išlaikymu; Patys kursime ir piešime savo sumanymus tamsoje su įvairiais šviesos šaltiniais; Su programuojama LED lazda, kursime neįtikėtinus vaizdinius, dalyvausime netradicinėje fotosesijoje. Vaizdą užfiksuosime fotoaparatais, peržiūrime sukurtas nuotraukas, pasidalinime įspūdžiais ir nuotraukomis. Edukacijos metu naudojame fotografijai fiksuoti įrangą: fotoaparatus, stovus, šviesos šaltinius, blykstes, programuojamą LED lazdą. Šis edukacinis užsiėmimas tinka integruotoms fotografijos, dailės, fizikos, informacinių technologijų pamokoms.


Kviečiame detaliau susipažinti su didžiausios masinių žudynių vietos Paneriuose istorija. Faktus apie vokiečių genocidinę politiką kiekvienas galės išgirsti autentiškoje aptariamų įvykių erdvėje. Edukacinės ekskursijos akcentas skiriamas vienam iš su šia vieta susijusių istorinių epizodų, kai Panerių masinių žudynių vietoje, nuo 1943 m. naciams siekus nuslėpti nusikaltimų pėdsakus, buvo įkalinta 80 kalinių, kurie turėjo ekshumuoti ir deginti sušaudytųjų palaikus. Tokia pati lemtis būtų laukusi ir kalinių, tačiau jie nusprendė išsigelbėti. Pabėgo dalis brigados narių, todėl bus stengiamasi atsakyti į skirtingus klausimus kaip buvo įgyvendintas pabėgimo planas ar kurioje vietoje yra tunelio pradžia. Link šios istorijos pirmiausia bus pereita sustojant ir prie dalies kitų Panerių memorialo vietų, kurios padės papildyti vokiečių okupacijos ir Panerių memorialo istorinį kontekstą. Tam bus pasitelkta skirtingos nuotraukos padėsiančios išryškinti lankytojus supančio arealo pokyčius. Edukacinė ekskursija baigiama apsilankant Panerių memorialo Informaciniame centre, kuriame lankytojai galės praplėsti ir įtvirtinti jau gautas žinias, be to, užduoti papildomus klausimus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Naudojantis skaitmeninėmis technologijomis, mokiniai plės kultūrinės pažinimo kompetenciją, tyrinėdami įvairių tautų kultūrines vertybes ir tobulindami kritinį mastymą. Pasitelkę 3D modeliavimą, jie kurs lietuviškus kultūrinius objektus bei simbolius, akcentuodami kūrybiškumą ir supratimą apie tautos paveldą. Gilinsimės į Lietuvos dainų šventės tradicijas ir simboliką, stiprindami savo kultūros pasididžiavimą bei puoselėdami valstybės vertybes ir tautiškumo pamatus.
Edukacijos eiga vyksta ugdymo įstaigos kompiuterių klasėje.
Tautinių juostų skirtukų gamyba iš spalvoto popieriaus.
3D modeliavimas naudojant TinkerCad programą: mokiniai kūrs ir modeliuos savo sugalvotus gyvybės medžius, įtraukdami tautinius simbolius. 5-6 kl. mokiniams galimybė sukurtus medžius suprogramuoti, kad jie galėtų šokti virtualioje realybėje(medžių šokis). Darbų peržiūra ir mokinių pasidalinimai sukurtais medžiais. Refleksija apie tai, kaip jie jaučiasi ir ką iš šios edukacijos išmoko

Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Spektaklis "Mažasis karalius Gruodis arba paslaptingas Renė Magrito pasaulis" ( 5kl.- 6kl.)

Spektaklis  pagal vokiečių rašytojo Akselio Hakės  humoro, išminties ir švelnios melancholijos prisodrintą pasaką  „Mažasis karalius Gruodis“.
      Vaikystė kartais būna gyvenimo pabaigoje. Jei netikite galite paklausti paties mažojo karaliaus Gruodžio II. Beje, jis nedidesnis už smilių ir toks tuklus...jo galima klausinėti apie viską, o ir jis pats mėgsta uždavinėti keisčiausius klausimus: Kodėl namas kampuotas ? Kodėl lyja? Kodėl karvė duoda pieną? Kodėl pieną? Kodėl pienas yra pienas?.. Su juo galima žiūrėti į žvaigždes ir kalbėti apie nemirtingumą arba duoti debesims vardus. Galima žiūrėti dėžutes, kuriose karalius laiko savo sapnus. Arba išeiti į miestą ir pamatyti tai, ko iki šiol niekada nematei...
    Vieną dieną iš siauro plyšio knygų lentynoje biurininkui pasirodęs karalius Gruodis atveria duris į paslaptingą vaizduotės ir fantazijos pasaulį, kurį praturtina Rene Magrito darbai ir jo pasaulėžiūra. Renė Magritas bene žymiausias XXa. belgų dailininkas siurrealistas , išgarsėjo nuotaikingais ir mąstymą provokuojančiais kūriniais. Svarbiausias jo tikslas buvo sukurti iššūkį žiūrovo išankstiniam realybės suvokimui ir paskatinti į aplinką žvelgti jautriau. Šio menininko akimis niekas niekada nėra visai taip kaip atrodo, žemiškoje kasdienybėje , kur įprasti dalykai yra nepaparasti.

Režisierė-  Kamilė Kondrotaitė.
Scenografė-  Liuda Liaudanskaitė.
Dailininkės-  Liuda Liaudanskaitė, Daiva Dašenkovienė.
Kompozitorius-  Mantas  Joneikis.
Aktoriai- Liudas Vyšniauskas , Kamilė Kondrotaitė.


Edukacinė programa „Lietuviškos Kūčios ir Kalėdos" (9 - 12 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas - skatinti moksleivių domėjimąsi žiemos švenčių tradicijomis. Uždaviniai: 1. Supažindinti moksleivius su mitinio pasaulio slėpiniu, kasdieniško ir sakralaus laiko samprata. 2. Aktualizuoti Advento darbus, sudominti Kūčių vakaro burtais, draudimais 3. Išryškinti vakarojimo tradicijos reikšmę jaunimo kultūrai. 4. Išryškinti Kūčių vakarienės vertę šiuolaikinėje kultūroje. 5. Mokytis Advento - Kalėdų tautosakos. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas apskritojo stalo diskusija. Užmezgamas pokalbis apie jaunimo užsiėmimus Advento laiku. Prisimenamas visoje Lietuvoje gyvavęs jaunimo paprotys vakaroti: susieiti vienoje troboje bendro darbo dingstimi, pasakoti visokius atsitikimus, juokus, pasakas, žaisti žaidimus. Aptariami Advento draudimai, jų prasmė, sekamos sakmės. Demonstruojamas video siužeto „Advento darbai“,  fragmentas. Vaikinai mokosi vyti virvę, merginos - plėšyti plunksnas. Pristatomos Kūčių dienos tradicijos: ritualinis apeiginis apsivalymas, namų, kiemų tvarkymasis, prausimasis. Didesnis dėmesys skiriamas Kūčių stalo paruošimui, valgių simbolikai, eglutės puošimo tradicijai, mirusių protėvių pagerbimui. Aptariami likimą lemiantys tikėjimai ir burtai, išbandomos kai kurios burtų formos: liejiniai su žvake, skaičiavimas. Demonstruojamas video siužeto „Lietuviškos Kūčios“ fragmentas. Moksleiviai mokosi Advento-Kalėdų dainų, žaidimų, ratelių. Liejama žvakė mirkymo būdu arba su forma. Siekiamas poveikis: mokiniai išmoks keletą Advento laikotarpio darbų, burtų, suvoks draudimų prasmę, Kūčių vakarienės vertę, išmoks lieti žvakę su mirkymo būdu arba su forma, pritaikys įgytus gebėjimus projektuose. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Verkių dvaro sodyba - legendinė Lizdeikos gimtinė

PAVILNIŲ IR VERKIŲ REGIONINIŲ PARKŲ DIREKCIJA

Kultūrinės edukacijos tikslas – sudominti  kultūros paveldu atskleidžiant Verkių dvaro sodybos istoriją, jos vertybes ir ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą.
Svarbiausi uždaviniai: 1. Įtraukti mokinius į gyvą Verkių dvaro sodybos tyrinėjimą; 2. Sudominti Verkių dvaro sodybos meno elementais, legendomis; 3. Iškelti klausimus ir kviesti vaikus dalintis mintimis, interpretuoti Verkių dvaro istoriją ir dabartį; 4. Atkreipti dėmesį į kultūros paveldo išsaugojimo iššūkius.
Kultūrinės edukacijos metu bus pasakojama apie Verkių dvaro sodybos istoriją, prisimenamos garsųjį parką kūrusios asmenybės, apžiūrimi išlikę istoriniai pastatai. Parengtos kūrybinės užduotys, susijusios su Verkių dvaro kūrimosi istorija. Kultūrinėje edukacijoje susipynę kultūros objektai, apie kuriuos pateikiama įdomi informacija. Dalyviai išklausys interaktyvaus gido pasakojimą ir tiesiogiai aplankys šiuos objektus, atliks kūrybiškas edukacines užduotis, susijusias su įdomiais faktais apie Verkių dvaro istoriją.


Senųjų amatų dirbtuvės "Muilo gaminimas"

Edukacinis užsiėmimas skirtas supažindinti vaikus su muilo atsiradimo ir naudojimo istorija, jo metu moksleiviai gamina muilą iš skaidrios ir baltos natūralios muilo bazės Tai nesudėtingas ir malonus užsiėmimas. Kiekvienas dalyvis pagamins po 2 skirtingus muilus, kuriuos galės pasiimti ir pritaikyti asmeniniams poreikiams. Kad muilas puoselėtų ir maitintų mūsų odą, į muilo bazę įmaišysime odą tausojančius nerafinuotus augalinius aliejus. Savo rankų darbo muilus iškvepinsime pasirinktais natūraliais eteriniais aliejais ir dekoruosime džiovintomis sėklomis ir žiedlapiais, nuspalvinsime natūraliais dažais. Edukaciniai užsiėmimai gaminant muilą padės atsipalaiduoti ir pasinerti į aromatų pasaulį, o pačių pagamintas muilas su pasirinktais kvapais bus puiki dovana sau ar artimiesiems.


