Interaktyvi ekskursija „Vilnius: 5 pojūčiai“ (8-11 kl.)

Interaktyvi ekskursija „Vilnius: 5 pojūčiai“

Pamatyk, išgirsk, paragauk, paliesk, užuosk Vilnių! Kviečiame į interaktyvią ekskursiją po Vilniaus senamiestį. Pasivaikščiojimo metu ne tik sužinosite įdomių faktų apie svarbiausias Vilniaus senamiesčio vietas, bet ir aktyviai jame dalyvausite patirdami Vilnių visais penkiais pojūčiais. Kiekvienoje maršruto storelėje dalyvių laukia įtraukiančios užduotys ir istorijos, netikėti kvapai, garsai ir skoniai.

Edukacinis užsiėmimas-ekskursija „Žaidžiu Vilnių“ supažindina mokinius su svarbiausiais Vilniaus senamiesčio kultūros paveldo objektais, pagrindiniais miesto istoriniais įvykiais ir istorinėmis asmenybėmis. Žaidybinės ir patyriminės veiklos įtraukia kiekvieną mokinį ir padeda atrasti miesto pažinimo džiaugsmą.

Edukacinį užsiėmimą veda gidė ir edukatorė Rūta Norkūnė, Interaktyvių edukacinių ekskursijų vaikams ir suaugusiems iniciatyvos „Idėjų karalystė“ įkūrėja, pažintinių knygų vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ (2021 m. geriausios metų pažintinės knygos vaikams nominantė) ir „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autorė.

Jei nerandate tinkamo laiko, norėtumėte keisti maršrutą ar turite papildomų klausimų, susisiekite el. paštu miestinejimai@gmail.com arba nurodytu telefonu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Literatūrinė edukacija su Igne Zarambaite „Voveriuko Muko nuotykiai"

Edukacijoje remiamasi Ignės Zarambaitės ir
Živilės Kalasauskaitės knygelėmis „Voveriukas Mukas ir pamestas raktas“ bei „Voveriukas Mukas ir Žaliamiškio lobis“ (leidykla „Šviesa“). Šių leidinių tikslas - priartinti vaikus prie knygos, skaitymą paverčiant prasmingu užsiėmimu ir žaisminga pramoga, kuria galima užsiimti pavieniui arba kolektyviai. Pasiūlėme mažiesiems įtraukiančius, nuotaikingus pasakojimus apie voveriuką ir kitus miško žvėrelius, taip pat greta pasitelkėme smagias užduotis, eksperimentus, padedančias geriau suvokti tekstą, pastebėti vaizdines detales, susieti literatūrinį tekstą su supančiu pasauliu. Knygelėse aprašomos kasdienės situacijos, kuriose vaikai gali atpažinti save, taip pat įpintos aktualios kitoniškumo, draugystės, savęs ir aplinkos pažinimo, gamtosaugos temos.

Susitikimo metu pasitelkus informacines technologijas, vaizdines priemones bus aptartos minėtos knygelės. Autorė Ignė Zarambaitė supažindins vaikus su linksmuoliu voveriuku Muku ir jo draugais, pakvies leistis į nuotykių pilną literatūrinį žygį po Žaliamiškį. Dalyviai, gilindamiesi į siužeto vingius, atliks žaismingas užduotis, už išradingumą ir išmonę rinks taškus. O patiems smalsiausiems galbūt net pavyks surasti lobį! Voveriukui juk pavyko, tad beliko sekti jų pėdomis...

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Šiaudinių menas. Lietuvių liaudies tradiciniai sodai

Šiaudinių sodų rišimas yra labai sena ir svarbi XX a. antroje pusėje beveik išnykusi lietuvių vestuvinių apeigų tradicija. Apsilankę A. ir J. Juškų muziejuje, mokiniai susipažins su Lietuvos ir kitų šalių šiaudinių sodų istoriją, jų sukūrimo aplinkybėmis, tradicijomis, tipais ir kūrimo būdais. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai mokosi surišti sodą arba šiaudinio sodo elementą. Kiekvienas dalyvis išmoksta pasiruošti šiaudus, juos susikarpyti. Po užsiėmimo kiekvienas dalyvis sugeba konstruoti šiaudines figūrėles. Rišdami sodus mokiniai patirs nuostabius bendrumo ir ramybės jausmus. Kiekvienas edukacijos dalyvis pasigamins gaminį, kurį po užsiėmimo galės pasiimti ir pritaikyti asmeniniams poreikiams.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Vadovas pakvies dalyvius į muziejų susipažintį su garsios asmenybės, rašytojo, filosofo, sveikos gyvensenos pradininko Vilhelmo Storostos - Vydūno asmeninio gyvenimo faktais. Muziejuje, trumpai pristatomi Vydūno biografiniai faktai apie sunkią ligą -plaučių tuberkulioze ir gebėjimą ją įveikti per kūno lavinimą ir paties pasirinktą kasdieninę praktiką, kaip vadino Vydūnas - kvėpuosena.  Vėliu keliausime miško taku, galima sakyti Vydūno pėdomis, nes Kintų miške, prieš 137 metus Vydūnas savo sveikatą stiprino kvėpuosenos pratimais.
   Pagal susitartas programos taisykles, užduodamos ir pasiaiškinamos užduotys. Nuėję į veiklos vietą diskutuosime, kaip pavyko jas atlikti. Dalyviai keliaus susikaupę, tyloje, stebės aplinką, užuos kvapus, seks savo kvėpavimą. Keliaudami miško taku stabtelsime minutei apkabinti medį. Atvykę į vietą, pasikloję kilimėlius, susėdę ratu, turės galimybę reflektuoti, kas ką tik vyko, kokie pojūčiai buvo ryškiausi. Kiek skirtingų dalykų pastebėjo, išgirdo eidami tuo pačiu taku?  Kiekvienas gali išsakyti savo asmeninę patirtį bei nuomonę. Pratimas veikia, kaip atpalaiduojanti, raminanti, skambumo t.y. skmbaus balso reikalingumui , apsivalymo, sušilimo ir saugos kvėpuosenos. Atlikę šiuos pratimus gauna po užduotį.  Dalyviai atsirinks jiems patikusius pratimus, sukurs kasdieninę, triejų minučių ryto mankštą, kurią  galės panaudoti kiekvieną rytą savo kūnui pažadinti. Užsiėmo pabaigoje kiekvienas skanausime Vydūno pamėgtus - lazdyno riešutus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


„Krentanti žvaigždė“ Visata, kosmosas ir aš. 5 - 12 klasės

Plati, visapusiška, informatyvi, moksliniais faktais ir žiniomis paremta pramoginė pažintinė  edukacija apie Visatą, padedanti  jaunajam klausytojui  susivokti apie save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą.  Šios programos  tikslas - supažindinti ir sudominnti astronomija kaip mokslu, o taip pat paskatinti labiau domėtis ir gilintis jo svarba ir reikšme dabartyje, o ateityje renkantis profesiją bei kuriant ir gyvenant savo gyvenimą. Siekiame, kad šis užsiėmimas klausytoją skatintų kritiškai mąstyti, ieškoti faktinių įrodymų ir kūrybiškai pritaikyti žinias šiame visaapimančiame pasaulyje ir tiesiog būti laimingais kūrėjais.
PROGRAMOJE:
Kur prasideda Kosmosas? Ar Visata turi pradžią ir pabaigą? Kas yra ta “krentanti žvaigždė”? Apie mėgstamiausias ir svarbiausias senovės ir dabarties lietuvių sezonines šventes (Kalėdos, Velykos, Rasos) ir kaip jos susijusios su Kosmosu? Kokia yra mums artimiausia žvaigždė ir koks atstumas iki jos? Kokie atstumai iki kitų dangaus kūnų? Kokių dydžių yra planetos, žvaigždės, galaktikos? Ar tikrai mes esame žvaigždžių vaikai? Kodėl taip yra?  Juodoji skylė - paslaptis ar visai ne? Pademonstruosime ir vaizdžiai parodysime bei palyginsime įvairius dangaus kūnus. Ar planetos ir žvaigždės skleidžia garsus? Paklausysime Visatos kūnų garsų - skleidžiamų bangų, kurių žmogaus ausis negirdi ir paaiškinsime, kodėl. Kokiomis priemonėmis galime stebėti dangų?   Praktinė dalis - pažintis su teleskopu. Jei dangus giedras, šviečia Saulė - per teleskopą stebėsime ją. Jei giedros nebus - pažiūrėsime į tolimus objektus apylinkėse (bažnyčios bokštą, tolimiausios eglės kaštonus, inkilą medyje ir pan.). Palyginsime vaizdus plika akimi ir per teleskopą. Klausimai - atsakymai.
Geriausia patalpa šiai edukacijai - aktų salė su maksimaliai užtamsintais langais ir didelis baltas ekranas/siena.
Užsiėmimus veda astrofotografas, astronomijos mokslo populiarintojas, privačios observatorijos įkūrėjas Simas Šatkauskas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Dalyviai sužinos apie Viduramžių epohos karybą, jos vystymosi etapus ir ypatumus, išsiaiškins kariuomenės formavimo principus, kariuomenės rūšis, taktiką ir ginklus; praktiškai įsitikins skirtingų šarvų atsparumu skirtingiems ginklų tipams ir supras kaip ir kodėl technologiniai pokyčiai pakeitė ginklus ir karybą. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviams bus demonstruojamos tikrų Viduramžių epochos ginklų ir šarvų replikos, kuriuos bus galima palyginti, liesti, laikyti ar pasimatuoti, užsidėti nuo atskirų šarvuotės elementų iki viso šarvų komplekto.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Paukščiai lietuvių kultūroje (išvažiuojamoji)

Daugelis mūsų paukščius suvokiame skirtingai. Dažniausiai jais domimasi kaip gamtos dalimi supančia mūsų aplinką. Tačiau paukščiai kur kas labiau vyrauja mūsų šalies turtingoje kultūroje. Nuo seno susijusios įvairios šventės, apeigos, daug sukurta mitologinių pasakojimų, sutartinių, liaudies dainų. Edukacijoje „Paukščiai Lietuvos kultūroje“ susipažinsime ne tik su sutinkamais mūsų aplinkoje paukščiais ir juos mokėsime atpažinti iš išvaizdos, elgesio ar balsų, bet ir sužinosime, kurie paukščiai laikomi ateities pranašais, mistinėmis būtybėmis ar namų sargais. Spręsime mįsles, klausysimės lietuviškų sutartinių. Pamokos metu stebėsime įtraukiančius vaizdo reportažus iš paukščių gyvenimo ir išbandysime profesionalią paukščių stebėtojų įrangą: žiūronus, teleskopą. Jeigu oras bus palankus po edukacijos galėsime keliauti į netoliese mokyklos esantį parką ar paukščius stebėti mokyklos kieme. Net mokyklos teritorijoje galima stebėti keliolika paukščių rūšių! Pamokas veda kvalifikuotas, pedagoginį ir gamtamokslinį išsilavinimą turintis edukatorius, Lietuvoje žinomas ornitologas Gediminas Petkus. Aplankykite www.pazinkpaukscius.lt svetainę. Mokytojai internetinėje svetainėje gali nemokamai naudotis metodine medžiaga - vaizdo reportažais ir kita naudinga informacija.


Menas mieste - ką pasakoja Vilniaus skulptūros?