Šiandien piešiniai arba tattoo ant kūno yra populiari saviraiškos forma, kuri atspindi žmogaus pasaulėžiūrą ir mąstymą. Nors seniau lietuviai nepuošė savęs tatuiruotėmis, tačiau šiandien ši, kitų tautų tradicija, įleidžia šaknis į mūsų jaunų žmonių gyvenimus ir dažnai, turėdami pasirinkimo galimybę, jie savo kūną išmargina bereikšmiais piešiniais. Programos idėja- skatinti jaunus žmones domėtis savo ir kitų tautų tradicijomis, būti sąmoninga ir kritiškai mąstančia asmenybe, o pasirinkta tatuiruotė būtų tik priemonė atskleisti savitą individualumą. Parengta edukacinė programa „Mano tattoo“ leis moksleiviams plačiau ir giliau pažvelgti į šį unikalų pasaulio tautų paveldą ir atrasti sau tinkamą ir priimtiną išraiškos motyvą. Efektyvūs ugdymo metodai, tokie kaip, diskusija, individualus darbas, jauniems žmonėms padės atrasti save, suprasti ženklų pasaulio magiją, leis realizuoti savo asmenines idėjas piešiant augaliniais dažais ant kūno. Edukacijas parengė ilgus metus mokykloje dirbanti dailės ir kompozicijos pagrindų profesijos mokytoja-metodininkė Daiva Stankevičienė. Programos pristatymas bus įvairiapusiškai įdomus, nes kelerius metus tatuiruočių menu susižavėjusi ir įvairiuose renginiuose jas piešianti, mokymus vedanti meninkė, nuolat ieško naujų ir įdomių būdų teorines žinias žaismingai pritaikyti praktikoje.


Kupiškio rajono savivaldybės kultūros centras

Edukacinė programa „Paslaptingasis genijus“ - tai įtraukianti kelionė per žymiausio anglų dramaturgo Viljamo Šekspyro gyvenimą, susipažįstant ne tik su jo biografijos faktais, bet taip pat su Renesanso epochos teatro ir dramaturgijos ypatumais bei kultūriniu kontekstu. Į edukaciją atvykusius dalyvius pasitinka du žinomi paties Šekspyro sukurti personažai - Romeo ir Džuljeta, kurie edukacinės programos dalyvius tarsi laiko mašina nukelia į Renesanso epochą. Ten patekę dalyviai per daug nenutolsta ir nuo XXI a. - žiūrimas animacinis filmukas (lietuvių k.) apie didįjį dramaturgą. Vėliau dalyviai bendraudami su Romeo ir Džuljeta šiek tiek papildo informaciją gautą iš filmuko. Na, o tuomet smagiausia dalis - praktinė užduotis, kurios metu dalyviai tampa Šekspyrologais. Užduoties metu dalyviai turi susiskirstyti į komandas ir sudėlioti pasirinktą dėlionę, kurioje pavaizduotas vienas iš svarbiausių Viljamo Šekspyro gyvenimo įvykių ar objektų. Baigę praktinę užduotį dalyvių komandos chronologine tvarka atsako į pateiktus klausimus susijusius su jų dėlionėje pavaizduotu įvykiu ar objektu. Užsiėmimo pabaigoje vyksta refleksija - aptariamos naujai įgytos žinios ir patirtys. Po edukacinio užsiėmimo dalyviai iškeliauja kupini netikėtų ir ryškių emocijų.


Edukacijos metu dalyviai supažindinami su pieno keliu iki mūsų stalo, ledų istorija (kaip ledai atsirado imperatorių laikais, iki ledų atsiradimo Lietuvoje kunigaikščio Gedimino laikais ir iki šių dienų ledų gamybos ir ragavimo procesų). Dalyviai kartu su edukacijos mokytoja gamina ledų masę, maišo vaflių tešlą, kepa vaflius, verda karamelę (dalyviai nuo 5 klasės), šaldo pieno masę ir gamina ledus juos puošia įvairiais, pabarstukais, karamele, riešutais... Visi dalyviai degustuoja ledus.


Nuo plokštumos iki erdvinės formos (nuotolinė)

Popierius buvo išrastas Kinijoje maždaug 105 metais, o popieriaus lankstymo menas greičiausiai atsirado netrukus po to. Ir popierius, ir popieriaus lankstymas netruko paplisti visame pasaulyje skirtingomis formomis ir skirtingais pavadinimais: papier-mache, korėjiečių hanji, kinų zhezhi arba mums geriausiai žinomu japonų origami. Ši edukacinė programa parengta, naudojant origami lankstymo techniką. Jos tikslas – supažindinti moksleivius su popieriaus lankstymo ir formavimo metodika, bei jos panaudojimu skirtingose gyvenimo srityse. Visai nesvarbu kokią figūrą gausime galutiniame rezultate, svarbu, kad moksleiviai suprastų erdvinių figūrų iš popieriaus lapo kūrimo metodiką. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su popieriaus lankstymo pirminėmis schemomis ir išmoks jas skaityti. Tada iš vieno popieriaus lapo išlankstys erdvinį daiktą, formą ar dėžutę. Lankstymas padeda suvaldyti popierių ir tai kelia atradimo džiaugsmą.  Užsiėmimo pabaigoje diskutuosime apie popieriaus lankstymo meno panaudojimą ir pritaikymą. Moksleiviai sužinos, kad lankstymo įgūdžiai gali būti pritaikyti grafiniame ir industriniame dizaine, rūbų ir pakuočių dizaine, tekstilėje ir keramikoje, architektūroje ir teatre. Šio edukacinio užsiėmimo nauda yra visapusiška, jo veiklos lavina akių ir rankų koordinavimą, eiliškumo įgūdžius, matematikos pagrindimą, erdvinius įgūdžius, atmintį, kantrybę, susikaupimą ir dėmesį. Popieriaus lankstymas taip pat lavina smulkiąją motoriką ir psichinę koncentraciją. Prie viso to prisideda ir socialinis aspektas – moksleiviai sužinos apie kitas kultūras. Lankstydami moksleiviai pritaikys matematines žinias: simetriją, atstumus, proporcijas, geometrines formas, erdvės supratimą, sekas ir kt. Šio edukacinio užsiėmimo ir procesas, ir rezultatas suteiks moksleiviams naujų patirčių ir džiaugsmo.


Interaktyvus žongliravimo spektaklis „Žonglieriaus pasakaitė“ ir žongliravimo pamoka visiems dalyviams

„Žonglieriaus pasakaitė“ - žongliravimo, šiuolaikinio cirko spektaklis vaikams su prietemoje šviečiančiais žongliravimo
įrankiais. Naujas triukas – žonglieriaus teatriukas! Į du lagaminus telpantis spektaklis atkeliauja į mokyklas! Žiūrovai
nusikels į pasaką, į miško aikštelę, kurioje sutems. Ten išgirdus, dar negirdėtus, žongliravimo garsus, regės mėnulį, naktinį
drugelį, grybautoją ir jonvabalius. O svarbiausia, kad visi vaikai dalyvaus pasakoje ir kartu kurs pasakiškus burtus. Laikas
prabėgs linksmai ir prasmingai, vaikai sužinos kaip galima žongliruoti, lavins kūrybiškumą. Šiam įspūdingam reginiui reikia
tam tikrų sąlygų t.y. pritamsintos patalpos. Spektakliukas gali vykti ir dienos metu, pritamsinus langus ( langus uždengiame
prieš renginį, tik reikia atsiųsti langų dydį ir skaičių). Patalpa pasikeičia išjungus įprastą apšvietimą ir įjungus ultravioletinę
lempą. Nekreipkit dėmesio į lubų aukštį, per žemos jos nebus. Poetišką, nuotaikingą „Žonglieriaus pasakaitę“, mėtydamas ir
gaudydamas įvairiausius daiktus, seks šiuolaikinio cirko artistas Mantas Markevičius. Žongliravimu jis susidomėjo 2000 m.
Pramokęs šio meno ėmė ne tik kurti, bet ir mokė vaikus bei paauglius žongliravimo meno. Du jo mokiniai dalyvavo talentų
televizijos projektuose. Artistas kūrė programas vaikams, dalyvavo įvairiuose socialiniuose ir edukaciniuose projektuose.
2008 m. susidomėjo šiuolaikiniu cirku. Subūrė šiuolaikinio cirko trupę „Naujas Vilniaus Cirkas: Antigravitacija“. Sukūrė
pirmąjį žongliravimo spektaklį Lietuvoje: „Stebuklingas medis“, skirtą visai šeimai. 2011 metais buvo nominuotas
„Auksiniam scenos kryžiui“, už šiuolaikinio cirko, kaip žanro, populiarinimą Lietuvoje. Taip pat sukūrė šiuolaikinio, naujojo
cirko spektaklius: „Nėra laiko“, ‘’Kelionė’’, „Žvejas“ ir ‘’Aš esu...“. Šiemet šiuolaikinio cirko artistas skaičiuoja aštuonioliktus
metus scenoje.


Edukacijos metu mokiniai susipažins su istoriniu bei įvairių šalių tradicijomis naviguojant. Sužinos kaip orientuotis erdvėje pagal dangaus objektus. Išmoks orientuotis erdvėje naudojantis kompasu. Gebės palyginti Saulės sistemos dydžius naudojantis planetų modeliais. Susipažins su meteorologinėmis sąlygomis planetose.
Edukacija prasideda 32 metrų aukščio apžvalgos aikštelėje, kurią galima pasiekti laiptais ir liftu, Saulės rato ir planetų modelių apžiūrėjimu. Dalyviai teoriškai supažindinami su navigavimu istoriniame ir kultūriniame kontekste. Susipažinus su teorine informacija, kompaso naudojimo principais, prasideda kosminė kelionė lauke po Saulės sistemos planetas.


Obelynė-tai gamtininko profesoriaus Tado Ivanausko įkurtas parkas ir įveistas sodas jo sodyboje, Akademijos miestelio pakraštyje. Sodyba paskelbta respublikinės reikšmės istoriniu, kraštovaizdžio ir architektūros paminklu. Atvykę į Tado Ivanausko Obelynės sodybą- memorialinį muziejų, pasinersite į gamtos oazę, kurioje fotoaparato ir mobiliojo telefono dėka užfiksuosite gamtos grožį įvairiu metų laiku. Čia Jūs išmoksite stebėti ir pažinti mus supančią aplinką bei susipažinsite su pagrindiniais fotografavimo principais. Patys surinkę gamtinę medžiagą kursite natiurmortą, jį fotografuosite. Edukatoriaus pagalba mokysitės kaip teisingai, atsižvelgiant į šviesą, kampą ir formą, fotografuojama objektai.


Edukacijos metu vaikai susipažins su abstrakcija kaip meno rūšimi. Edukacijos tikslas : sukurti paveikslą - abstrakciją ant drobės.
Edukacijos pradžioje vaikai išklauso informaciją apie tai, kas yra abstrakcija. Vaikams parodomi ant popieriaus atspausdinti įvairių dailininkų darbų pavyzdžiai.
Ant drobės su porėmiu akriliniais dažais pasiūloma sukurti abstraktų paveikslėlį, kurį galės parsinešti namo. Paveikslo kūrimas - nuostabus, įtraukiantis procesas, kuriame kiekvienas vaikas tampa unikalus su savo individualiu piešimo, tapymo stiliumi.
Kūrybinio proceso pabaigoje vaikai skatinami pasidalinti savo mintimis apie abstrakcijos kūrimą.
Abstrakcijos kūrimas išlaisvina vaiko fantaziją, leidžia jam kūrybiškai tobulėti, laisvai derinti spalvas ir ieškoti savito raiškos būdo.


Prisiminkime tai ką sakė žymieji menininkai: Fluxus pradininkas J. Beuys yra pasakęs, kad kiekvienas žmogus yra menininkas. Prancūzų konceptualistas P. Bismuth šią mintį perfrazavo: „Kiekvienas yra menininkas, bet tik menininkai tai žino.“ Ir savo parodoje Pompidou centre eksponavo šokoladukus – sukurtus pagal menininko sukurtą receptą. Jei publika vartoja meną, tegul suvartoja ir kažką skanaus. Taigi: kas yra meno kūrinys ir kodėl keisčiausi daiktai tampa menu? K. Malevičiaus „Kvadratas“ yra menas, M. Duchampo pisuaras – menas, A. Warholo sriubos skardinės iš prekybos centro – menas, Y. Kleino mėlynai nudažytos drobės ... Ir ne bet koks menas, o patekęs į meno istorijos vadovėlius ir keičiantis meno istoriją! Britų menotyrininkas J. Bergeris teigia, kad atvaizdo prasmė keičiasi priklausomai nuo to, ką matome greta jo arba iškart po jo. Remdamiesi šia metodika, ir analizuosime meno kūrinius esančius parodoje. Pasvarstykime jei skardinę sriubos matome parduotuvės lentynoje – ji nėra menas, pisuaras tam skirtoje vietoje – taip pat, o patekę į galerijas ir muziejus daiktai įgyja kitą prasmę. Ir tai dar ne viskas – norėdami suprasti tuos keistus objektus ar tapybą (pavyzdžiui, J. Pollocko abstraktųjį ekspresionizmą (juk yra tekę girdėti, kad ir „mažas vaikas taip sugebėtų“, „ir aš taip galiu“), turime ne vien pamatyti juos meno šventovėse, bet ir suprasti KONTEKSTĄ – kas buvo prieš tai ir kas sekė po to, ką kūrė menininkas iki sugalvodamas tas „keistenybes“. Pasitelkdami įvairius metodus edukatoriai mokinius pakvies į kelionę po MO muziejų. Vaikščiodami po parodą ir aptardami kūrinius, kurie atrodo „kodėl tai menas“ bandysime patalpinti juos iš muziejinės erdvės į dalyvių įvardintas vietas ir matysime, kaip keisis meno paskirtis, diskutuosime, ieškosime argumentų, būsime meno kritikai, o tai mums padės suvokti, kaip šie meno kūriniai atsirado, kaip juos menininkai sukūrė ir kodėl jie yra tokie svarbūs šiandiena, kokia jų reikšmė šiandieniniame meno kontekste.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Ar įmanoma prisiliesti prie kūrinio? Kviečiame 6–9 m. vaikus tai padaryti edukacijoje „Patyriminis teatralizuotas knygos skaitymas“. Edukacija skirta vaikų grupėms, jos metu dalyviams pristatoma knyga (siūlomų edukacijai paruoštų kūrinių sąrašą pridedame),  jos autorius, perskaitomas  ir aptariamas kūrinys. Dalyviai trumpai supažindinami su edukacijoje naudojamu rekvizitu, pasirinkta lėlių teatro rūšimi (šešėlių teatras, pirštininės, lazdelinės lėlės arba objektai), valdymo technika. Edukatorius garsiai skaito kūrinį, o dalyviai valdo lėles, objektus ir/arba kuria garsinius, šviesos ar kitokius efektus, gali atlikti scenos darbininko ar asistento funkcijas.  Knygos inscenizavimas ilgam palieka įspūdį ir praturtina bei išplečia tekstą, padeda juo pasimėgauti skaitymo sunkumų turintiems vaikams.


Edukacinis užsiėmimas apie Lietuvoje vykdytus nacių okupacinio režimo nusikaltimus, iš kurių ypatingas dėmesys skiriamas žydų geto reiškiniui Antrojo pasaulinio karo laikotarpiu. Dalyviai supažindinami su gete atsidūrusių vaikų gyvenimu: atliekant užduotis, išsiaiškinama, kaip konkrečiai atrodė geto buitis, kokie anuomet galiojo draudimai, kokių įtampų kupina buvo socialinė aplinka, koks buvo nuolatinės stokos paženklintas maistas, koks skurdus, bet šviesus buvo laisvalaikis... Remdamiesi autentiškomis dienoraščių ištraukomis, dalyviai taip pat analizuoja įvairius gete gyvenusių jaunuolių psichologinius patyrimus – jausenas ir emocijas, kurias vienaip ar kitaip nulemdavo išoriniai gyvenimo gete elementai. Užsiėmimas skatina pažinti skausmingąsias Lietuvos ir pasaulio istorijos patirtis, kviečia intensyviems empatijos momentams, ugdo loginį ir analitinį mąstymą, gebėjimus kūrybiškai generuoti idėjas, aiškiai dėstyti mintis ir bendradarbiauti grupėse.


Edukacija "Patirk pasaką" (beglobio gyvūno tema)

Įtraukianti edukacija „Patirk pasaką“ tai pojūčių žaidimų ir knygos sinergija su teatro elementais,
kai skaitoma knyga tarsi atgyja, yra išjaučiama ir išžaidžiama, o dalyviai nejučia plečia akiratį, atranda ir sužino
naujų dalykų, lengviau juos įsisavina.
Šia edukacija siekiama sukurti teigiamą, malonią asmeninę patirtį, susijusią su knygos skaitymu, auginti meilę literatūrai. Taip pat siekiama iškelti beglobių gyvūnų problematiką, permąstyti žmogaus vaidmenį joje, kūrybiškai ieškoti galimų sprednimo būdų.
Edukacijos metu balsu skaitoma F. Nonn ir kt. knyga "Mopso Karlo istorija. Kaip jis pasiklydo ir rado kelią namo". Tuomet kartu su dalyviais ji atpasakojama ir visas siužetas išžaidžiamas per sensorines veiklas (liečiant objektus ir skirtingas tekstūras, klausant aplinkos garsų įrašų, uodžiant kvapus ir juos susiejant su galimais objektais, pastebint detales aplinkoje, kuriant vizualų plakatą). Kalbama apie žmogaus ir šuns uoslės skirtumus.
Visi dalyviai aktyviai įsitraukia į dinamiškas, kas 5-10 min besikeičiančias veiklas.
Edukaciją veda Ineta Dirmienė, edukatorė, asociacijos
"Kūrybinės jungtys" kurianti praktikė.


Mokinius pasitinka šeimininkė ir pakviečia į savo dūminę gryčią, kur laukia pasamdytas daraktorius. Vaikai tampa XIX a. slaptosios mokyklos mokytiniais: skaito „graždanką“, rašo žąsies plunksnomis ant medinių lentelių, patys pasisiuva sąsiuvinius ir juose rašo metalinėmis plunksnomis. Mokslus nutraukia į gryčią įsiveržęs žandaras, tuomet vaikai puola dirbti įvairiausių ūkio darbų...


„Pirmosios lietuviškos knygos ir spaustuvės Vilniuje“ (nuotolinė paskaita)

ZOOM pagalba paskaitos metu apžvelgsime knygų gimimo istorijas pasaulyje iki sukuriant  spausdinimo presą, prisiminsime, kas ir kada sukūrė dabartinio popieriaus prototipą, o kam teko garbė sukonstruoti pirmąjį knygų spausdinimo aparatą. Pažintį su Vilniuje įsikūrusiomis pirmosiomis spaustuvėmis pradėsime nuo 2022 m. 500 metų jubiliejaus šventusios čia spausdintos knygos ir spaustuvininko, davusio pradžią spaustuvėms Vilniaus mieste. Paskaitos metu susipažinsime senosiomis spaustuvėmis bei jų spausdinama medžiaga: knygomis, laikraščiais, valstybiniais dokumentais.
Aiškinsimės, kokie Lietuvos valdovai ir didikai turėjo didžiausią įtaką rašto kultūrai, knygų atsiradimui bei lietuvių kalbos puoselėjimui. Kuri spaustuvė išleido pirmąją lietuvių kalba parašytą knygą Lietuvoje ir kodėl pati pirmoji lietuviška knyga M.Mažvydo „Katekizmas“ buvo išleista ne Lietuvos teritorijoje? Paskaitos pabaigoje moksleiviai turės galimybę įtvirtinti išgirstas žinias telefonų ar planšečių pagalba žaisdami „Kahoot“. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.
Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti pirmųjų spaustuvių ir knygų atsiradimo istoriją, priežastis, skatinama pagarba ir domėjimasis miestų istorija, kultūra, materialiu ir nematerialiu paveldu ir jo tausojimu.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Edukacinio užsiėmimo metu dalyvius supažindinti ir išmokyti gamtoje atpažinti gyvūnus iš paliktų jų veiklos požymių, net nepamačius pačių gyvūnų. Tikra tiesa, kad būnant gamtoje ne visada pasiseka pamatyti šaką tarškinantį didįjį margąjį genį, rudenį išgirsti riaumojantį taurųjį elnią ar ankstyvą pavasarį aptikti olą rausiančią rudąją lapę. Tačiau, kad žvėrys gyvena vienoje ar kitoje vietoje, išduoda palikti įvairūs jų veiklos pėdsakai. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai mokomi atpažinti savo krašte aptinkamus gyvūnus, įvardinti jų požymius, paaiškinama apie jų prisitaikymą gyvenamoje aplinkoje, maitinimosi ypatumus. Įsitikinti, ar tapo tikrais pėdsekiais, dalyviai gali pasitikrinti spręsdami interaktyvų klausimyną.
Edukaciniame užsiėmime naudojamos natūralios, iš gamtos parneštos priemonės, kurias dalyviai gali apžiūrėti, liesti rankelėmis (priemonės termiškai apdirbtos ir paruoštos estetiškai).

Pažinimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacijos dalyviai išmoks komunikuoti radijo technologijomis (racijomis).
Edukacija vyksta tiek edukacinėje klasėje tiek lauke, ieškant informacijos muziejaus lauko ekspozicijoje esančioje Saulės sistemos modelyje. Edukacijos dalyviai supažindinami su elektromagnetinių bangų sklidimu įvairiose erdvėse. Išbando radijo komunikavimo stoteles (racijas). Pasiskirsto komandomis ir gauna užduotis. „Misijos kontrolė“ lieka edukacinėje klasėje, o „astronautai“ keliauja po lauko ekspoziciją ieškoti informacijos. Komunikuojama radijo stotelių pagalba. Atlikus užduotis, visi susirenka edukacinėje klasėje ir vyksta užduočių aptarimas, diskusija dalyviams aktualiais klausimais.