Vilniuje kalba ne tik žmonės, bet ir skulptūros. O ką jos pasakoja? Eime paklausyti! Leiskimės į nuotykį ir kūrybiškus pokalbius magiškose sostinės senamiesčio gatvelėse.

Edukacijos metu dalyviai smagiai ir įtraukiančiai susipažins
su MO muziejus prakalbintomis skulptūromis, kuriose įkūnytos svarbios lietuvių istorinės asmenybės. Senamiesčio erdvėse kūrybiškai tyrinės supančią aplinką bei pažins skulptūrinę Vilniaus atmintį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Monospektaklis 9-12 kl. mokiniams „Dulkėti veidrodžiai“

,,Dulkėti veidrodžiai” yra jauno dramaturgo autobiografiniais faktais paremtas monospektaklis, pasakojantis jaunystės patirtis augant provincijoje, savo gyvenime pasiklydusių tėvų šeimoje, išgerinėjančių draugų apsuptyje, kuomet nebuvo nei kuo užsiimti, nei pas ką pasiguosti. Pagrindinė spektaklio tema – nemeilė šeimoje, mokykloje, tarp draugų bei tos nemeilės poveikis jauniems žmonėms, pasireiškęs svaigalų vartojimu, nusikalstamomis veiklomis, ko pasekoje ne vienas baigė savo dienas įkalinimo įstaigose ar net pasitraukiant iš gyvenimo.
Spektaklio peržiūra yra papildyta pospektakline diskusija ir kūrybine užduotimi, kurių metu aptariamaos dokumentinio teatro, storytelingo, monospektaklio kūrybos būdai ir kitos inovatyvios šiuolaikinio teatro raiškos galimybės. Kūrybinės užduoties metu mokiniai spektaklio raiškos rėmuose, apraria, analizuoja ir generuoja asmenines idėjas, galimam naujam spektakliui. Tokių veiklų metu gilinamos tiek kultūrinio, tiek meninio, tiek edukacinio poveikio sritys.
Spektaklio dramaturgas ir aktorius – Raimondas Klezys
Spektaklio režisierė, diskusijos ir kūrybinių užduočių mnentorė – Ieva Jackevičiūtė

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Peizažai, portretai, natiurmortai... Jei jums šie pavadinimai skamba tarsi burtažodžiai, tuomet pats laikas apsilankyti Prano Domšaičio galerijoje ir susipažinti su vienu iš dailės žanrų, natiurmortu. Mums teks žiūrėti ir tyrinėti paveikslus, spręsti galvosūkius ir dar daug ką nuveikti. Galbūt pasiseks ir vienoje iš galerijos salių mūsų lauks skrynia, kupina įdomių daiktų, iš kurių išradingi ir kūrybiški vaikai gali sukurti nuostabų natiurmortą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Palapinė, kelionė ir muzika 1-4 kl. (išvažiuojamasis Kauno m. ir Kauno raj.)

M. ir K. Petrauskų skyrius kviečia išbandyti linksmą edukacinį žaidimą ,,Palapinė, kelionė ir muzika”, kurio metu leisimės į pažintinę kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį. Žaidimo dalyviai susipažins su svarbiausiomis asmenybėmis, įvykiais ir datomis, lavins savo pastabumą, ieškodami paveikslėlių, pasislėpusių tarp margaspalvių palapinių, gros įvairiais muzikos instrumentais. Tikslas - edukacinio žaidimo būdu supažindinti lankytojus su svarbiausiomis Lietuvos profesionaliosios muzikos istorijos asmenybėmis, įvykiais bei sąvokomis. Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia, dalyvaujant ne daugiau nei 5 judėjimo negalią turintiems asmenims. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu. Užsiėmime mažiausias galimas vaikų skaičius - 18.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinė programa ,,Juodai balta mintis"

Rokiškio rajono savivaldybės Juozo Keliuočio viešoji biblioteka

Žmogaus rankų darbas kuriant materialines vertybes glaudžiai siejasi su jo dvasine veikla, pasireiškiančia įvairiose meno srityse. Šiandien meniškumo sąvoka taikoma labai plačiai. Menas – tai žmogaus sąmonės ir pasąmonės specifinė veikla, kurios tikslas savitai atspindėti tikrovę, formuoti visuomenės siekių idealą, ugdyti estetinius jausmus, tobulinti žmogų ir aplinką. Menas žmogaus jausmus veikia per klausą ir regėjimą. Taip suvokiami literatūros, muzikos ir dailės meniniai vaizdiniai. Tikslas – skatinti dalyvių domėjimąsi viena iš dailės šakų – grafika, pasižyminčia ne tik technikų įvairove, bet ir įdomiu kūrybiniu procesu. Patirti emocinį pakilimą, kuris formuoja asmenines savybes. Uždaviniai: 1. Pasitelkus meninės išraiškos priemones, supažindinti su grafikos menu. 2. Įtraukiant į meno kūrimo procesą, sukurti autorinį grafikos darbą. 3. Kūrybos proceso metu patirti emocinį pakilimą, kuris daro didelę įtaką vaiko kognityvinių procesų formavimuisi ir asmeninėms savybėms. 4. Lavinti vaizduotę, saviraišką ir kūrybinį mąstymą. Teorinėje dalyje vaikams skaidrių pagalba pristatoma ir pasakojama apie grafiką, jos rūšis, išraiškos priemones. Rodomi sukurti grafikos darbų pavyzdžiai. Aptariama, kokius jausmus, emocijas išreiškia įvairios formos, figūros, detalės ir pan. Praktinėje dalyje groja rami, atpalaiduojanti muzika. Pateikiama kūrybinė užduotis – susikurti autorinį grafikos darbą – knygos skirtuką ar atviruką. Vaikai kviečiami kurti džiaugsmą ar laimę ant popieriaus lapo. Leidžiama fantazuoti, išmokti mąstyti ir parodyti savo individualumą. Linijų, susikertančių ar tiesių, taškų didelių ar mažų pagalba kuriamas, piešiamas paveikslėlis. Baigus užduotį, kviečiama pasidalinti savo mintimis su grupe, išreikšti patirtas emocijas. Ant knygos skirtuko ar atviruko vieni kitiems užrašo gražių žodžių, palinkėjimų. Edukacijos metu vaikai skatinami kūrybiškai išreikšti savo mintis, patiria kūrybos džiaugsmą, sužino apie grafikos meninės išraiškos priemones, rūšis.


Edukacija „Grafika – technikų įvairovė“, tai grafikos pažinimo programa apie grafinio atvaizdo bei atspaudo išgavimo būdus, naudojant vandens pagrindo dažus. Ji apima tris grafikos technikas: monotipiją – frotažą – grotažą. Vienos edukacijos metu supažindinama su viena pasirinkta grafikos siūloma technika. Pirmoje edukacijos dalyje, video filmo pagalba, dalyviai susipažins su pagrindiniais grafikos technologijų teoriniais bei praktiniais principais. Antroje dalyje, klausydami ramios muzikos, sukurs pasirinktos technikos kūrybinį darbą, realizuos savo menines idėjas, pajus nevaržomą eksperimento laisvę. Monotipija tai – plokščiaspaudė grafikos technika, kuria išgaunamas spaudas, kuris suteikia daug galimybių eksperimentuoti. Kompozicijos formos tarytum susilieja, smulkios detalės išnyksta, atsiranda nuostabūs faktūros efektai. Likus dažo ant plokštės, spaudžiamas antras ar trečias atspaudas. Paįvairinant sumanytas kompozicijas galima panaudoti ir buitines priemones, kurios braukiant palieka įdomias linijas arba faktūras, pvz. šukos, stambios faktūros kempinė ir pan. Frotažas - įvairių daiktų faktūros atspaudo technika. Ši technika dėkinga tuo, kad sukuriant reljefą kompozicijai, galima panaudoti mus supančios aplinkos daiktus ar medžiagas turinčius iškilų, faktūrinį paviršių. Tai gali būti medžių lapai, akmens paviršius, lenta, audiniai, nėriniai ir kt. faktūros. Frotažo technika skatina pastabumą, kūrybiškumą ir netikėtus atradimus. Užsiėmimo metu moksleiviai sukurs kompoziciją reljefiniu paviršiumi ir padarys sukurtos kompozicijos atspaudą. Naudojant vieną kompoziciją galima sukurti kelis atspaudus. Grotažas – technika panaši į graviravimo techniką, kurių rezultatas nuspėjamas, tačiau savitas ir išskirtinis. Dirbama ant paruošto popieriaus. Piešinys kuriamas išraižant viršutinį spalvos sluoksnį ir taip atveriant apatinį. Šia veikla siekiama atskleisti vaikų kūrybiškumą, lavinama vaizduotė, ugdomas meninis skonis, skatinama saviraiška.


Ekskursija laivu po Nemuno deltą V-XII klasėms

Paskaita "Šių dienų piratai" skirta supažindinti su smurtu, terorizmu bei nusikalstamumu vandenynuose, aktyvaus piratavimo zonomis, pastarųjų metų piratavimo statistika, apsaugos priemonių metodais. Audiogido apie Minijos kaimą, Uostadvarį tikslas - supažindinti su Minijos kaimo etnine archtektūra, kilme, Uostadvario švyturiu, vandens kėlimo stotimi. Ekskursijos laivu po Nemuno deltą tikslas - supažindinti su šio krašto unikalia gamta. Pažintis su laivavedžio profesija vidaus vandenų laivybos taisyklėmis.


Kauno miesto savivaldybės Vinco Kudirkos viešoji biblioteka

Tai istorijų kūrimo, minčių žemėlapio ir kitomis technikomis paremta edukacinė paslauga, kurią ves vaikų knygų autorė, filologė, bibliotekininkė Šarūnė Baltrušaitienė. Užsiėmimo metu moksleiviai bus skatinami atskleisti savo kūrybiškumą, plėsti kultūrinį akiratį, lavinti kritinį mąstymą ir ugdyti bendradarbiavimo bei pažinimo kompetencijas kuriant originalias istorijas. Vaizduotę paskatins ir į veiklą įtrauks paslėpto „lobio“ paieškos, kurį radę moksleiviai mažomis grupelėmis patys kurs savo istorijas, jas vizualizuos bei aptars. Po šios kūrybinės dalies dalyviai sužinos ir išgirs originalų autoriaus tekstą, susipažins su kita jo kūryba.


Susipažinkime su knygos ženklu – ekslibrisu! Edukacinio užsiėmimo metu išgirsite ekslibriso istoriją, stilius ir vystymosi kryptis, pagrindines grafikos technikas. Naudodami vieną seniausių grafikos atlikimo technikų – monotipiją, kursite savo asmeninį ekslibrisą, kurį galėsite pasiimti su savimi ir parsinešę namo įklijuoti į savo mėgstamą knygą. Ši technika unikali tuo, jog per trumpą laiką galima sukurti savo originalų ir nepakartojamą atspaudą, kuris taps mažu meno kūriniu, atskleidžiančiu jūsų asmenybę. Išryškėjęs ant popieriaus vaizdinys – tikras netikėtumas, leidžiantis patirti kūrybinio eksperimento džiaugsmą. Ši kūrybos forma yra lengvai įvaldoma ir suteikia puikių galimybių papildyti žinių bagažą, lavinti fantaziją, vaizduotę, puoselėti kūrybinį mąstymą ir estetinę nuovoką, leidžia labiau pažinti save ir kitus bei supantį pasaulį.


Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Edukacinis užsiėmimas skirtas 1-5 klasių moksleiviams. Kviečia lankytoją susitikti ant aukšto Vokės upės kranto esančioje didikų Tiškevičių dvaro sodyboje ir parko takeliais leistis į nepamirštamą kelionę, bandant atpažinti, paliesti, užuosti, išgirsti ir pajusti gamtos ir žmogaus sukurto grožio jėgą ir įtaigą. Šimtamečių medžių paunksmėje prisiminsim senuosius parko šeimininkus - jo sumanytojus ir ir kūrėjus. Sužinosime kodėl žmogaus ir gamtos sugyvenimo harmoniją primenantys parkai vadinami peizažo šedevrais? Orientacinio žaidimo metu atkreipiamas dėmesys į reikšmingas parko detales, atliekamos komandinės užduotys. Taip suteikiama galimybė moksleiviams pamatyti įdomiausias parko vietas ir su jomis susipažinti. Sekant nuorodas žemėlapyje, žaidžiamas pažintinis žaidimas, kurio metu žymimi punktai ir surandama kuo daugiau pažymėtų objektų. Antroji užsiėmimo dalis – tai praktinė, kūrybinė užduotis. Naudojant atspaudus su augalų motyvais, grafikos dažais ant maišelio (popierinio arba drobinio) atspaudžiamas paveikslėlis, vėliau dekoruojamas tekstilei arba popieriui skirtais įvairių spalvų dažais. Taip sukuriamas autentiškas dovanų maišelis. Ši užduotis – tai pažinties su parko augalų įvairove, jo botaniniu paveldu, išorinėmis augalų savybėmis rezultatas. Kiekvienas augalas nesunkiai atpažįstamas atspaude. Užsiėmimas pritaikytas vesti bet kuriuo metų laiku, nepriklausomai nuo oro sąlygų, nes parkas įdomus tuo, kad nuolat kinta, keičia spalvas, savo “apdarą” ir sudaro skirtingą, tačiau nepakartojamą įspūdį visais metų laikais. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo 1–4 klasės pasaulio pažinimo ir pagrindinio ugdymo 5-6 klasių gamtos mokslo programas.


Edukacijos "Atminties lavinimas ir galimybės" tikslas yra paskatinti mokinius domėtis atminties lavinimu bei galimybėmis ir šias žinias vėliau pritaikyti savo asmeniniam tobulėjimui. Mokėjimas mokytis yra itin svarbus įgūdis. Juk galime mokytis daug ir žinoti mažai arba mokytis sąlyginai mažai, tačiau tikslingai ir žinoti bei gebėti labai daug. Mokėti mokytis - tai padėti sau augti! Edukacijoje "Kaip įsimena pasaulio geriausieji?":
•	Mokiniai sužinos, kaip įsimena pasaulio geriausieji atminties sportininkai;
•	Ne tik įgis žinių, bet ir patys praktiškai išbandys atminties sportininkų naudojamus metodus bei technikas bei atliks čempionatų užduotis;
•      Sužinos svarbiausius atminties veikimo principus. Šios žinios padės geriau mokytis;
•      Išbandysime kompiuterinę programą, kuri padeda mokytis;
•      Išbandysime žinių vizualizavimo įrankius, skirtus dideliems informacijos kiekiams pasikartoti!

	Po edukacijos mokiniai (jei tik norės ir įdės šiek tiek darbo) gebės:
•       Įsiminti šimtus ar tūkstančius telefonų numerių, datų ir visko, kas susiję su skaičiais;
•	Edukacijos dalyviai mokės įsiminti daugybę žodžių, eilėraščių, poemų, dainų, sakomų kalbų.
•      Gebės geriau organizuoti mokymosi procesą;
•       Išlaikys didesnius informacijos kiekius savo galvelėse;
Visko, ko jums reikės - tik vaizduotės!

Edukaciją vesiu aš, Almantas Šarakojis:
•       Pasaulio atminties čempionato dalyvis (2009 m. patekau tarp 50-ies geriausią atmintį turinčių planetoje)
•       Iki šiol esu aukščiausiai reitinguojamas lietuvis pasaulio atminties sportininkų reitinge.
•       Lietuvos konstantos pi rašymo iš atminties čempionatų nugalėtojas, rekordininkas, prizininkas.


Programos „Pieno kelias“ tikslas – pristatant pieno istoriją išsaugoti ir tęsti tradicijas, puoselėti etnokultūrą, ugdant tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę. Edukacija susideda iš trijų dalių: pirma dalis – pieno istorija; antra dalis – pažintis su pieno produktais, degustacija; trečia dalis - etnografinių pieno įrankių apžiūra. Edukacijos dalyviai sutinkami skambant lietuvių laudies dainai (susijusiai su pieno istorija). Mokiniams patogiai įsitaisius edukacija pradedama gyvulių garsų spėjimu (leidžiamas garso įrašas). Taip pristatomi žinduoliai, kurių pieną maistui vartoja žmonės, sužinoma, kada ir kieno pienas pradėtas vartoti Lietuvoje, kitose šalyse. Pasakojama, kaip pienas pasiekė stalą, ir kas iš jo gaminama. Vaikai dalyvauja diskusijoje, žaidžiamas lietuvių liaudies žaidimas, degustuojami prieno prukuktai, diskutuojama apie patiekalus, pagamintus iš pieno, dalijamsi receptais. Mokiniai kvieęiami apžiūrėti, kaip atrodo etnografiniai indai ir įranga: senoviniai pieno separatoriai, grietinėlės atskyrimo indai, sviestmušiai. Pageidaujantiems suteikiama galimybė pamelžti imitacinę karvę ir apžiūrėti, kaip atrodo šiuolaikinis vakuuminis melžimo aparatas. Suteikiama galimybė aktyviai dalyvauti kiekvienam mokiniui, pristatant pieno kelią naudojama Aukštaitijos regiono tautosaka.


Edukacinis užsiėmimas „Žaislininkystė: judantieji žaislai“

Vyskupas M. Valančius (1801–1875) viename savo pamokslų taip vertino žaidimus ir pramogas: „...žaidimai ir pramogos, kaip tinkamos priemonės mūsų jėgoms sustiprinti ir prabėgančioms valandėlėms maloniai praleisti, nieko smerktino savyje neturi...“ Žaidimų metu puoselėjami vaiko pojūčiai, atveriami pasaulio pažinimo vartai. Žaidimai skatina vaiko intelektinį ir fizinį vystymąsi. Žaislai leidžia vaikui geriau pažinti save. Su amatininko, gaminusio žaislus, gyvenimo būdu vaikai supažindins klausydami pasakos „Dievdirbio širdis“. Šiek tiek susipažinus su žaislininkystės amatu, bus galima suprasti, kiek daug dėmesio XIX a. pabaigoje buvo skiriama vaiko kultūrai ir kūrybai. Kalbėsimės apie senųjų žaislų gaminimo įrankius, priemones, žaliavas. Vaikams bus rodomos įvairios natūralios priemonės, iš kurių buvo gaminami žaislai (karnos, oda, arklio uodegos plaukai, kaulas, medžio žievė, plunksnos, šlynas, skiedros), įrankiai ir skirtingos medienos rūšys, tinkančios žaislų gamybai. Aptarsime, kuo skiriasi judantieji žaislai nuo nejudančių, sužinosime, kokius dažniausiai gamindavo moterys, o kokius vyrai. Užsiėmimo metu bus pristatyta didelė autentiškų XIX a. pabaigos–XX a. pradžios žaislų kolekcija. Vaikai stebėdami judančių žaislų veikimą erdvėje, susipažins su šiais žaislais: sukučiu „Vilkeliu“, figūrėle „Balvonu“, žaislu „Kalviai“, „Pokštų dėžute“, „Beždžionėle“, „Kareivėliais, „Kareivėliais-raiteliais“, „Gimnastu“, „Lentų pjovėju (pilščiku)“, „Medžio pjovėju ir kirtėju“, „Paukščiu ant ratukų“, „Lipiku“, „Arkliu ant sūpynių“. Diskutuosime apie žaislų pavadinimus ir ryšį su jų funkcija. Žaisdami aptarsime, kurie iš jų priklauso: švytuoklinių, inercinių, traukomųjų, sukamųjų, riedančiųjų ir žaislų ant sūpynių grupei. Kūrybinių dirbtuvių metu iš liepos medžio pasigaminsime žvėrelių formos žaisliukus. Dailinsime, dekoruosime.


Spektaklis „Sibiro haiku'' pagal Jurgos Vilės to paties pavadinimo knygą

Spektaklis ,,Sibiro haiku'' pagal Jurgos Vilės knygą | trukmė 60 min. | šeimai ir vaikams nuo 10 m. režisierė, scenografė: Saulė Degutytė | kompozitorius: Mantvydas Leonas Pranulis | kostiumų ir šviesų dailininkė: Renata Valčik | vaidina: Balys Ivanauskas | dainuoja ir groja: choras „Obuoliai“ Visatos gylis iš trijų ryžių grūdelių – tai „Sibiro haiku“ kūrėjų kredo. Spektaklis sukurtas pagal Jurgos Vilės tekstus to paties pavadinimo knygoje. Čia dešimtmečio berniuko lūpomis perpasakota rašytojos tėvo Algimanto Stakėno tremties istorija, o per ją atskleidžiamas daugelio lietuvių likimas. Svarbiausia sceninio žaidimo terpe virto žemė. Iš jos iškyla visi pasakojimo veikėjai, ja lakoniškai perteikiami ir istoriniai karo veiksmai bei pasekmės. Kaip įprasta Stalo teatre, svarbiausius veikėjus – Algiuką, jo sesę, mamą, tėtį, žąsiną Martyną, tetą Petronėlę, kareivius Bulvinį ir Duoninį bei kitus – aktorius Balys Ivanauskas perteikia panaudodamas įvairius buityje sutinkamus daiktus. Kartu su aktoriumi spektaklio atmosferą kuria trijų dainininkių choras „Obuoliai“. Jaunosios kartos kompozitorius Mantvydas Leonas Pranulis pasirinko tremties skurdumą atitinkančias muzikines priemones, mėgstamiausius Algiuko instrumentus – kibirus ir žmonių balsus. Išradingai panaudojant, priverčiant netikėtai veikti įvairius objektus, spektaklyje „Sibiro haiku“ daug dėmesio skiriama žmogaus dvasinės laisvės ir kūrybiškumo temai, nes sunkiais momentais būtent tai suteikia jėgų net ir patiems mažiausiems. Nors kūrinys pasakoja apie skaudžius dalykus, graudenimų vietą čia užima žaismė, šviesa ir haiku – japoniškas eilėraštis, keletu žodžių „nutapantis“ gamtos peizažą, simbolizuojantį vidinius žmogaus išgyvenimus.