Muzikinis spektaklis "Deivių archeologija" ir kūrybinės muzikinės dirbtuvės

Muzikiniame spektaklyje "Devių archeologija" kūrėjai skleidžia taikios visuomenės viziją. Senosios Europos tyrinėtoja- Marija Gimbutienė, antropologė, neolito europinės civilizacijos tyrėja teigusi, kad moterų pasaulėjauta paremtos civilizacijos pagrindą sudarė meninė kūryba ir nematerialios vertybės. Pasak mokslininkės, Senosios Europos pirmtakai garbino moteriškos giminės dievybes – žemės, gamtos, namų židinio, lemties, mirties ir pomirtinio pasaulio deives, kurios globojo ir puoselėjo taikų žmonių sugyvenimą, tarpusavio santykių darną, pagarbų požiūrį į gamtą ir žmogaus gyvybę. Gimbutienės teorija apie Senosios Europos taikios matriarchatinės visuomenės žlugimą ir karingosios patriarchalinės kultūros įsigalėjimą, kai Europą iš dabartinės Rusijos pietinių stepių užplūdo karingųjų indoeuropiečių gentys, šiandienos pasaulį sukrėtusių įvykių fone įgyja naujo aktualumo.„Deivių archeologija“, sukurta pasitelkiant Gimbutienės mokslines įžvalgas, jos aprašytų dievybių simboliką ir charakteristikas, polifonine sutartinių bei įvairių gamtos garsų kalba pasakoja apie esminius žmogaus ir gamtos gyvenimo etapus. Senovės baltų mitinės dievybės Žemyna, Laima, Austėja, Giltinė, Vėlių motė spektaklyje atgyja žuvies, paukštės, gyvatės, bitės ir panašių toteminių figūrų pavidalais, o veiksmo fabulą įrėmina mitai apie Elnią Devyniaragį ir Pasaulio medį. Ypatingą spektaklio atmosferą kuria scenografija, primenanti archeologinių kasinėjimų vietą. Po spektaklio surengiamos kūrybinės sutartinių giedojimo dirbtuvės.


Tikslas – skatinti mokinių domėjimąsi Užgavėnių šventės papročiais, skatinti tradicijų testinumą, parodyti Užgavėnių kaukių personažų įvairovę. Uždaviniai: 1. Skatinti mokinių domėjimąsi etnine kultūra. 2. Supažindinti su svarbiausiais Užgavėnių papročiais ir pagrindiniais personažais 3. Supažindinti su papjė mašė darbo metodika ir pasigaminti kaukę pagal šią techniką.4. Skatinti mokinių smalsumą, vaizduotę, norą kurti, improvizuoti. Priemonės: kaukių pagrindai, indai, lipalas, laikraščiai, plėvelė, popierius ir kitos priemonės kaukės dekoravimui. Metodai: pasakojimas, aiškinimas, diskusija, kaukių demonstravimas, stebėjimas, individualus kūrybinis darbas. Veiklos aprašymas: užsiėmimo dalyviai ekspozicijoje supažindinami su kaukių paroda. Dalyviai susipažįsta su persirengėlių vaikštynėmis, dainomis. Užsiėmimo metu jie sužino, kas yra Užgavėnės, kodėl per šią šventę vejama iš kiemo žiema ir kviečiamas pavasaris, kodėl deginama Morė, laistoma vandeniu, kodėl reikėjo daug riebiai valgyti – dažniausiai 7, 9, 12 kartų. Per Užgavėnes rengiamas karnavalas – žmonės persirengia įvairiais gyvūnais ir kitomis būtybėmis. Praktinio užsiėmimo metu dalyviai mokomi pasigaminti charakteringą kaukę papjė mašė technika. Siektini rezultatai Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai geriau suvoks praeities kultūrinio-paprotinio palikimo unikalumą ir svarbą šiomis dienomis. Suvoks liaudies meną, susipažins su įdomiomis ir galbūt dar nežinomomis Užgavėnių šventės tradicijomis. Lavins vaizduotę, kūrybinį mąstymą. Pasigamins Užgavėnių kaukę papjė mašė technika.


Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Didelis gyvenimo tempas ir aktyvus informacinių technologijų skverbimasis į kasdienį gyvenimą paveikia mokinių įsitraukimą į aktyvų laisvalaikį. Kartos keičiasi, keičiasi įpročiai ir pomėgiai. Kokį džiaugsmą kažkada suteikdavo išvykos į gamtą ar kaimą. Šiandien tenka sugalvoti įdomių žaidimų, kad vaikai norėtų žaisti, dalyvauti užsiėmimuose, kad judrūs žaidimai konkuruotų su kompiuteriniais. Orientacinis žaidimas – tai veikla skirta moksleiviams, kurie nori su vietovės lankytinais objektais susipažinti kitaip. Tikslas – ne tik surasti užduotyje aprašytą vietą ir susiorientuoti aplinkoje, tačiau svarbu įveikti logines, su dvaro gyvenimu susijusias užduotis, taip praplečiant savo akiratį ir papildant istorines žinias. Atvykę išbandyti orientacinį žaidimą dvaro teritorijoje, moksleiviai atras daug įdomių objektų, patrauklių, vietų. Žaidimo pavadinime slypi kvietimas jas atrasti, pažinti ir tyrinėti. Orientacinis žaidimas – smagi, aktyvi ir įtraukianti veikla. Tai lyg varžybos, kurioms nereikia specialaus fizinio pasiruošimo, todėl dalyvauti gali visi mokyklinio amžiaus vaikai. Supažindinus su žaidimo taisyklėmis dalyviai yra paskirstomi arba pasiskirsto patys į nedideles komandas. Vadovaudamiesi stilizuotu teritorijos žemėlapiu ir užduočių tekstais išgvildena užduotis, o teisingus atsakymus suranda pažymėtose vietose esančiose lentelėse su žaidimo simboliais. Žaidimą laimi daugiausia teisingų užduočių per trumpiausią laiką išsprendusi komanda. Orientacinis žaidimas "Atrask, pažink, tyrinėk" – tai aktyvi edukacinė kelionė, pasakojanti negirdėtas dvaro gyvenimo istorijas ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Laimėjusios komandos laukia apdovanojimas, o kitų dalyvių – azartas, lenktyniavimo ir pažinimo džiaugsmas.


Kultūrinė edukacinė programa - orientacinė ekskursija „Vienos gatvės istorija“

Kultūrinės edukacinės programos - orientacinės ekskursijos „Vienos gatvės istorija“ tikslas pažinti prieš du šimtus metų škoto Williamo Hastie suprojektuotą pirmąjį Vilniaus prospektą – vieną svarbiausių ir žinomiausių Lietuvos sostinės gatvių, savyje talpinančią visą paletę urbanistinių, istorinių ir kultūrinių miesto spalvų. Ne kartą keitęs pavadinimą, vėliavas ir skulptūras, 1989 m. galiausiai karūnuotas Gedimino prospektu. Komandinių užduočių pagalba moksleivius siekiama įtraukti į gyvą gatvės tyrinėjimą, supažindinti su čia buvusių bankų, teatrų ir kitų pastatų paskirtimi ir kaita, skatinti susieti dabarties sąsajas su praeitimi, ugdyti komandinį darbą, plėsti intelektines moksleivio galias, jo aktyvumą, pilietiškumą ir atsakingą požiūrį į paveldo išsaugojimą. Supažindinti su istorinius įvykius žyminčiomis vietomis, architektūros ir kultūros vertybėmis, meniniais elementais, istoriniais reliktais. Ekskursijos metu moksleiviai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, kurios papildytos vizualine medžiaga. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.


Edukacinė etnokultūrinė programa ,,O, tai arklys"  skirta 1-10 kl. mokiniams. Apsilankymas ,,Utenos žirgyne“ – tai unikali galimybė pabūti prie žirgų, pažinti jų rūšis, sužinoti  kodėl arklys, žirgas buvo laikomas pagrindiniu ūkio pagalbininku. Pamatysite kuo žirgai šeriami, kur miega, kaip paruošiami jodinėjimui, kinkymui.  Galėsite pamaitinti žirgus savo atsivežtais skanėstais. Aplankę žirgyno augintinius, smagiai įsitrauksite į tradicinio muzikavimo linksmybes: mokysitės padainuoti liaudies dainą, išmėginsite tradicinius muzikos instrumentus ( skudučius, kankles, kleketus ir kt. tarškalus) ir sukursite instrumentinį pritarimą liaudies dainai,  žaisite judriuosius liaudiškus žaidimus, ratelius ir šokius. O visų linksmybių pagrindinis veikėjas bus -  ŽIRGAS.
Edukacijos trukmė : 90 min. Kaina dalyviui: 5 Eur Jūsų laukiame: ,,Utenos žirgyne“ - Liepų g. 31, Joneliškių km., Utenos raj. sav. Kontaktai: +37065029522


Edukacija "Junk taškus" susideda iš keturių dalių: 1. Pabudimas 2. Tyrinėjimas 3. Abejojimas ir permąstymas 4.Apibendrinimas Kiekviename žaidimo etape mokiniai iš naujo permąsto gautą 1 iš 5 scenarijų, kelia klausimus ir taip plečia asmeninį kritišką požiūrį. Pabudimo žaidimo fazėje mokomasi, kaip užduoti tikslius klausimus siekiant gauti kuo aiškesnius ir daugiau informacijos turinčius atsakymus. Žaidimo dalyviai susipažįsta su atviro ir uždaro tipo klausimais, mokosi juos formuluoti. Tyrinėjimo žaidimo fazėje žaidimo dalyviai išbando: 1.Nežinomybės kvadratą, paremtu Johario lango teorija 2."Penkių Kodėl klausimų" metodiką 3.Ledkalnio metodologiją. Abejojimo ir Permąstymo žaidimo etapuose dalyviai sukuria kelias naujas žaidimo pradžios versijas ir jas pristato. Apibendrinimo fazėje vyksta gili refleksija (kas čia buvo? ką darėme? ką išmokau? kur tai galiu taikyti? ir t.t.). Taip įtvirtinimas gautų žinių pamatas.


Senųjų amatų dirbtuvės "Lėlytės iš linų pluošto"

Susitikimas prasideda pasakojamu, kaip mergaitę nuo velnio išgelbėjo linas. Taip edukacijos dalyviai nukeliauja į tuos senus laikus, kai buvo garbinamas lietuvių gausiai augintas augalas linas. Pristatoma lino augimo, derliaus nuėmimo ir apdirbimo istorija - dalyviai nagrinėja stenduose pateiktą informaciją, diskutuoja, Pristatomi senovinių žaislų gaminimo būdai, medžiagos. Naudojant vieną iš gamtinių medžiagų - išdirbtą lino pluoštą, dalyviai patys, padedami edukatorių, pasigamina lėlytes.


Baltijos gintaras - Lietuvos auksas (Išvažiuojamoji)

Pasakojimas ir legendos apie Baltijos gintaro atsiradimą. Video medžiaga apie gintaro gaudymą, apdorojimą, suvenyrų kūrimą. Praktiniai užsiėmimai kaip atskirti tikrą gintarą, apdirbimas primityviais instrumentais. Suvenyro gamyba.


Panevėžio rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Programa vyksta G.Petkevičaitės-Bitės muziejuje. Čia pristatoma krašto istorija, susijusi su to laikmečio veikėjų – Lauryno Ivinskio. G.Petkevičaitės-Bitės, Mato Grigonio veikla ir kūryba. Programoje naudojami loginiai, kūrybiniai žaidimai, menant mįsles, sekant pasakas, mokantis liaudies dainų, spėjant augalų ir senovinių reiškinių pavadinimus. Į veiklas įtraukiami visi dalyviai - atliekant grupines užduotis jie skatinami bendradarbiauti, ugdyti kūrybiškumą, kultūrinį pažinimą.


Užsiėmimo metu kviečiama susipažinti su viena įdomiausių kultūros paveldo dalių – knygrišyste bei tvarumo principais, kurti saugojat gamtą, atsakingai naudojant išteklius.
Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinėje dalyje, naudojant skaidres ir pažintinį filmuką, mokiniai supažindinami su knygrišystės amato raida, įrankiais, medžiagomis, knygos gimimo etapais; pristatomi tvarumo principai – sumažink, panaudok antrą kartą, perdirbk, nekenk gamtai. Praktinėje dalyje mokiniai mokysis knygos įrišimo ir apipavidalinimo bei susikurs ekologišką užrašinę. Užrašinei naudojamas perdirbtas ir ekologiškas popierius, viršeliui apipavidalinti naudojamos tvarios medžiagos. Mokiniai ją kuria pasinaudodami išgirsta informacija, pasitelkdami fantaziją, kūrybiškumą. Sukurtą ekologišką užrašinę vaikai išsineša su savimi.


Klaipėdos apskrities Ievos Simonaitytės viešoji biblioteka

Edukacinio žaidimo ,,Spaustuvės detektyvas: Gutenbergo kodas” dalyviai, spręsdami detektyvines užduotis, susipažins su autentiška spaustuvės aplinka, spaudos technologijos raida nuo seniausių iki mūsų laikų, lietuviškos spaudos ir raštijos pradžia Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje. Įsitraukdami į detektyvinį - pažintinį žaidimą apie Pasaulio ir LDK spaudos spaudos ir raštijos istoriją bei paveldą lavinsime kūrybiškumo, komandinio darbo ir problemų sprendimo gebėjimus.


„ĮsiGILINAM“ – interaktyvus maršrutas po Lietuvos Tautinio atgimimo ąžuolyną

Ar žinai, kad greta Jono Basanavičiaus gimtinės auga nepaprastas ąžuolynas, kuriame darniai susipina gamta ir mūsų tautos istorija? Jei nori jį atrasti ar geriau pažinti – kviečiame į spalvingą, linksmą ir turiningą kelionę! O keliaujant istorijas apie šią unikalią vietą tau pasakos paslaptingieji Ąžuolyno gyventojai – gilinukai. Niekas nežino, kada tiksliai jie įsikūrė Ąžuolyne ir iš kur čia atkeliavo. Aišku tik tai, kad Ąžuolynas tapo jų namais.

Gilinukų namelius atrasi ir jų pasakojamas istorijas išgirsi naudodamasis Ąžuolyno žemėlapiu ir gvildendamas kitoje jo pusėje esančias užuominas. Aplankęs visus gilinukus, sužinosi skaičių kodą, kuris tau padės atrakinti muziejuje esantį prizų namelį.


Edukacija " Nuo Agluonos iki Apaščios- pažink Biržų miestą"

Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Atlikdami įvairias užduotis veiklos lapuose ,žaisdami susipažinsime su upėmis, kurios teka per Biržų miestą, keliausime prie Biržų pasididžiavimo, vienintelės Lietuvoje bastioninės pilies, Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios, lankysimės prie oriosios Evangelikų reformatų bažnyčios ir galiausiai pasieksime Apaščios upę.
Laukia įdomi pažintinė kelionė Biržų mieste!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Duonelė kasdieninė“ skirtas 1-4 klasių mokiniams. Šio užsiėmimo tikslas – supažindinti mokinius su ruginės duonos kepimo tradicija Lietuvoje. Arklio muziejuje aukštaitiškoje sodyboje pasitikusi šeimininkė pristato XIX a. valstiečio buitį, supažindina su sodybos aplinka, būdingais pastatais. Susirinkę į trobą programos dalyviai užsiėmimą tęsia prie jau iškūrentos krosnies ir užminkytos duonos duonkubilio. Remiantis asmenine patirtimi mokiniai supažindinami su duonos kepimo, jos vartojimo tradicijomis šeimos švenčių, apeigų metu, palyginama su šiandienine situacija. Mažiesiems medžiaga pateikiama žaidimo forma, pasitelkiant pasakas, patarles, užduodant mįsles. Aptariami žemės ūkio darbai (sėja, pjovimas, kūlimas ir malimas), juos lydėjusios tradicijos. Šeimininkė pasakoja apie krosnį ir įrankius, rodo žarsteklį ir žarsto žarijas. Mokiniams pasakojama apie duonos kepimo papročius, jos ruošimą, sudėtines dalis. Pagaliau rodomas duonkubilis su jau iškilusiu raugu – pasakojama apie duonos minkymą. Iš krosnies iškasamos žarijos, mato, kaip su pušine iššluojamas krosnies padas. Šeimininkė atneša ližę, deda ant jos ajerų ir formuoja pirmąjį kepalą. Mokiniai mato, kaip pašaunamas kepalas, gali pauostyti ir paragauti nekeptos duonos. Paskui ir jie savo rankomis formuoja mažus kepaliukus – pagrandukus, kuriuos šeimininkė pašaus į pečių. Atliekant praktines užduotis, pradinių klasių mokiniams padedama, skiriamas didesnis individualus dėmesys, patariama, kaip laikyti tešlą, formuoti kepaliuką. Dirbama kruopščiai, atsakingai ir atidžiai. Duonai iškepus dalyviams šeimininkė primena senolių minkles ir jų aktualumą šiandien. Dalyviai išsidalija savo duoneles-pagrandukus. Baigus darbus, vyksta užsiėmimo, naujų patirčių aptarimas, dalinamasi, kas labiausiai patiko, ar buvo sunku, kuri dalis buvo sunkiausia. Trumpai įtvirtinamos įgytos žinios.


Kas padėjo kiaušinį? (išvažiuojamoji edukacija)

Kiaušinis – gyvybės pradžia gamtos pasaulyje. Gyvybės atsiradimas kiaušinyje jau nuo senų laikų apipintas mitais ir mįslėmis, o kiaušinis, kaip simbolis, reikšmingas įvairių šalių kultūrose. Šis magiškas kūrinys geba keisti savo turinį ir tapti gyvybe. Ar žinote, jog paukščiai yra ne vienintelė gyvūnų grupė, kuri deda kiaušinius? Edukacijos metu susipažinsite su plačia kiaušinių įvairovę, sužinosite kokie gyvūnai vietoje sėdėjimo lizde, kiaušinius saugiai užkasa žemėje, ir kurių gyvūnų kiaušiniai yra patys mažiausi, kartais, sunkiai matomi akimis. Kviečiame stebėti ir tyrinėti gyvūnų pasaulį, liesti ir atrasti kiaušinių paslaptis, bei sužinoti nuo ko viskas prasideda.


Prisijaukinkime siaubą! Siaubo istorijų pasaulis...

Siaubo istorijos – tarsi amerikietiški kalneliai ar motokroso lenktynės - tam tikros rūšies pramoga ar ekstremalus sportas, bet tik stiprių pojūčių mėgėjams. Šis užsiėmimas skirtas patiems drąsiausiems arba priešingai – tiems, kam savo baimes reikia įveikti labiausiai – patiems bailiausiems. Užsiėmimo metu sužinosime, kad velnias ne toks jau ir baisus, kaip yra piešiamas... Po siaubo žanro skraiste telpa labai daug ir įvairių formų kūrybos. Užsiėmimo metu bus supažindinama su įvairiais siaubo elementų turinčiais folkloro žanrais: siaubo pasakomis, mitologinėmis sakmėmis, šiurpėmis ir sakmiškaisiais pasakojimais (miesto sakmėmis), šiek tiek susipažinsime ir su kitais siaubo elementų turinčiais žanrais: siaubo literatūra, filmais, vaizdo žaidimais. Trumpai susipažinę su teorija, pereisime prie praktinės dalies – įvairių žaidimų, estafečių ir galiausiai improvizuoto šiurpės kūrimo. Pasitelkiant įvairias rankdarbiams reikalingas priemones (karoliukus, siūlus, medžiagos skiautes), edukacijos dalyviams siūlysime su(si)kurti unikalią ir originalią lėlę – Siaubuoklėlę. Užsiėmimo metu netruks mistiškų pasakojimų, praktinių užduočių ir, žinoma, sveikos dozės siaubo...


SIMBOLIS, LIUDIJANTIS ŠLOVĘ: MONOGRAMOS KŪRIMO DIRBTUVĖS

Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Daugelį amžių valdovai naudojo monogramas kaip ypatingo statuso ir pasididžiavimo simbolius. Monogramos buvo dedamos ne tik ant įvairių daiktų, baldų, pinigų, bet ir puošdavo rūmų interjerus. Nuo visoje Europoje paplitusios monogramų mados neatsiliko ir Lietuvos valdovai. Monogramas su Žygimanto Augusto inicialais galima rasti ant koklių bei rombo formos stikliukų, puošusių langus. Tokią pat stiklo formą naudosime ir mes, kurdami savo monogramą praktinėje šio užsiėmimo dalyje. Per užsiėmimą sužinosime, kuo skiriasi monograma nuo inicialų, ieškosime meninės raiškos būdų, kaip sukurti unikalią, akį patraukiančią ir savininko individualumą atspindinčią monogramą.Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pagrindinio ugdymo istorijos, meninio ugdymo ir technologijų programas


Lietuviška tapatybė (išvažiuojamoji edukacija)

Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Edukacija kalba apie mūsų identitetą. Edukacijos metu dalyviai skatinami permąstyti susiformavusį požiūrį apie tapatybės ribas: atsakyti sau, kas yra lietuviška, o kas ne, kas yra neliečiama, o kas kvestionuojama? Į šiuos klausimus padės atsakyti Dainiaus Liškevičiaus, Ksenijos Jaroševaitės, Šarūno Šimulyno, Leono Striogos, Petro Rimšos kūryba.
Žiūrėdami  D.Liškevičiaus videoperfomansą „Kleksas/ Restartas“ 2000, analizuosime kūrinį pagal pasiūlytą metodiką (ką jaučiu, ką matau, kaip tai interpretuoju).  Būtent videoperfomanso interpretacija tampa diskusijos objektu ir asmeninio požiūrio į meno kūrinį raktu.
Per meno kūrinio pažinimą bus plečiamas ne tik dalyvių kultūrinis laukas, ugdoma kultūrinė patirtis, bet pasiekiamas ir psichologinis efektas: dalyviai yra skatinami formuluoti ir reikšti savo nuomonę, išsakyti mintis, reflektuoti savo potyrius, emocijas. Meno kūrinys šioje edukacijoje yra tik priemonė arba forma savirefleksijai: kalbėdamas apie meno kūrinį, dalyvis iš esmės kalba apie save.
Siūloma edukacija  yra aukštos meninės ir kultūrinės vertės, joje naudojamos šiuolaikiškos raiškos ir komunikavimo formos, įtraukiančios visus veikloje dalyvaujančius. Jos metu pristatomi vieni garsiausi Lietuvos menininkai bei jų darbai. Edukacijos metu keliami nepatogūs klausimai skatina dalyvių kritinį mąstymą ir praplečia pilietiškumo suvokimo ribas.