Panemunės pilis su atkurta istorine XVIII amžiaus virtuve kviečia iš arčiau susipažinti su to meto kulinarinėmis tradicijomis ir pokyčiais, dalyvaujant kultūrinėje edukacijoje „Dvarų virtuvė pagal Puikųjį virėją".
Edukacijos tikslas – suteikti žinių apie Panemunės pilį kaip kultūros paveldo objektą, supažindinant su naująja prancūziška virtuve Lietuvos dvaruose XVIII amžiuje.
Uždaviniai:
1. Supažindinti mokinius su Panemunės pilies istorija bei šiandiena. 2. Supažindinti su XVIII a. virtuve bei Apšvietos epochos gastronominėmis idėjomis. 3. Ugdyti komandinio darbo patirtį.
1730–1750 m. Prancūzijoje įvyko gastronominė revoliucija. Prancūzų virėjai deklaravo senųjų kulinarinių tradicijų atsisakymą ir naują patiekalų ruošimo būdą vadino naujuoju arba moderniuoju. Naujoji prancūziška virtuvė pripažinimo sulaukė ir Abiejų Tautų Respublikoje – 1783 m. buvo išversta ir kelis kartus išleista naujosios prancūziškos virtuvės knyga „Puikusis virėjas“ (Kucharz doskonały, versta iš La Cuisine bourgeoise). Panemunės pilies erdvės – puiki vieta gastronominei diskusijai. Čia XVIII amžiaus antroje pusėje buvo įrengtas vienas pirmųjų šalyje valgomųjų, šalia jo – patalpa indams laikyti (vad. kredensas), taip pat buvo įrengta ir nauja virtuvė. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su XVIII amžiaus gastronominėmis idėjomis, jų atgarsiais Lietuvoje, apžiūrės valgomąjį, tarnybines liokajų patalpas, istorinę XVIII amžiaus virtuvę ir archeologinius radinius susijusius su valgymo kultūra. Įgytų žinių prireiks atliekant pateiktą užduotį – padengti stalą pagal prancūzišką paprotį. Edukacinės veiklos dalyviai ne tik susipažins su Panemunės pilimi, Apšvietos epochos gastronominėmis idėjomis, bet ir mokysis interpretuoti, lavins bendros, draugiškos veiklos komandoje be smurto ir patyčių įgūdžius, turės galimybę saviraiškai ir patirs pažinimo, kūrybos džiaugsmą.


Ar superherojais gimstama ar tampama? Kaip būti herojumi sau pačiam? Kokiais autoritetais sekti? Kaip tapti geresne savo paties ar pačios versija? Kaip išgyventi patyčias? Kas yra draugystė ir meilė? Kaip nebijoti svajoti ir visada išlikti savimi? Šiuos ir kitus klausimus kelia spektaklis „Superherojai“. Spektaklis sukurtas pagal tikras istorijas. Dramaturgė Gabrielė Labanauskaitė ir režisierė Loreta Vaskova bendravo su 15-18 m. jaunuoliais ir jaunuolėmis iš skirtingų Lietuvos miestų ir miestelių – nuo sėdinčių bibliotekoje iki esančių įkalinimo įstaigose – ir sukūrė personažus, kurie prabilo apie tai, kas aktualu paaugliams. Nė viena istorija nėra vienoda, kadangi visi esame skirtingi. Spektaklis neketina teisti, moralizuoti ar mokyti, kas yra teisinga ar neteisinga. Kūrėjai nori atverti langą į kitokią realybę, kurioje galbūt pamatysime patys save ir lengviau suprasime kitus.


Obelynės parkas yra Kamšos botaninio – zoologinio draustinio teritorijoje, Akademijos miestelio pakraštyje, ribojasi su
giliomis Varžupio ir Obelynės upelių griovomis. Tai gamtininko prof. Tado Ivanausko įkurtas parkas jo sodyboje. Parkas
paskelbtas respublikinės reikšmės istoriniu, kraštovaizdžio, architektūros paminklu.
Tikslas-supažindinti su Tado Ivanausko Obelynės sodyba-memorialiniu muziejumi, Senojo paveldo sodu, dendrologiniu parku.
Uždviniai:
1. Aplankant Tado Ivanausko muziejų, pristatyti gamtininko darbus, susijusius su paukščių tyrinėjimu.
2. Aplankant Senojo paveldo sodą, pristatyti čia augančius sodinukus ir inkilų įvairovę.
3. Demonstruojant inkilus ir paukččių lizdus, supažindinti su paukščių perėjimo įpatumais.
4. Klausantis paukščių balsų, atliks praktinę užduotį.
5. Dirbdami grupėse ar individualiai, iš edukacijos metu surinktų  gamtinių medžiagų suka paukščių lizdus.
 Edukacijos metu vaikščiojant po parką,
pasakojama Obelynės dendrologinio parko atsiradimo istorija, rodomi čia augantys medžiai. Gamtininko profesoriaus T.
Ivanausko sodintas parkas gausus įvairių paukščių, kurie čia suka lizdus ir peri. Edukacijoje pasakojama apie čia gyvenančius
sparnuočius, kartu su ekskursijos dalyviais skaičiuojami inkilai, apžiūrimos drevės, genių ir meletų maisto ieškojimo
kelmuose vietovės. Lauko klasėje, demonstruojant inkilus ir lizdus, pasakojama apie paukščių perėjimo vietas, lizdų sukimo
ypatybes. Dirbant grupėse, naudojant natūralias ir dirbtines medžiagas, susipažįstama iš kokių esamų medžiagų paukščiai
nesuka lizdų.
 Edukacijos metu aplankoma Tado Ivanausko sodyba – muziejus, kurioje jis gyveno nuo 1927 iki 1970 metų.
Edukacija baigiama paukščių balsų klausymo ir piešimo terapija.


Edukacinė ekskursija „Vilniaus tautų mozaika“

Edukacinės ekskursijos metu moksleiviai supažindinami su skirtingomis tautomis, įvairiais laikotarpiais gyvenusiomis Vilniuje. Aiškinsimės, kaip atvykėliai tapdavo vilniečiais, kuo Rotušė buvo svarbi visiems miesto gyventojams, kokie skirtingi maldos namai vyravo senajame Vilniuje. Lenkai, rusėnai, žydai, vokiečiai, totoriai, karaimai gyveno bendruomenėmis, įkūrę savo gyvenamajame rajone maldos namus bei mokyklas. Ir dabar senamiestyje turime išlikusias Rusų, Žydų ar Totorių gatves, menančias nuo seno gyvenusias Vilniaus tautas. Ekskursijos metu aplankysime rusėnų, lietuvių, lenkų, žydų istoriją menančius sostinės objektus.


Edukacinis užsiėmimas skirtas supažindinti vaikus su gipso bareljefų atsiradimo ir naudojimo istorija, jo metu moksleiviai gamina bareljefą iš gipso.  Tai nesudėtingas ir malonus užsiėmimas. Kiekvienas dalyvis pagamins po 1 skirtingą gipso bareljefą, kurį galės pasiimti. Gipso bareljefas bus kuriamas ant molio pasirinktais augalais, sėklomis, įspaudais, arba fomelėmis. Edukaciniai užsiėmimai gaminant gipso bareljefus padės atsipalaiduoti ir pasinerti į savęs pažinimo pasaulį, o pačių pagamintas ir dekoruotas gipso paveikslas bus puiki dovana sau ar artimiesiems.


Užsiėmimai prasidėtų teorine dalimi, vėliau- būsimo kūrinėlio komponavimo principų aptarimu, vėliau prasidėtų kūrybinės idėjos įgyvendinimas. Kūrinių užbaigimui reikėtų dar bent vieno užsiėmimo, jei dirbiniai būtų glazūruojami. Kai būtų dirbama su angobais (spalvotais moliais), užtektų vieno užsiėmimo. Tokiu atveju lipdiniai būtų tiesiog panardinami į skaidrią glazūrą, kad išryškėtų dekoro spalvos. Kūrimo procesui pasitelkiamos ir žiedimo staklės, kurių pagalba gali būti suformuojami ruošiniai.


Animacija tai paveiksliukų, spalvotų dėmių, raštų tam tikro judesio momento fiksavimas, kurio gautas vaizdas sudaro tikro judesio įspūdį. Edukacijos „Animacija – judesio iliuzija“ metu, mokiniai susipažins su animacijos atsiradimo istorija, raida, iliustratoriaus profesija, Lietuvoje sukurtais animaciniais filmukais. Mokiniai susipažins su optiniu prietaisu zootropu, kurį patys pasigamins edukacijos metu, pieš animacijos elementus, kurių besisukančių paveiksliukų seka sudarys filmuko įspūdį.


Kūrybinės dirbtuvės „JUDĖK IR (NE)MĄSTYK“ (Išvažiuojamoji)

Jaunų žmonių, ypač tų, kurių asmenybės dar tik formuojasi, kūrybiškumą dažniausiai varžo baimė klysti, kitų nuomonė, kompleksai dėl tam tikrų savo trūkumų. Todėl šiose dirbtuvėse bus sukurta nauja, kūrybai ir laisvei skirta erdvė, kurioje dalyviai, atlikdami teatro profesionalų naudojamus judesio pratimus, išmoks: • pažinti savo privalumus ir trūkumus; • atrasti individualią raišką;• sustiprinti pasitikėjimą savimi • išlaisvinti kūrybiškumą; • susikoncentruoti; • tobulinti analitinius gebėjimus ir savirefleksiją. Šie gebėjimai ypač svarbūs ugdant savimi pasitikinčią ir kūrybingą asmenybę, gebančią save analizuoti ir tobulinti bei siekti užsibrėžtų tikslų ir svajonių. Kūrybines dirbtuves ves Alytaus miesto teatro aktoriai Povilas Adomaitis ir Tomas Kunčinas, kurių išskirtinė domėjimosi sritis – scenos judesys. Povilas profesines žinias nuolat gilina scenos judesio ir psichofizikos srities seminaruose ir dirbtuvėse, turi scenos judesio dėstymo patirties, o nuo 2019 m. rengia kūrybinės laisvės laboratorijas suaugusiesiems, vaikams ir paaugliams visoje Lietuvoje. Tomas – nuo 2001 m. Alytaus teatre kuriantis vaidmenis spektakliuose, roko operose, judesio spektakliuose ir dalyvaujantis gausybėje kitų renginių. Unikali judesio plastika, energija, profesionalumas ir išvermė – stipriosios Tomo savybės, leidžiančios sukurti išskirtinius vaidmenis, kuriuose vyrauja proto ir kūno dermė.


Savęs pažinimo  edukacija "Aš ir karjera" 8-12kl.

Edukacijos tikslas- suteikti žinių apie savęs pažinimą, vertybių išsigryninimą, interesų ir “antiinteresų”, gabumų  išsiaiškinimą. Skatinti kūrybiškumą ir kritinį mąstymą, generuojant, analizuojant  “KOKS AŠ ESU, KĄ AŠ GALIU, KAIP AŠ GALIU”.
Ugdyti  mokinio sąmoningumą, savęs  pažinimą. Mokyti  kultūringumo bendraujant ir bendradarbiaujant, skatinama būti originaliu, lavinti mokinio kalbinius viešojo kalbėjimo įgūdžius,  nugalėti savo baimes. Edukacijos metu atliekamos loginės, kūrybiškumą ir  kritinį mąstymą lavinančios užduotys, kurios kaitaliojamos su veikla grupėse.
Edukacijos metu mokiniai turi galimybę analizuodami  save, bendradarbiaudami  su savo bendraamžiais, pažindami kitus suprasti save,  susikurti savęs pažinimo žemėlapį.