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

„Visata stiklainyje“ – naujausia edukacinė programa apie astronomiją, dangaus kūnus ir žmones, dirbančius kosmose.

Jos metu sužinosite įdomių faktų apie mūsų kaimynines planetas, palydovus ir keliones į kosmosą. Kuo įžymūs Belka ir Strelka? Kiek kainuoja astronauto kostiumas? Kaip susitepti sumuštinį Tarptautinėje kosminėje stotyje? Ir, svarbiausia, – kaip tapti astronautu?

Edukacijos pabaigoje sutalpinsime visą visatą į nedidelį stiklainį ir apšviesime muziejaus dirbtuves!

Į šią edukaciją atsineškite stiklainį ir stiklainio dangtelį.


„ŽAISTI GYVENIMĄ“ kelionė po Algio Kriščiūno sukurtu fantazijos pasauliu

Kokia istorija slypi kitapus paveikslo?

Perženkite realybės ribas ir atsidurkite menininko Algio Kriščiūno sukurtame fantazijos pasaulyje. „Žaisti gyvenimą“ – tai unikali kelionė per dvi dešimtis atgijusių paveikslų, kurie virtualioje realybėje tampa gyvomis istorijomis.

Filmo ypatumai:

Siurrealistinis potyris: Panirkite į fantastišką ir neįprastą pasaulį, kurioje negalioja įprasti dėsniai.
Dviejų versijų filmas: Pasirinkite tarp įgarsintos versijos, kurioje istoriją pasakoja Mantas Jankavičius ir Inga Jankauskaitė, arba muzikinės versijos, kurioje jus lydės unikalus garso takelis.
Įspūdingi vaizdai: Algio Kriščiūno paveikslai buvo atkurti trimatėje erdvėje, naudojant šiuolaikines kompiuterinės grafikos technologijas, todėl galėsite juos patirti visiškai nauju būdu.
Jaudinanti istorija: Patirkite iki širdies gelmių jaudinančią istoriją, kurią užrašė pats Algis Kriščiūnas. Tai moters ir vyro pokalbis apie gyvenimą, kupinas prisiminimų ir jausmų.

„Žaisti gyvenimą“ – tai ne tik filmas, bet ir unikali patirtis, leidžianti pasinerti į menininko vaizduotę ir pamatyti pasaulį jo akimis. Šis filmas kviečia jus apkeliauti daugiau nei 20 virtualios realybės paveikslų, kuriuose atgyja ne tik spalvos ir formos, bet ir gilios emocijos bei prasmingi pasakojimai.

Vilniaus m. sav.; Šiaulių m. sav.; Kauno m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Programos dalyviai turės galimybę mokytis suprati ir vertinti tai, kaip idėjos ir prasmė perduodamos, kūrybiškai išreiškiamos skirtingose kartose įvairiausiomis kultūrinėmis formomis. 2015 - 2024 metų Šiaulių miesto strateginio plėtros plano ilgalaikis prioritetas „Aktyvi, kūrybinga ir atsakinga bendruomenė“ suponuoja, kad šiauliečiai ir miesto svečiai, o ypač jaunoji karta , nestokotų kūrybiškumo, aktyvumo ir domėjimosi. Dalyvaudami edukacinėje kultūrinėje veikloje „Sveiki, atvykę į ledainę!“, programos dalyviai praplės savo žinias apie mažai kam žinomą Šiaulių miesto valgomųjų ledų gaminimo istoriją, bei gilins žinias apie sveiką mitybą. Patys dalyvaudami ledų gaminimo procese, jaunoji karta ugdys verslumo įgūdžius, bei turės galimybę palyginti ledų gaminimo technologijų skirtumus kelių dešimčių laiko perspektyvoje, o tai leis jiems ugdyti kritinį mąstymą. Programos „Sveiki, atvykę į ledainę!“ metu bus pasakojama apie legendomis apipintą, maždaug 1992-asiais Šiauliuose veikusią populiariąją ledainę „Pingvino ledai“. Remiantis archyvine medžiaga, randama pasakojimų, kad 1972-asiais po pusę kilogramos išfasuotus valgomuosius ledus pradėjo gaminti Šiaulių pieno kombinatas. Vykstant ledų gaminimo procesui, programos dalyviams bus atsakyta į klausimą, ar iš tiesų Šiaulių pieno kombinate dirbo garsus šiaulietis krepšininkas Robertas Javtokas, ar jam teko gaminti ledus... Miglota istorijos skraistė gaubia ir visiems šiauliečiams žinomą Šiaulių bulvare stovinčią Gaidžio skulptūrą, prie kurios prieš kelis dešimtmečius buvo pastatytas modernus valgomųjų ledų gaminimo aparatas.
Edukacijos video: https://www.youtube.com/watch?v=R8YfGlxhopo


Senovinio amato karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija,
žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai
kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros
programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta
edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų
pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas
sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir
populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis.
Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys
formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 5-8 kl.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje moterys grožį puoselėdavo K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Edukacinis užsiėmimas tinkamas specialiųjų ugdymo poreikių turinčioms mokinių grupėms: 1. galime priimti judėjimo negalią turinčius asmenis, nes turime keltuvą (priimame mažesnę nei nurodyta grupę) 2. užsiėmimas gali būti pritaikytas vaikams su proto negalia, raidos sutrikimais, vedant supaprastintą užsiėmimo variantą. Apie specialius grupės poreikius prašome informuoti užsakymo formoje iš anksto. Svarbu: užsiėmime naudojami eteriniai aliejai, kurie gali turėti įtakos vaikų, turinčių alergiją, sveikatai.


Kultūrinė edukacinė programa - „Karaliai ir karūnos Vilniuje“ (Nuotolinė paslauga)

Kultūrinės edukacinės programos „Karaliai ir karūnos Vilniuje“ tikslas – skatinti mokinius domėtis miesto istorija ir kultūros paveldu, atskleisti jo savitumą ir vertybes. Atkreipti dėmesį į smulkias, kartais sunkiai pastebimas, bet iškalbingas architektūros, meno detales, bylojančias apie senojo Vilniaus didybę ir svarbą. Siekiama, kad edukacinės programos metu mokiniai įgytų gilesnių žinių apie miesto , kultūros paveldą, architektūrą. Suvoktų istorinio bei kultūrinio paveldo vertę ir būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančią aplinką bei skaityti ir domėtis istorine, mitologine literatūra. Uždaviniai - įtraukti vaikus į miesto erdvių tyrinėjimą, sudominti įvairiais miesto architektūros, meno elementais, miesto istorija ir jo legendomis, ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą orientuotis ir suprasti miestą. Mokiniai paslaugos metu sužinos apie Vilniaus svarbą Lietuvos ir Europos istorijos raidoje, pajus pasididžiavimą Lietuvos sostine. Edukacinės programos metu pasitelkiama vizualinė medžiaga (paveikslų nuotraukos, atvirukai, piešiniai, žemėlapiai), Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Nuo ko pradėti, kai planuoji pabėgimą iš tremties? Juk įveikti reikės net 5000 km! Nepastebėtam ir nesučiuptam. Kuo pasitikėti, o kas gali išduoti? Vienas klaidingas žingsnis, ir visas planas gali sužlugti. Virtualus ir interaktyvus edukacinis užsiėmimas „Pabėgimas iš tremties“, pasitelkus į pagalbą šiuolaikines technologijas, ne tik supažindins paauglius su tremties realijomis, kurias patyrė jų bendraamžis, bet ir formuos šiuolaikinio jaunimo vertybes ir socialinės bei kultūrinės savivokos kompetencijas, ugdys jauno individo pilietiškumą. Edukacija parengta pagal autentiškus keturiolikmečio dienoraščius, rašytus Sibire „Aš prašau duonos“. Tai unikali knyga, kurioje atsiskleidžia kaip iš keturiolikmečio svajotojo, nuotykių ištroškusio paauglio gyvenimo sunkumai tremtyje, darbas, nepritekliai, neįtikėčiausi nutikimai kalėjimuose ir lageryje tarp tikrų nusikaltėlių subrandina aštuoniolikmetį beveik suaugusį vyrą. Virtualus žaidimas paskatins dalyvius ne tik pažinti, patirti, išmokti, bet ir varžytis.


Apsilankę rašytojo Jono Biliūno tėviškės muziejuje, edukacinės programos „Jono Biliūno tiesos idealai“ dalyviai turės ypatingą galimybę išgirsti tik 28-erių metų sulaukusio rašytojo gyvenimo ir kūrybos legendą, pateikiamą vaizdingai, profesionaliai, daug plačiau, nei reikalauja literatūros ugdymo programose iškelti klausimai. Čia įsitikinama, kad J. Biliūno asmenybės moralinės vertybės tapo ir jo kūrinių pamatinėmis nuostatomis. Čia tampa suprantami rašytojo kūrybinio įkvėpimo šaltiniai: nemažos kūrinių dalies mintis užsimezgė būtent tėviškėje, kuri iki šiol saugo rašytojo įkvėpimo ženklus. Todėl unikali patirtis apie tai kalbėtis būtent rašytojo namuose, kur visa tai vyko prieš 140 metų! Programa vyksta troboje ir visoje erdvioje sodyboje, saugančioje autentiškus seniai praėjusio laiko simbolius. Programos metu būtinai simboliškai ragaujame iš seno tėviškės šulinio gelmės svirtimi pasemto skaniausio vandens. Muziejaus tikslas – su kiekvienu bendrauti meilės kalba. J. Biliūno muziejuje mes nesigėdijame ašarų, nebijome tylos, mokomės išklausyti neskubindami, nesijuokiame pašaipiai, prisipažįstame, ko nežiną. Programos dalių laikas gali būti paskirstomas, susitarus su dalyviais, pasirinkus prioritetus.