Šokių pamoka skirta 5 - 12 klasių mokiniams. Jos metu moksleiviai išmoks įvairių lietuvių liaudies šokių, pagilins etnokultūrines žinias, lavins meninius, kūrybinius ir muzikinius gebėjimus. Šokis kaip meno šaka ugdo ne tik specialiuosius gebėjimus, kurie padeda išreikšti save, komunikuoti, įnešti savo indėlį į kultūrinį gyvenimą, bet ir įvairius bendruosius - bendravimo, mąstymo, problemų sprendimo - gebėjimus. Lietuvių liaudies šokių mokymasis yra viena iš patraukliausių etninės kultūros pažinimo formų, stiprina kultūrinės tapatybės pajautimą bei jos vertės suvokimą. Įsitraukę į smagius ir judrius šokius mokiniai, patys to nepastebėdami, išmoksta daug naujų dalykų: lavina dėmesį, ištvermingumą, taisyklingą laikyseną, ugdo valią, pasitikėjimą savimi, estetines pažiūras, vaizduotę, muzikinius ir kūrybinius gebėjimus, mokosi bendrauti. Šokių pamoką ves Varėnos kultūros centro vyr. folkloro specialistė, folkloro ansamblio „Žeiria“ vadovė, etnomuzikologė Vaida Naruševičiūtė, kuri įvairias lietuvių etnochoreografijos edukacijas veda jau 18 metų.


"Teleskopu per Visatą". Virtuali kosminė kelionė. 5-12 klasės

“Teleskopu per Visatą." Virtuali kelionė po Kosmosą. Visapusiškai informatyvi, moksliniais duomenimis ir žiniomis paremta pramoginė vaizdinė edukacija - virtuali kelionė teleskopu po Visatą, kurios metu keliaudami patirsime nepakartojamus įspūdžius. Jei tu nesi astronautas ar žmogus, išmanantis raketų mokslą, tu niekada neturėsi galimybės pakeliauti po Kosmoso erdves. Ši edukacija suteikia puikią galimybę pasijusti tikrais Visatos tyrėjais. Kelionės metu iš labai arti susipažinsime ne tik su mūsų galaktika - Paukščių Taku, bet ir su tolimesnėmis galaktikomis. Naudodamiesi specialia kompiuterine programa keliausime ir aplankysime Saulę, Mėnulį, Saturną, Marsą, Juodąją skylę, patyrinėsime jų paviršius, palyginsime skirtingų teleskopų matomus vaizdus. Ši mokslinė - kūrybinė kelionė padeda susivokti apie save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą, Visatos kūrėją. Šia programa skatiname klausytojus labiau domėtis mokslu ir menine kultūra, jų svarba ir reikšme dabartyje, o ateityje renkantis profesiją bei kuriant ir gyvenant savo gyvenimą. Siekiame, kad šis užsiėmimas klausytoją skatintų tiek kritiškai, tiek kūrybiškai mąstyti, ieškoti galimybių ir praktiškai taikyti įgytas žinias šiame visaapimančiame pasaulyje. Svarbiausia - būti lanksčiu, nesunkiai prisitaikančiu prie kasdien besikeičiančio pasaulio. O svarbiausia - jaustis neatskiriama ir svarbia Visatos dalimi, mėgautis duotu gyvenimu ir tiesiog būti laimingais neišsenkančiais kūrėjais.


Rankų šešėlių teatro kūrybinės dirbtuvės

Rankų šešėlių teatro ,,Budrugana Lietuva” aktorės, kūrybinių dirbtuvių metu, kartu su vaikais išlaisvins mūsų pačių rankose slypinčias šešėlių figūras ir įpūs tiek į rankas, tiek į gyvenimą - truputėlį magijos.

Dirbtuvėse dalyviai susipažins su rankų platiską ir mobilumą lavinančiais pratimais, išgirs tikrąją šešėlių teatro atsiradimo istoriją, sužinos kokių priemonių reikia, norint šešėlių teatrą susikurti namie, bei kurs, improvizuos naudodami tik rankas ir savo paties rankomis sukurs įvairiausius šešėlinius personažus. Dirbtuvių dalyviai, visą mokymosi procesą vainikuos savo kūryba ekrane!

Dirbtuvių vedėjos pažada, po šio susitikimo - rankos niekada nebebus tuščios!


Literatūros pamoka be knygų (išvažiuojamoji)

Seniai svajoji, kad mokykloje nebūtų knygų, o dar geriau – kad nebūtų nė pamokų? Pamokų neatšauksime, o štai pažinti literatūrą be knygos – galėsi!
...nereginčio rašytojo vaikystę grėsmingai užklojęs internato šešėlis, baimę kelianti didžiulė kliokianti ir ūžianti skylė – berniukų dušas, besikeičiančios, apsiverčiančios teksto raidės ir knygos, prabylančios tiems, kam skaityti sunku ar net neįmanoma – visos šios patirtys tavęs laukia mūsų edukacijoje.
Žmonių įvairovę pažinsi ir priimsi per savo ir jų patirtis. Visos edukacijos metu mus lydės rašytojo Alvydo Valentos, Metų knygos rinkimų laureato, romanas „Pradžios užkalbėjimai“.


Batas, karūna... arba kiek kainuoja ledai Japonijoje? (nuotolinė paslauga)

Finansinės kultūros edukacija, kurios tikslas – pažintis su pasaulio valiutomis. Valiuta – tarsi šalies ambasadorius, kuris reprezentuoja savo šalį: šalies istoriją, kraštovaizdį, vertybes, kultūrą. Šiuo metu pasaulyje yra 180 skirtingų valiutų ir kiekviena jų turi savo pavadinimą, vertę, istoriją. Edukacijos metu moksleiviai sužinos intriguojančių faktų, įdomių istorijų, gaus atsakymus į tokius klausimus, dėl kurių anksčiau galbūt nesusimąstė: kas apskritai yra valiuta, kada ir kokioje šalyje ji atsirado. Kokios valiutos pasaulyje yra daugiausia? Kodėl kai kurių monetų viduryje yra skylutė? Kas yra batas ir karūna? Kokiose šalyse ir kokios valiutos banknotai gaminami iš plastiko ir kodėl? Kokia valiuta yra kosmose? Ant kokios valstybės banknotų puikuojasi Liūtas Karalius? Kodėl ant euro banknotų pavaizduoti tiltai? Keliaudami kalbėsime ir apie valiutos vertę. Ar milijonas yra daug? Kiek kainuoja džinsai, apelsinai, pienas Malaizijoje, Lietuvoje ir Japonijoje? O ką galima įsigyti už 5 eurus Lietuvoje ir kitose šalyse? Ar galima Australijoje įsigyti batus už 10 eurų? Edukacijos metu moksleiviai susipažins su meniškiausiais pasaulyje pripažintais valiutų banknotais, kuriuos kasmet renka Tarptautinė banknotų bendrija ir galės išrinkti savo klasės favoritus. Tai paskatins į valiutą pažvelgti dar kitu kampu – kaip į kūrinį, kupiną apgalvotų dizaino elementų. Edukacija praplės moksleivių pasaulėžiūrą, kultūrinės įvairovės suvokimą ir kritinį mąstymą.


Edukacija "Molis ir žodis: nužiesti ir aprašyti"  skirta 7-8 klasių mokiniams. Kodėl toks pavadinimas? Juk žmogus kaip molis, iš kurio jis pats gali nulipdyti, ką tik širdis geidžia: save, keraminį indą. Lipdome ir žodžius, iš kurių kuriame aprašymą.
Veiklos tikslas - skatinti mokinius domėtis Lietuvos istorija, tradicijomis, keramikos raida, supažindinti su puodžiaus amatu, žiedimo technika. Ugdoma pagarba tradicinei kultūrai, žmogaus kūrybiškumui, sudaromos sąlygos patiems pažinti ir išbandyti puodžiaus amatą, tobulinti rašymo įgūdžius.
Užsiėmimo pradžioje mokinai supažindinami su Leliūnuose esančiu Vytauto Valiušio keramikos muziejumi: muziejaus erdve bei jo eksponatais (daugiau nei 4000 eksponatų kolekcija). V.Valiušiuo muziejus tarp šimtuko geriausių Europos muziejų. Vaikai klausosi pasakojimo apie keramikos kilmę, puodininkystės tradicijas, molio savybes, degimo būdus, glazūras. Demonstruojamas 25 minučių trukmės filmas "Molio kelias".
Vėliau mokiniai prisiliečia prie molio, įsitikina jo elastingumu, plastiškumu, patiria kūrybos džiaugsmą, kada molio gabalėlis jų rankose virsta unikaliu keraminiu dirbiniu.  Ant žiedimo staklių meistrui Vytautui Valiušiui patariant, jie nusižiedžia vazelę, žvakidę ar dubenėlį.
Vėliau - užsiėmimas, kurio metu  aprašomas muziejuje matytas patikęs keraminis indas. Mokiniai prisimena, ką reikia žinoti kuriant aprašymą. Nepamirštamos ir meninės priemonės.
Tai integracinio pobūdžio kūrybinis užsiėmimas, kuriame persipina istorija, etninė kultūra, menas ir literatūra.


Atrask ir pažink Lietuvos saugomas teritorijas

Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba prie Aplinkos ministerijos

Ekskursija vyksta modernioje interaktyvioje Nacionalinio lankytojų centro ekspozicijoje. Tai tarsi simboliniai vartai į Lietuvos nacionalinius ir regioninius parkus, draustinius ir rezervatus.
Drauge keliausime gamtos ratu, sužinosime, kiek Lietuvoje yra saugomų teritorijų, kam jos įsteigtos ir kokia jų išskirtinė vertė. Gilinsimės į draustinių svarbą siekiant išsaugoti specifines gyvūnų ir augalų rūšis bei buveines. Susipažinsime su kultūros paveldu.
Išmoksime skirti paukščių balsus, pažinti sparnuočiu. Sužinosime, kas didžiausią savo gyvenimo dalį pramiega? Koks augaliukas užkandžiauja vabzdžiais? Kokiame ežere galima rasti gintaro? Stalas-klaustukas „atsakys“ į iškylančius klausimus, o liečiami ekranai pateiks informaciją apie lankytinus objektus saugomose teritorijose.


Supažindinti moksleivius su tvariais, ekologiškais šiaudiniais gaminiais - sodais, angeliukais, paukščiukais, lėlytėmis skatinančiais kūrybiškumą.


Iki XX a. pirmos pusės ir valstietis, ir miestelėnas kasdien seikėjo ir svėrė grūdus, miltus, vilną, linus. Senieji saiko matai ir svarstyklės rodomi beveik kiekvienoje muziejaus sodyboje, tačiau tarp įvairių rakandų lankytojas juos sunkiai pastebi. Per edukacinį užsiėmimą bus parodyti senolių naudoti saikai, paaiškinta skirtingų saiko matų talpa, seikėjami grūdai, senovinėmis svarstyklėmis sveriami grūdai, vilna, linai ir patys lankytojai. Svorį jie sužinos jau nebenaudojamais matais, pvz., pūdais, svarais. PASTABA: pastatas, kuriame vedama edukacija, yra nešildomas, todėl programa vykdoma tik šiltojo sezono metu, t.y. gegužės-rugsėjo mėn.


Telšių rajono savivaldybės Karolinos Praniauskaitės viešoji biblioteka

„Spalvotos kopos“ smėlio edukacija skirta 1-5 klasių vaikams pagilinti gamtos pažinimo, kūrybiškumo, saviraiškos bei  savivertės kompetencijas.
Dalyvavimas veikloje leidžia patirti kūrybinį eksperimentą: išmėginamos įvairios raiškos ir komunikavimo formos, išbandomi kūrėjo ir stebėtojo  vaidmenys. Per edukaciją ugdomas ir puoselėjamas mokinio vidinis pasaulis. Lavinami meninės raiškos gebėjimai ir vaizduotė, puoselėjamas estetinis
suvokimas. Edukacija leidžia atpažinti ir susieti naujai įgytas patirtis su turimomis formaliojo ugdymo žiniomis ir įgūdžiais.


Grafo Tiškevičiaus dirbtuvės-žaisminga cianotipija

Iš Lietuvos kilęs, didžiąją gyvenimo dalį praleidęs Prancūzijoje, bet nuolat į savo vasaros rezidenciją Raudondvaryje grįždavęs grafas Benediktas Henrikas Tiškevičius (1852–1935) kelis dešimtmečius rimtai užsiiminėjo fotografija. Jis buvo Prancūzijos fotografijos draugijos ir Paryžiaus fotoklubo narys, piktorialinės fotografijos meistras, aktyviai dalyvavo Europos fotografų judėjime.
Ilgai manyta, kad grafo nuotraukų negatyvai ir atspaudai prarasti per gaisrą, apie jo kūrybą buvo sprendžiama iš negausių originalų ir publikacijų spaudoje, skelbtų jam gyvam esant. Galbūt todėl B. H. Tiškevičius, kaip fotografas, beveik visą XX a. Europoje buvo mažai žinomas ir prisimintas tik amžiaus pabaigoje radus išlikusių nuotraukų. Kauno rajono muziejus tapo daugiausiai Benedikto Henriko Tiškevičiaus fotografijų turintis muziejus Pasaulyje.
Edukacijos teorinės dalies metu moksleiviams suteikiama galimybė pamatyti fonduose saugomas nuotraukas. Edukacijos dalyviai supažindinami su itin glausta fotografijos istorija, sužino, kas yra „gyvieji paveikslai“, cianotipija, išgirsta apie tyrinėti pasaulį įkvepiančius grafo Benedikto Tiškevičiaus pomėgius. Praktinės dalies metu moksleiviai pasitelkdami cianotipijos techniką ir kūrybinius rinkinius kuria savo meno kūrinius su grafo užfiksuotais vaizdais.


Edukacija „Scenos kalbos treniruotė“ ( išvažiuojamoji 1-4 klasėms)

Kūrybinė edukacija „Scenos kalbos treniruotė" skirta 1–4 klasių mokiniams. Ši edukacija yra tęstinė, todėl pažintis su scenos kalba gali tęstis toliau, žengiant mokiniui į vyresnes klases. Kuo kalbėjimas scenoje skiriasi nuo kasdienio kalbėjimo? Kaip aktoriai lavina artikuliaciją, kvėpavimą, išmoksta valdyti intonaciją? Kas yra balso jėga? Šie ir kiti klausimai sufleruojami edukacijos lankytojams, kurie kartu su Alytaus miesto teatro aktoriumi Eugenijumi Rakausku ieško atsakymų praktiniame scenos kalbos meno užsiėmime. Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai supažindinami su kalbos ir balso ypatumais, atlieka dikcijos ir kvėpavimo pratimus, bando įveikti greitakalbių iššūkį. Kartu jie susipažįsta su kūrybiniu procesu, aktoriaus pasirengimu vaidmeniui, siekia atrasti sceninio žodžio įtaigumą ir nekasdienio skambesio tobulumą. Pirmasis pažintinis susitikimas gali tęstis toliau, gilinantis į scenos kalbos meno subtilybes.


Edukacinė ekskursija „Viduramžių Kauno pirklio istorijos“

Kokia yra Kauno miesto įsikūrimo istorija? Ar žinot, kad Kaunas – vienintelis Hanza miestas Lietuvoje, o viduramžiais čia virė prekyba ir plušo amatininkai? Kokios prekės buvo parduodamos? Kuo pasižymi gotikos architektūros stilius? Kokie likę šio stiliaus pastatai Kaune? Ar yra Kaune valdovų rūmai? Atsakymus į šiuos ir kitus klausimus išgirsite ekskursijos „Viduramžių Kauno pirklio istorijos“ metu. Pagrindinis edukacinės ekskursijos tikslas – interaktyviais metodais supažindinti moksleivius su Kauno istorija viduramžiais. Edukacinės ekskursijos uždaviniai: pateikti įdomių faktų apie Kauno miesto susikūrimą; sudominti mokinius gotikinės architektūros elementais; perteikti viduramžių Kauno miestiečių kasdieninio gyvenimo ypatumus; pasitelkiant mokinių pastabumą, įtraukti juos į miesto ir istorijos tyrinėjimą bei ieškoti teisingų atsakymų į pateikiamus klausimus. Ekskursijose naudojami metodai: gyvas pasakojimas istorinėje aplinkoje (Kauno senamiestyje), papildomas temine vizualine medžiaga (architektūros pavyzdžiai, archyvinės nuotraukos), garsiniais elementais (išgirstama viduramžiais grota muzika) ir interaktyviomis užduotimis, klausimų atsakymų žaidimais, žemėlapio pažinimu. Siekiama, jog po ekskursijos mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie Kauno miesto įsikūrimą ir jo istoriją viduramžiais, gebėtų atpažinti įvairius istorijos ir kultūros elementus, suvoktų išlikusias vertybes, būtų motyvuoti toliau tyrinėti tiek Kauno, tiek savo gyvenamosios vietovės aplinką.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Užsiėmimas vyksta muziejaus salėje, kur skirtingų klasių moksleiviai supažindinami su kino profesijomis. Vėliau trumpai pristatoma režisieriaus Arūno Žebriūno kūryba bei jo filmas „Gražuolė“, kurio fragmentą moksleiviai mėgina patys suvaidinti. Kiekvienas dalyvis turi pareigas ir užduotis: kas vadovauja visam filmavimui – paskirtas režisieriumi, kas filmuoja, kas vaidina, kas parenka rekvizitą, kas tvarko apšvietimą, kas laiko pliauškę ir t.t. Viskas vyksta kaip tikrame filmavime. Filmavimo procesą galima stebėti dideliame ekrane. Po filmavimo visi pasižiūrime nufilmuotą medžiagą, aptariame, kaip sekėsi dirbti, įvardiname, kas pavyko, o ką buvo galima atlikti kitaip.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ši edukacinė programa yra skirta supažindinti su gintaro ir kitų fosilijų formavimusi. Užsiėmimo metu apžvelgiamas priešistorinis etapas nuo dinozaurų išnykimo (prieš 65 mln. metų), gintaro formavimosi (prieš 40-50 mln. metų) iki pat šių dienų. Tam, jog dalyviai geriau suvoktų inkliuzų unikalumą, juos lyginsime su kitomis iškastinėmis fosilijomis: trilobitais, amonitais ir belemnitais. Aptariant skirtingas fosilijų susiformavimo ir išnykimo teorijas, ugdomas dalyvių kritinis mąstymas. Liesdami ir uostydami skirtingų spalvų, formų, įvairiems laikotarpiams ir vietovėms būdingus gintarinius eksponatus, moksleiviai suvoks šių organinės kilmės mineralų išskirtinumą, supras, kodėl būtent Baltijos gintaras yra vienas iš labiausiai vertinamų pasaulyje. Pasakojimo metu rodomos skaidrės padės atskleisti šių akmenų unikalumą ir grožį šitaip ugdant tautinį pasididžiavimą gimtosios šalies gamtiniu paveldu. Dalyviai tyrinės šio, dar kitaip vadinamo „Šiaurės aukso“ savybes, edukacijos metu bus atliekami eksperimentai su gintaro gabaliukais ir dulkėmis. Moksleiviai mokysis atskirti tikrąjį Baltijos gintarą nuo klastotės. Kūrybinė edukacijos dalis ? draugystės apyrankės gaminimas, iš taip vadinamojo „gydomojo“ gintaro, kuris yra ne tik puiki puošmena, bet ir nuo seno naudojamas kaip natūralus repelentas, skirtas apsisaugoti nuo uodų. Šios programos tikslas – sudominti moksleivius gamtos mokslais, žadinti ir ugdyti tautinę kultūrinę savimonę.


Kultūrinės edukacijos užsiėmimas ,,PAŽINK KAUNO MODERNIZMO ARCHITEKTŪRĄ“.
Didžioji Kauno vertybė – tarpukario architektūros paveldas - tai XX amžiaus trečiame ir ketvirtame dešimtmetyje pastatyti visuomeniniai, gyvenamieji ir pramoniniai pastatai. Šie objektai iki šiol kuria savitą Kauno miesto charakterį. 1919 -1940 metų laikotarpiu miestas patyrė žaibišką šuolį: iš atsilikusio provincijos miesto virto modernia europietiška sostine. Architektūra čia atliko labai didelį vaidmenį. Kauno modernizmo architektūra atspindi tą optimizmo atmosferą, kuri buvo būdinga naujai atsikūrusiai Lietuvos valstybei.
Edukacinis užsiėmimas vyksta interaktyvios ekskursijos forma, kurios metu moksleiviai aplankys reprezentacinius tarpukario pastatus, esančius Kauno Naujamiesčio teritorijoje, įtrauktoje į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą, apžiūrės pastatų eksterjerus bei autentiškus išlikusius interjerus. Pagrindinis kultūrinės edukacijos tikslas – patrauklia forma atskleisti moksleiviams Kauno tarpukario architektūros raidą, supažindinti su modernizmo stilistika, būdingais sprendimais bei architektūriniais elementais. Supažindindama su svarbiausiais tarpukario Lietuvos reprezentaciniais objektais ir juos suprojektavusiais žymiausiais šio laikotarpio architektais, ši edukacija atskleis laikinosios sostinės fenomeną, padės suprasti, kodėl tarpukario Kauno architektūra įrašyta į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.
Dauguma lankomų pastatų turėjo didžiulę reikšmę atsikuriančiai Lietuvos valstybei bei besiformuojančiai visuomenei, todėl edukacijoje pasakojame ir apie to meto politikos, visuomenės ir verslo veikėjus.
Pristatant paveldo objektus, siekiama, kad mokiniai susietų naujai įgytas patirtis su turimomis formaliojo ugdymo žiniomis, plėstų erudiciją. Ši edukacija skatina moksleivius domėtis kultūros paveldu, plečia akiratį, lavina estetinį suvokimą, ugdo pilietiškumą.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Modernus spalvinimas - 3D formelių ir figurėlių dekoravimas ir dažymas

Ši unikali edukacinė paslauga kviečia vaikus atrasti spalvų ir kūrybos pasaulį per 3D formelių ir figūrėlių dekoravimo ir dažymo užsiėmimus. Užsiėmimų metu dalyviai gaus jau pagamintas gipsines formeles ar figūrėles, kurias galės dekoruoti įvairiomis spalvomis bei technikomis. Spalvinimui bus naudojami akriliniai ryškių spalvų dažai, įskaitant geltoną, žalią, raudoną, auksinę, sidabrinę, violetinę, rožinę, tamsiai ir šviesiai mėlyną bei daugybę kitų, kuriuos vaikai galės maišyti tarpusavyje pagal savo norus ir fantaziją.