Metodai: pasakojimas, demonstravimas, gaminimas, aptarimas. Programos turinys: edukacinę programą veda tradicinių amatų meistrė Jurgita Treinytė. Supažindinama su šv. Velykų tradicijomis ir papročiais. Programos dalyviai gauna priemones. Naudojama tik natūralios, gamtinės medžiagos. Gaminamos verbos. Rodoma, kaip paruošiamas karkasas, tvirtinamos atskiros detalės. Gaminant pasakojama apie šv. Velykas, verbų reikšmę, kalbama apie senųjų tradicijų svarbą, perėmimą ir saugojimą. Aptariama kalendorinės metų šventės.


Programos metu pristatomas XIII–XV a. Šeimyniškėlių (Vorutos) piliakalnio istorinis kompleksas – buvęs vienas didžiausių gynybinių įtvirtinimų Rytų Europoje. Programos dalyviai, atsidūrę istorinės rekonstrukcijos aplinkoje, iš karto tampa ne pasyviais stebėtojais, o aktyviais veikėjais, įsitraukusiais į „gyvosios“ istorijos pažinimą. Programos metu vykdoma veikla – žaismingi edukatorių pasakojimai, įtraukiantys dalyvius į minėtą istorinį laikmetį, susipažinimas su piliakalnio infrastruktūra (apsauginiais pylimais, papiliu, papėdės gyvenviete) bei medinių pilių gyventojų gyvenimo kasdienybe ir karyba (ugnies skėlimas su titnagu, virvučių vijimas, viduramžių kario šarvų ir ginkluotės tyrinėjimas, šaudymas iš lanko, aksties mėtymas, viduramžiais žaistų stalo žaidimų mokymasis, pažintis su viduramžių karo technika, bausmės įrenginių išbandymas) leidžia manyti, jog istorija nėra nuobodi, o gyvos diskusijos apie problematiškus istorijos momentus (pvz., Mindaugo pilies Vorutos vietą) leidžia nors trumpam prisiliesti prie Lietuvos istorijos paslapčių.


Statom paukščiams namus (1 ir 2 klasės moksleiviams)

Edukacijos metu vaikai turės galimybę gamtos pažinimo pamokas patirti realioje aplinkoje bei integruoti tautosakos žinias apie paukščius. Edukacijos metu naudojami metodai: pasakojimas, informacijos analizė, vaizdinių pavyzdžių pateikimas, audio įrašai, aktyvūs klausimai ir atsakymai, žaidimai, praktinė edukacijos dalis – inkilų dirbtuvės, skirtos zyliniams paukščiams arba varnėnams ir inkilų kėlimas į medį.
Edukacija „Statom paukščiams namus“ -  tai ne tik unikali galimybė iš arčiau susipažinti su  nepaprastai įdomiu paukščių gyvenimu, bet ir galimybė turiningai praleisti laiką bei savarankiškai susikurti unikalius inkilus komandose.
Teorinės dalies metu vaikai išgirs apie paukščių simboliką lietuvių tautosakoje (gervės įvaizdį lietuvių tautosakoje) bei gervės simboliką kitose šalyse kaip Japonija, Graikija, Egiptas. Sužinos kos svarbus žmogaus ryšį su paukščiais ir apie tai, kokie paukščiai praneša apie virsmus gamtoje. Įgis žinių apie Lietuvoje žiemojančias ir išskrendančias paukščių rūšis bei išmoks juos atpažinti. Sužinos kokios rūšys gyvena miškuose, o kokios miestų parkuose.  Taip pat sužaisime paukščių balsų atpažinimo žaidimą, pamėgdžiosime paukščių garsus. Supažindinsime su idomybėmis apie kitus pasaulio paukščius.
Šio užsiėmimo metu su mokiniais apžvelgsime inkilų atsiradimo istoriją ir raidą, susipažinsime su pagrindiniais inkilų tipais, jų gamybos principais ir technikomis. Aptarsime inkilų kėlimo skirtumus ir ypatybes. Moksleiviai supažindinami su gamybai reikalingomis priemonėmis.
Praktinės dalies metu vaikai pritaiko gautas teorines žinias ir patys savarankiškai konstruoja inkilus komandose iš paruoštų ruošinių. Po to inkilus komandose dekoruoja lietuvių liaudies ornamentais.
Susikonkstravę inkilus drauge keliaujame juos iškelti. Papasakojame kokiame aukštyje keliami inkilai atsižvelgiant į paukščių rūšis ir parodome kaip iškelti inkilą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas "Trispalvė jūroje saugo"

Edukacinis užsiėmimas „Trispalvė jūroje saugo“ orientuotas į asmeninę, kultūrinę ir istorinę atmintį, pilietinį ugdymą. Praktinės veiklos kvies susimąstyti apie namus, jausmus, tikėjimą ir pasitikėjimą, apie laisvę ir atsakomybę, apie garbę ir pareigą. Apie viltį būti tokiais, kurie su tikėjimu ir viltim, su malda kėlė Trispalvę jūroje, kuriuos saugojo Trispalvė, kurie išsaugojo Trispalvę. Naujam gyvenimui bus prikelta istorija apie muziejuje saugomą autentišką, iki mūsų dienų išsaugotą, istorinę Lietuvos Karinio Jūrų laivyno vėliavą, puošusią pirmąjį karinio laivyno flagmaną – laivą "Prezidentas Smetona", vėliau II pasaulinio karo metu dingusią ir tik 2018 metais vėl sugrįžusią į laisvą ir nepriklausomą Lietuvą. Užsiėmimo metu dalyvių išjausta specialiai tam kompozitorės Ritos Mačiliūnaitės-Dočkuvienės sukurta meninė garso instaliacija padės naujai atrasti jūrinę Lietuvą.


Tado Ivanausko Obelynės parko medžiai ir krūmai

Obelynės dendrologinis parkas yra Kamšos botaninio-zoologinio draustinio teritorijoje, Akademijos miestelio pakraštyje, ribojasi su giliomis Varžupio ir Obelynės upelių griovomis. Tai gamtininko Tado Ivanausko įkurtas parkas. Parkas paskelbtas respublikinės reikšmės istoriniu, kraštovaizdžio ir architektūriniu paminklu. Vaikščiojant po šį parką pasakojama Obelynės dendrologinio parko atsiradimo istorija, susipažįstama su čia augančiais medžiais ir krūmais, nepraeinama pro tyla besimėgaujančiais gyvūnais. Kelionė prasideda prie Obelynės parko žemėlapio.
 Atlikdami individualias ir grupines užduotis, edukacijos dalyviai suras didžiąją tują, juodąją ir geltonąją pušis, kanadinę cūgą, bankso pušį, paprastąją ir serbinę egles, balkaninę pušį, sidabrinį ir kurilinį maumedžius, baltąją eglę, žirniavaisį puskiparisį ir dar daug kitų nuostabą keliančių medžių. Iš surinktos gamtinės medžiagos kurs meno kūrinius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Daugeliui skirtingų kartų vis kitaip pažįstama, mokyklos suole nučiupinėta, į Lietuvos kino ir teatro klasikos fondus nugulusi „Riešutų duona“ Keistuolių teatre įkvepia šviežio oro gurkšnį, skambantį „The Beatles“ muzika ir išeinančios vaikystės žingsniais. Režisieriaus Aido Giniočio ir skirtingų kartų Keistuolių teatro aktorių bendras darbas – itin atviras, truputį skaudus, baisiai linksmas ir labai liūdnas spektaklis vyresniųjų klasių moksleiviams, jaunimui bei visiems suaugusiesiems, tebeprisimenantiems paskutinių nerūpestingų gyvenimo dienų skonį. Sauliaus Šaltenio apysaka besiremiantis spektaklis pasakoja apie Andrių Šatą, jauną nedideliame praeito amžiaus vidurio Lietuvos miestelyje gyvenantį vaikiną, ir jo mylimąją Liuką, kurių šviesią meilės istoriją užtemdo Šatų ir Kaminskų šeimų nesutarimai. Riešutų duona iš Andriaus dėdės Boleslovo rankų – laimingos vaikystės gražiausių dienų simbolis, pakrikštijęs kūrinį ir pagrindiniam jo veikėjui virtęs naujo, sąmoningo, nerūpestingas iliuzijas praradusio gyvenimo riboženkliu. Keistuolių teatro „Riešutų duona“ išsivaduoja iš nostalgiškos romantizuoto kaimo estetikos ir atsigręžia į rafinuotesnį miestietišką septintojo dešimtmečio Lietuvos vaizdą, kurio jaunoji karta, nors ir apribota sovietmečio rėmų, jau alsuoja europietiškos kultūros ir muzikos ritmu. Neatsitiktinai spektaklio garso takeliui pasirinkti šį ritmą bene labiausiai diktavę „The Beatles“, kurių muzika įprasmina Andriaus Šato paauglystės laiko dvasią. Kiekvieno bręstančio žmogaus išgyvenama vidinė drama “Riešutų duonoje” nuspalvinta šviesaus liūdesio ir subtilios ironijos potėpiais. Tai – spektaklis jauniems žmonėms, gyvenantiems nuolat besimainančioje, mažumėlę ciniškoje ir tyrą meilę neigiančioje aplinkoje, kurioje kartais taip ilgu akimirkos, leidžiančios sau ištarti: „Esu ne vienas!“


Orientacinis žaidimas „Senojo miesto ženklai“

Ką byloja senojo Vilniaus mūrai, gatvių grindinys ir simboliai, pasislėpę jo kiemeliuose? Žaidimas kviečia pažinti spalvingą žilosios sostinės istoriją atrandant mažas, tačiau reikšmingas detales! Šis žaidimas – tai puiki proga pailsėti nuo technologijų ir ekranų. Jo metu nereikalingi jokie išmanieji įrenginiai, naudojami tik fiziniai daiktai. Kiekviena komanda gauna po krepšelį su užduočių knygele, įvairiais prietaisais, o viename punkte net turi išsiųsti tikrą popierinį laišką! Orientacinio žaidimo tikslas – pasitelkiant gyvą miesto aplinką supažindinti moksleivius su Vilniaus senamiesčio vertybėmis, kultūros paveldu. Pagrindiniai orientacinio žaidimo uždaviniai: supažindinti mokinius su svarbiausiomis Vilniaus senamiesčio vertybėmis – architektūros ansambliais ir jų ypatybėmis, skirtingų tautų ir religijų paveldu; sudominti mokinius įvairiais architektūros, istorinių reliktų, meno elementais mieste ir atskleisti jų sąsajas su skirtingomis epochomis, istorijos įvykiais; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką; pasitelkiant klausimus ir užduotis, skatinti moksleivius apmąstyti ir plačiau suvokti istorinį kontekstą. Paslaugos teikimo eiga: 1. Dalyviai paskirstomi į komandas. 2. Kiekviena komanda gauna po žaidimui reikalingų įrankių krepšelį su užduočių knygele, atsakymų lapais, žemėlapiu, įvairiomis priemonėmis (ruletė, kuria matuojamos senamiesčio gatvelės; kompasas, kuris reikalingas orientuojantis; žiūronai, skirti pastebėti senamiesčio pastatų detalėms; vokas, atvirlaiškis ir pašto ženklas, kurį mokiniai išsiunčia žaidimo metu; plastilinas, kurio pagalba nuimami atspaudai; ir kt.). 3. Instruktorius supažindina su žaidimo taisyklėmis, nustato laiką, per kurį dalyviai turi grįžti į susitikimo vietą. 4. Praėjus sutartam laikui, komandos grįžta į susitikimo vietą. Instruktorius įvertina rezultatus, pateikia teisingus atsakymus, atsako į iškilusius klausimus apie žaidimą ir/ar objektų istoriją.


Statom paukščiams namus (Išvažiuojamoji)

Edukacijos metu vaikai turės galimybę gamtos pažinimo, technologijų pamokas patirti realioje aplinkoje bei integruoti tautosakos žinias apie paukščius. Edukacijos metu naudojami metodai: pasakojimas, informacijos analizė, vaizdinių pavyzdžių pateikimas, audio įrašai, aktyvūs klausimai ir atsakymai, žaidimai, praktinė edukacijos dalis – inkilų dirbtuvės, skirtos zyliniams paukščiams arba varnėnams ir inkilų kėlimas į medį.
Edukacija „Statom paukščiams namus“ -  tai ne tik unikali galimybė iš arčiau susipažinti su  nepaprastai įdomiu paukščių gyvenimu, bet ir galimybė turiningai praleisti laiką bei savarankiškai susikurti unikalius inkilus komandose.
Teorinės dalies metu vaikai išgirs apie paukščių simboliką lietuvių tautosakoje (gervės įvaizdį lietuvių tautosakoje) bei gervės simboliką kitose šalyse kaip Japonija, Graikija, Egiptas. Sužinos kos svarbus žmogaus ryšį su paukščiais ir apie tai, kokie paukščiai praneša apie virsmus gamtoje. Įgis žinių apie Lietuvoje žiemojančias ir išskrendančias paukščių rūšis bei išmoks juos atpažinti. Sužinos kokios rūšys gyvena miškuose, o kokios miestų parkuose.  Taip pat sužaisime paukščių balsų atpažinimo žaidimą, pamėgdžiosime paukščių garsus. Supažindinsime su idomybėmis apie kitus pasaulio paukščius.
Šio užsiėmimo metu su mokiniais apžvelgsime inkilų atsiradimo istoriją ir raidą, susipažinsime su pagrindiniais inkilų tipais, jų gamybos principais ir technikomis. Aptarsime inkilų kėlimo skirtumus ir ypatybes. Moksleiviai supažindinami su gamybai reikalingomis priemonėmis.
Praktinės dalies metu vaikai pritaiko gautas teorines žinias ir patys savarankiškai konstruoja inkilus komandose iš paruoštų ruošinių. Po to inkilus komandose dekoruoja lietuvių liaudies ornamentais.
Susikonkstravę inkilus drauge keliaujame juos iškelti. Papasakojame kokiame aukštyje keliami inkilai atsižvelgiant į paukščių rūšis ir parodome kaip iškelti inkilą.


Kaip jaustis scenoje laisvai ir užtikrintai? Viešojo kalbėjimo dirbtuvės.

Renginio tikslas yra išmokyti dalyvius viešojo kalbėjimo ir efektyvaus komunikavimo pagrindų.
Tai leis jiems jaustis užtikrintai scenoje bei efektyviai, įtaigiai, drąsiai, užtikrintai komunikuoti siekiant išreikšti save įvairiose srityse.
Gautos žinios ir suformuoti įgūdžiai bus naudingi pamokose, pristatant projektus (idėjas, pozicijas), laikant egzaminus ir įskaitas, taip pat dalyvaujant diskusijose, susirinkimuose, debatuose, vedant renginius.

Programa:
1. Iš ko susideda komunikacijos srautas ir kaip jį valdyti?
2. Teisinga, elegantiška stovėsena – pasitikėjimo savimi ir teigiamo pirmojo įspūdžio pagrindas.
3. Gestai – jų poveikis komunikavimo efektyvumui, auditorijos dėmesio išlaikymui bei pranešėjo vidinei būsenai.
4. Balso skambėjimas, balso treniravimo principai.
5. Akių kontaktas.
6. Jaudulio valdymas.
7. Improvizacija kalbant viešai ir bendraujant.
8. Veiksmingas, įtaigus argumentavimas.

Mokymo metodika: pristatomi kiekvienos temos pagrindiniai principai, praktinė treniruotė, trumpi iliustraciniai filmukai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Viešo kalbėjimo kūrybinės dirbtuvės Paveikus žodis

Viešo kalbėjimo kūrybinės dirbtuvės ,,Paveikus žodis”
Kiekvienas iš mūsų nori kalbėti aiškiai, garsiai, skambiai, įtaigiai. Tačiau dauguma esame nepatenkinti savo kalbėsena. Prieš rimtą
pokalbį mes būname apimti nerimo, o kai pradedame kalbėti, jaučiame drebantį balsą, įtampą... Todėl nebegalvojame, ką kalbame, o sekame, kaip kalbame.
Kviečiu Jus į viešo kalbėjimo praktinius užsiėmimus, kurių metu, per įvairius kalbinius trenažus ir žaismines improvizacijas, bandysime susigrąžinti savo tikrąjį balsą, jo skambesį ir šilumą.
Balsas - tai mūsų sielos aidas. Tik laisvame kūne gyvena laisvas balsas!
Užsiėmimai “Kalbėjimo menas – paveikus žodis” yra skirtas vyresnių klasių mokiniams. Tai yra viešosios kalbos ir žaidybinių kalbinių improvizacijų mokymai, kurių metu mokiniai mokysis viešai kalbėti, sugebės artikuliuotai dalintis savo idėjomis ir kurti, atlikti improvizacijas. Užsiėmimai skirti skatinti mokinių pasitikėjimą savimi ir išsivadavimui nuo vidinių baimių bei blokų. Kalbinė ir vaidybinės improvizacijos lavins mokinių vaizduotę. Siekiant skatinti mokinių kūrybinę raišką, mokiniai bus mokinami ne tik improvizacijos, bet ir teksto suvokimo bei interpretacijos gebėjimų.
Edukacijas ves Rita Juodelienė, Lietuvos muzikos ir teatro akademijos, Vilniaus kolegijos dėstytoja, kuri turi sukaupus didelę patirtį dirbant su paaugliais, jaunais teatro ir kino aktoriais, kultūros vadybininkais. 2020 m. Rita Juodelienė redagavo ir išleido  Jurijaus A.Vasiljevo knygą "Paveikus žodis"


Muzika labiau nei bet kuri kita meno rūšis veikia mūsų emocijas ir iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad su matematika vargu ar surasime daug bendrumų, bet taip nėra. Šio užsiėmimo metu moksleiviai sužinos kur slypi muzikos ir matematikos sąsajos. Moksleiviai sužinos kuo Pitagoras, Euklidas ir Fibonačis nusipelnė muzikai, kodėl oktavoje yra 12 garsų, kuo panaši muzikos ir matematikos logika, kaip suprantamas santykis, proporcija, intervalas ir ritmas muzikoje ir matematikoje. Pasitelkdami geometriją išsiaiškinsime muzikinį ritmą. O ritminiai žaidimai ir gyvai atliekami muzikiniai intarpai moksleivius ne tik prakinksmins, bet ir aiškiai atskleis muzikos matematiškumą. Ir nereikia pamirtši, kad visą laiką mus lydės trupmenos.


Sakoma, kad save gerbiantis aukštaitis bent kelis kartus per savaitę tiesiog privalo dėti ant stalo virtinių. Drąsiai ir su pasidižiavimu galima teigti, kad aukštaičių nacionalinis valgis yra virtiniai. Įvairių formų, dydžių ir su pačiais įvairiausiais įdarais aukštaitiški virtiniai yra stalo pažiba. Edukacinės programos dalyviai išgirs kulinarinę virtinių istoriją, išmoks jų pasigaminti ir, žinoma, paskanauti.


Šilalės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai išmoks sukonstruoti Lego Mindestorm ev3 robotą ir įkvėpti jam gyvybės. Dalyviai bus
supažindinti su robotų konstravimo bei programavimo pagrindais, kurie leidžia robotui „atgyti“. Šis užsiėmimas – tai įdomi netradicinė pamoka, kuri paremta mokymųsi žaidžiant, konstruojant, programuojant ir eksperimentuojant. Remiantis šia
metodika, vaikai išmoks taikyti tiksliųjų mokslų ir IT žinias, taip pat yra lavinamas kūrybiškumas, komandinio darbo įgūdžiai, ugdoma motyvacija. Tad tai ir puiki edukacinė veikla, kurios metu stiprinami ne tik smulkiosios motorikos gebėjimai, bet ir proto aštrumas. Užsiėmimo pabaigoje vyksta aptarimas: aptariamos įgytos žinios ir IT naujovės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kūrybinės dirbtuvės jauniesiems skulptoriams – apie Džakometį, judesį ir moterį-šaukštą

Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su skulptūros menu ir vienu žinomiausių XX a. skulptoriumi Albertu Džakomečiu. Menininko gyvenimas ir kūryba susiję su XX a. vidurio Europos kultūrine ir intelektualine atmosfera, o jo indėlis į modernų meną išlieka svarbus ir įtakingas. A. Džakometis dirbo įkvėptas ir paveiktas antikinės skulptūros bei afrikietiškojo meninio paveldo. Jo darbai unikalūs ir lengvai atpažįstami – išilgintos skulptūros įkūnija judėjimo momentą. Moksleiviai sužinos kas yra modernioji skulptūra; kaip ir kodėl atsirado supaprastintos formos, primityvizmas skulptūroje, supras kokia yra supaprastintų formų emocinė įtaiga. Moksleiviai susipažins su svarbiausiais A. Džakomečio darbais, tarp jų ir skulptūra „Moteris-šaukštas“ – dabar laikoma pirmuoju jo didžiu darbu, kurį jis atliko pakerėtas gentinių kultūrų ir senovės meno.
Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai kurs skulptūrą. Pavyzdžiu jiems bus A. Džakomečio darbai. Moksleiviai naudos aliuminio foliją, vielą, moduliną ir kitas priemones.
Šis užsiėmimas paskatins moksleivius domėtis meno istorija, tradicijomis, įkvėpimo šaltiniu skirtingais istoriniais laikotarpiais. Skulptūra turi gilų emocinį poveikį tiek jos kūrėjui, tiek žiūrovui. Todėl skulptūros kūrimas moksleiviams suteiks kūrybinių atradimų džiaugsmą, ugdys gebėjimą vizualiai mąstyti ir kurti. Skulptūra leidžia išreikšti save trimatėje erdvėje, tai stiprins moksleivių vaizduotę bei erdvinį mąstymą. Prisilietimas prie skulptūros meno – tai puikus būdas išplėsti savo kūrybinį potencialą.