Užsiėmimai apima kelis etapus: susipažinimą su dekoravimo priemonėmis ir technikomis, temos aptarimą, spalvų ir dekoravimo žingsnių planavimą. Edukacijos metu dalyviai ne tik mokosi dekoravimo, bet ir lavina savo kūrybiškumą, smulkiąją motoriką per lipdukų klijavimą ant nudažytų formelių, kas suteikia galutiniam rezultatui ryškumo ir blizgesio. Kiekviena grupė gali pasirinkti individualią temą ir formeles, kurios atitinka jų interesus ar šventes, tokias kaip Kalėdos, Velykos, metų laikai, ar net sukurti savo herojų.

Šis kūrybinis procesas yra labai smagus užsiėmimas, kuris ugdo vaikų pažinimo, komunikavimo ir socialines-emocines kompetencijas.

Dekoruotos formelės ar figūrėlės tampa asmeninėmis dovanomis, kurias vaikai gali pasilikti sau ar padovanoti artimiesiems – tai skatina jausmą, kad jų kūryba yra vertinga ir prasminga. Programa yra pritaikyta vaikams, siekiant ugdyti jų kūrybiškumą ir meno supratimą.

Siūlomos temos: šventės Lietuvoje (Šv. Kalėdos, Šv. Velykos), metų laikai (pavasaris, vasara, žiema), „susikurk savo herojų“, vabzdžiai (bitutės, boružėlės, drugeliai, laumžirgiai), gėlės, Dainų šventė, individualūs grupių poreikiai (pagal mokyklos ar klasės simboliką, vykstančią šventę).

Dalyvio komplektas: formelės (pagamintos, paruoštos dekoravimui), įrankiai (teptukai, dažų maišymo paletės, staltiesės darbo vietai pasiruošti), dažai, lipdukai, maišeliai darbeliams susidėti.


Užsiėmimas susideda iš dviejų dalių: teorinėje dalyje mokiniai supažindinami su unikaliais gintaro eksponatais, bylojančiais apie gintaro susidarymą, sandarą ir formas. Žiūrimas pažintinis fimukas "Gintaro miškas", kuriame trumpai ir aiškiai parodoma geologinė laiko skalė, akcentuojama Eoceno epocha – Baltiškojo gintaro susidarymo laikotarpis. Praktinėje dalyje gintaro savybės atskleidžiamos atliekant praktinius bandymus, jų metu remiamasi penkiais žmogaus pojūčiais – rega, lyta, klausa, uosle ir skoniu, ypač akcentuojama kiekvieno dalyvio patyriminė veikla. Taip pat atliekami fizikos bandymai parodantys gintaro lyginamojo svorio bei degimo ypatybes. Pateikiami gintaro panaudojimo liaudies medicinoje pavyzdžiai. Užsiėmimo dalyviai išmoksta gintarą atskirti nuo kitų gamtinių bei pramoninių medžiagų, bei gauna žinių apie gintaro gydomąsias savybes. Užsiėmimas lengvai pritaikomas tiek jaunesniems, tiek vyresniems moksleiviams. Šios edukacinės veiklos patyriminis pobūdis leidžia joje pilnavertiškai dalyvauti turintiems įvairias negalias, ypač kviečiami regos sutrikimus turintys mokiniai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Šiuolaikiniam kinui gimti prireikė daugybės išradimų, chemijos, fizikos ir kitų mokslo žinių. Edukacinio užsiėmimo metu pradinių klasių mokiniai susipažįsta su kino ištakomis – ankstyvuoju kinu ir optiniais išradimais. Tikslas – ugdyti pradinių klasių mokinių kino raštingumą, juos supažindinant su kino medijos ištakomis – ankstyvuoju kinu ir optiniais išradimais. Pasitelkiant istorinius kino pavyzdžius parodoma, kad kiekvienas kūrinys reikalauja daug kantrybės, išmonės ir žinių, skatinamas domėjimasis praeitimi, meno ir mokslo sinteze, išradimais. Mokiniai žiūri ankstyvojo kino programą (Ogiustas ir Lui Liumjerai, Žoržas Meljė, Edvinas S. Porteris ir kt.) bei ją aptaria kartu su kino edukatoriais, lygina su šiuolaikiniu kinu, susipažįsta su optiniais prietaisais (taumatropu, praksinoskopu, zootropu) ir jų veikimo principais. Praktinio užsiėmimo metu gamina taumatropą. Užsiėmimo pabaigoje rengiamas aptarimas, apmąstomas veiklos procesas, rezultatas, įgytos žinios ir patirtis.


Istorijos ir literatūros paralelės: spaudos draudimas ir tautinio atgimimo šaukliai (Nuotolinė paslauga)

Kodėl 40 metų nebuvo galima spausdinti leidinių, rašytų lotyniškais rašmenimis? Kokią įtaką tokia situacija turėjo lietuvių literatūros raidai? Ką reiškia sąvoka „vargo mokykla“? Kuo patraukli, išskirtinė J. Basanavičiaus ir V. Kudirkos – pirmųjų lietuviškų laikraščių redaktorių – biografija? Apie ką buvo pasakojama pirmajame lietuviškame romane? Atsakymus į šiuos ir daugybę kitų klausimų sužinosite naujoje, virtualioje mūsų pamokoje „Istorijos ir literatūros paralelės: spaudos draudimas ir tautinio atgimimo šaukliai“. Pamokos metu aptarsime svarbiausias šio laikotarpio temas: graždanką, vargo mokyklą, knygnešystę, kontrafakciją, leidinius „Aušra“ ir „Varpas“, pirmąjį spektaklį ir lietuvių romaną ir kt. Taip pat susipažinsime su svarbiausiomis to laikotarpio figūromis ir jų veikla: M. Valančiumi, J. Basanavičiumi, V. Kudirka, J. Bieliniu, broliais Vilkutaičiais ir kt. Pamokoje bus dalinamasi muziejuje sukaupta ir saugoma unikalia vaizdine medžiaga: moksleiviai turės galimybę patyrinėti graždankos, kontrafakcinių leidinių pavyzdžius, pamatyti svarbiausius to meto leidinius.


VšĮ Teisinių ir socialinių paslaugų centras

Edukaciniuose užsiėmimuose/dirbtuvėse „Ginčo kultūra: nuo retorikos iki meno“ skatins moksleivius prasmingai leisti laiką, jų kūrybiškumą nuomonės reiškimo kultūroje, smalsumą, ugdys darbo komandoje gebėjimus, tobulins praktinius įgūdžius, mokys juos originalaus mąstymo. Projektu skatinama emocinė ir kultūrinė moksleivių raiška, vaizdžiai ir įtaigiai pateikiant taikaus ginčų sprendimo būdo – mediacijos principus, jos taikymą įvairiose gyvenimiškose situacijose, emocijų atpažinimą, valdymą ir tinkamą jų išreiškimą. Vyks žaidybinė – kūrybinė veikla iškilusių ginčų taikaus sprendimo įgūdžių pritaikymui.
Praktinių užsiėmimų/simuliacijų metu, padėsime vaikams suvokti sugyvenimo bendruomenėje pagrindus, pritaikyti juos įvairiose gyvenimiškose situacijose, išryškinsime taikaus konfliktų sprendimo būdo – mediacijos, svarbą tiek santykiuose su kitais mokiniais, tiek santykiuose su suaugusiais (tėvais, mokytojais ir pan.). Praktiškai aptarsime ir analizuosime video siužetus, taikių ginčų simuliacijas, pasitelkiant vaidybinius žaidimus mokysime kūrybiškai ieškoti įvairių konfliktų sprendimų būdų.
Refleksija: vaidmenų žaidimai, protmūšiai, emocijų atpažinimo ir įvardijimo praktinė veikla, mediacijos simuliacijos (imituojama tam tikra ginčo situacija, ieškant abiems pusėms tinkamiausio sprendimo).


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacinė programa „Lino kelias“ skirta lietuvių etninėje kultūroje, tautosakoje bei pasaulio suvokime ypatingą vietą užimančiam augalui - linui. Taip pat pažinčiai su linų auginimo ir apdorojimo tradicijomis, kurios Lietuvoje siekia jau kelis tūkstančius metų, ilgo lino kelio - nuo sėjos iki audimo, pažinimui. Edukacijos metu kaip vaizdinės priemonės naudojami senoviniai linų apdirbimo įrankiai, supažindinama su linų auginimu, rovimu, galvenų nuėmimu, minimu, plūkimu, šukavimu. Edukacijos dalyviai patys gali išbandyti linų apdirbimo darbus.


Susikurk giminės medį kaip grafas Tiškevičius

Edukacijos metu:
Susipažinsite su pagrindinėmis pagalbinės istorijos mokslo disciplinos – genealogijos – taisyklėmis.
Kalbėsime apie giminės vardų reikšmes (pasirodo, įvairiais laikais vyravo skirtingos tiek apdarų, tiek ir vardų mados – Adalbertas ar Domicelė dabar skamba neįprastai, o kokie vardai buvo madingi jūsų senelių, prosenelių laikais?).
Mintimis pakeliausime po esamus ir jau išnykusius dvarus ir kaimus; pakalbėsime apie protėvių užsiėmimus bei gyvenimo būdą.
	Kursite savo unikalų giminės medį – išsirinkę sau gražiausią modelį, braižysite patys arba klijuosite koliažą, kurį vėliau galėsite papildyti ir įsirėminę pasikabinti garbingoje namų vietoje.
Ir dar...įdomūs faktai apie Tiškevičių giminės medį:
•	Tiškevičių giminės pradininkas – Kalenikas Miškovičius, Kijevo bajorų vadovas, kuris už ištikimą tarnybą ir nuopelnus kovose iš Lietuvos didžiojo kunigaikščio Švitrigailos gavo didelių valdų Voluinėje ir Kijevo apylinkėse.
•	Tiškevičiai – giminė, iš kurios kilo daug žymių žmonių: devyni vaivados, du vyskupai, po tris lauko etmonus, kaštelionus ir iždininkus, keturi didieji maršalkos, devyni aukšti karo pareigūnai, du Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės raštininkai, du archeologai.
•	Tiškevičių giminė iškilo XVI a. II-ojoje pusėje, didžiausią politinę galią įgijo XVII a., o turtinę – XIX a. (tapo turtingiausiais Lietuvos žemvaldžiais).

•	Raudondvario Tiškevičių šakos pradininkas – Mykolas Tiškevičius (1761-1839), 1819 metais įsigijęs Raudondvarį iš Zabielų.
•	Įdomu, kad, pradedant apie 1825 metais Raudondvario valdymą perėmusiu Benediktu Emanueliu Tiškevičiumi, visi vėlesni Raudondvario šeimininkai buvo Benediktai (šis vardas kilęs iš lotynų kalbos ir reiškia „palaimintas“).


Susipažinsite su senaisiais matais, susijusiais su žmogaus kūno dalimis. Kiekvienas mokinys savo ranka, uolektimi (alkūne), sprindžiu, sieksniu, žingsniu ar pėda išmatuos įvairius ilgius, o savo komandoje aptartu ir pasirinktu metodu išmatuos ir apskaičiuos tvirtovės rikiuotės aikštės plotą, žemės pylimų, juosiančių pilį, perimetrą ir kt. Matuodami bei skaičiuodami įvairių pilies erdvių plotą susipažinsite ir su pilies rūmų inžinerinėmis įdomybėmis.


Bitininkystė Lietuvoje siekia gilią senovę ir paliko aiškius pėdsakus mūsų mitologijoje, tautosakoje, papročiuose, socialinėje ir ekonominėje raidoje. Ar žinojote, kad bitės žemėje atsirado 50-60 tūkstančių metų anksčiau, nei atsirado žmogus? O į Lietuvą atkeliavo kartu su pirmaisiais Lietuvos gyventojais. Kiekvienas, pirmą kartą susipažinęs su bitėmis, patenka į be galo įdomų, keistą, netgi fantastinį pasaulį. Sužinosite smulkmenas apie puikiai organizuotą ir nuostabų, paslaptingą bičių šeimų gyvenimą. Bitininkavimas - menas, kūryba, kritinis mąstymas. Ne veltui protinį darbą dirbantys žmonės pasirenka bitininkavimą kaip antrą profesiją arba pomėgį, ar papildomą širdžiai mielą veiklą. Bičių priežiūra atitraukia nuo kasdieninių dienos rūpesčių ir leidžia pasimiršti gamtos apsuptyje, tačiau tai nuolatinis galvosūkių sprendimas, kuris ir „užkabina“ entuziazmu ypač pradedantįjį bitininką. Moksleiviai, išklausę pasakojimų, sudalyvaus smagioje viktorinoje, atliks interaktyvias užduotėles ir pasitikrins savo žinias apie bitutes. Taip pat edukacijos metu bus demonstruojama, kaip galima nesudėtingai pasigaminti pačiam natūralaus bičių vaško žvakę.


Sugrįšime šimtmečiu atgal, kai pirkti  žaisliukų nebūdavo ir žmonės juos gamindavosi namuose iš paprastų priemonių. Pajusti tų laikų žaislų gamybos proceso subtilybes šiandien kviečiame į edukacinę programą „Šiaudinių sodų papuošimas“.
 Edukacijos metu pristatysime A. ir J. Juškų muziejuje sukauptą žaislų ir šiaudinių sodų kolekciją,
 supažindinti su Lietuvos ir kitų šalių Kalėdų eglutės puošimo liaudiškomis tradicijomis ir papročiais, jų sukūrimo aplinkybėmis, tipais. Šio užsiėmimo metu iš pasiruoštų medžiagų pasigaminsite sau norimos formos, dydžio šiaudinį žaisliuką.
Edukacinis užsiėmimas vyksta visus metus.


Daugelis mūsų paukščius suvokiame skirtingai. Dažniausiai jais domimasi kaip gamtos dalimi supančia mūsų aplinką. Tačiau paukščiai kur kas labiau vyrauja mūsų šalies turtingoje kultūroje. Nuo seno susijusios įvairios šventės, apeigos, daug sukurta mitologinių pasakojimų, sutartinių, liaudies dainų. Edukacijoje „Paukščiai Lietuvos kultūroje“ susipažinsime ne tik su sutinkamais mūsų aplinkoje paukščiais ir juos mokėsime atpažinti iš išvaizdos, elgesio ar balsų, bet ir sužinosime, kurie paukščiai laikomi ateities pranašais, mistinėmis būtybėmis ar namų sargais. Mokiniai išgirs įdomius faktus apie paukščius. Pamokos metu stebėsime įtraukiančius filmuotus vaizdo reportažus iš paukščių gyvenimo. Moksleiviai susipažins su gandrais, kregždėmis, varnėnais, gulbėmis, čiurliais, zylėmis, pelėdomis. Mokiniai išgirs kaip muzikoje atskirais instrumentais imituojami įvairių paukščių (lakštingalos, putpelės, gegutės) balsai (šeštosios simfonijos fragmentas Liudvikas van Bethovenas). Išgirs dainų fragmentus apie juodąjį strazdą ir strazdą giesmininką „The Beatles“ (lietuviškai žinomi kaip Bitlai) ir Aistė Smilgevičiūtė. Mokiniai stebės kaip mokslininkai tyrinėja karvelius mokydami juos atskirti Pablo Pikaso ir Vincento van Gogo paveiklus. Analizuosime ar jiems pavyktų pažinti Mikalojaus Konstantino Čiurlionio paveiklus? Edukacija jungia tarpdisciplinius mokslus (gamta ir žmogus, biologija, dailė, muzika, matematika). Pamokas veda kvalifikuotas, pedagoginį ir gamtamokslinį išsilavinimą turintis edukatorius, Lietuvoje žinomas gamtininkas Gediminas Petkus. Gediminas 17 metų veda edukacijas, veda gamtinę ir kultūrinę laidą „Pradėk nuo savęs“, rašo straipsnius šalies portaluose. Turi didelę patirtį neformaliąjame švietime. Aplankykite www.pazinkpaukscius.lt svetainę. Mokytojai internetinėje svetainėje gali nemokamai naudotis metodine medžiaga - vaizdo reportažais ir kita naudinga informacija, kuri papildys ugdymo procesą.


„Visas menas apie mus“ – tiesa tai ar melas?

Kviečiame į edukaciją, kur galėsite paneigti arba patvirtinti šį teiginį.
Edukacijoje „Pojūčių žemėlapis meno kūrinyje“ išsamiai aptariami 4-5 kūriniai, prie kiekvieno iš jų mokiniai atlieka tam tikrą kūrybinę užduotį. Kiekvienas kūrinys – tai vis kitoks meno patyrimas: per garsą, lytėjimą, skonį, vaizdą, kvapą. Kursime, analizuosime, ieškosime, komunikuosime, džiaugsimės atradimais.
GARSAS – pasitelkdami skirtingus muzikos žanrus analizuosime meno kūrinius, lyginsime meno kūrinį su muzikos kūriniu, bandysime atrasti sąsajas, išgirsti meno kūrinius..
LYTĖJIMAS. Pojūčių dėžučių pagalba liesime skirtingus paviršius: švelnus, šiurkštus, minkštas, lipnus. Diskutuosime apie tai kokius pojūčius kelia, kaip galima suvokti, suprasti per lytėjimą tam tikrus objektus. Bandysim skirtingų lytėjimo pojūčių ieškoti meno kūriniuose, analizuosime jų medžiagiškumą.
SKONIS. Pasitelkdami kortelės su skirtingais skonį simbolizuojančiais maisto produktais, pvz.: citrina, ledai, pyragas, saldainis, pipirai ir pan., kviesime mokinius kurti ir būdvardžių pagalba jungti skonio žodį su meno kūrinio vaizdais, taip kursime trumpus meno kūrinio apibūdinimus, arba su vyresniasiais ketureilius.
KVAPAS. Pasitelkdami įvairius kvapus, bandysime užuosti meno kūrinius, ieškosime parodoje apelsinais arba lietumi kvepiančių paveikslų. Kursime istorijas apie kvapus ir paveikslus, pasakosime vieni kitiems.
VAIZDAS. Per kaleidoskopo akinius žvelgsime  į meno kūrinius, ieškosime įdomių detalių, tyrinėsime aplinką kurioje paveikslas eksponuojamas, diskutuosime kokius pojūčius sukelia sudėtingas ir iškreiptas vaizdas, diskutuosime kaip mus veikia vizualūs aplinkos pokyčiai.
Edukacijos pabaigoje šie patyrimai sudedami į žemėlapį taip sukuriant savą, autentišką kelionę -meno parodos patyrimą. Reflektuodami mokiniai apmąstys įvykusią patirtį, ją dokumentuos, įvardins.


Pasvalio Mariaus Katiliškio viešoji biblioteka

Kviečiame dalyvauti fotografijos, meninio vaizdo kūrimo procese ir susipažinti su viena iš kūrybiškiausių tapymo šviesa technikų – „Šviesos GRAFFITI“. Užsiėmimų metu susipažinsime su fotografija ir įranga naudojama ilgo išlaikymo fotonuotraukų fiksavimui; Išmoksime naudotis išmaniųjų įrenginių programėlėmis, kurios padeda sukurti įdomius efektus fiksuojant vaizdą ilgu išlaikymu; Patys kursime ir piešime savo sumanymus tamsoje su įvairiais šviesos šaltiniais; Su programuojama LED lazda, kursime neįtikėtinus vaizdinius, dalyvausime netradicinėje fotosesijoje. Vaizdą užfiksuosime fotoaparatais, peržiūrime sukurtas nuotraukas, pasidalinime įspūdžiais ir nuotraukomis. Edukacijos metu naudojame fotografijai fiksuoti įrangą: fotoaparatus, stovus, šviesos šaltinius, blykstes, programuojamą LED lazdą. Šis edukacinis užsiėmimas tinka integruotoms fotografijos, dailės, fizikos, informacinių technologijų pamokoms.


Kviečiame detaliau susipažinti su didžiausios masinių žudynių vietos Paneriuose istorija. Faktus apie vokiečių genocidinę politiką kiekvienas galės išgirsti autentiškoje aptariamų įvykių erdvėje. Edukacinės ekskursijos akcentas skiriamas vienam iš su šia vieta susijusių istorinių epizodų, kai Panerių masinių žudynių vietoje, nuo 1943 m. naciams siekus nuslėpti nusikaltimų pėdsakus, buvo įkalinta 80 kalinių, kurie turėjo ekshumuoti ir deginti sušaudytųjų palaikus. Tokia pati lemtis būtų laukusi ir kalinių, tačiau jie nusprendė išsigelbėti. Pabėgo dalis brigados narių, todėl bus stengiamasi atsakyti į skirtingus klausimus kaip buvo įgyvendintas pabėgimo planas ar kurioje vietoje yra tunelio pradžia. Link šios istorijos pirmiausia bus pereita sustojant ir prie dalies kitų Panerių memorialo vietų, kurios padės papildyti vokiečių okupacijos ir Panerių memorialo istorinį kontekstą. Tam bus pasitelkta skirtingos nuotraukos padėsiančios išryškinti lankytojus supančio arealo pokyčius. Edukacinė ekskursija baigiama apsilankant Panerių memorialo Informaciniame centre, kuriame lankytojai galės praplėsti ir įtvirtinti jau gautas žinias, be to, užduoti papildomus klausimus.


Naudojantis skaitmeninėmis technologijomis, mokiniai plės kultūrinės pažinimo kompetenciją, tyrinėdami įvairių tautų kultūrines vertybes ir tobulindami kritinį mastymą. Pasitelkę 3D modeliavimą, jie kurs lietuviškus kultūrinius objektus bei simbolius, akcentuodami kūrybiškumą ir supratimą apie tautos paveldą. Gilinsimės į Lietuvos dainų šventės tradicijas ir simboliką, stiprindami savo kultūros pasididžiavimą bei puoselėdami valstybės vertybes ir tautiškumo pamatus.
Edukacijos eiga vyksta ugdymo įstaigos kompiuterių klasėje.
Tautinių juostų skirtukų gamyba iš spalvoto popieriaus.
3D modeliavimas naudojant TinkerCad programą: mokiniai kūrs ir modeliuos savo sugalvotus gyvybės medžius, įtraukdami tautinius simbolius. 5-6 kl. mokiniams galimybė sukurtus medžius suprogramuoti, kad jie galėtų šokti virtualioje realybėje(medžių šokis). Darbų peržiūra ir mokinių pasidalinimai sukurtais medžiais. Refleksija apie tai, kaip jie jaučiasi ir ką iš šios edukacijos išmoko

Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Moksleiviams pristatomas autentiškas XIX a. dvaro ansamblis su statiniais, mažosios architektūros elementais, parterio, pergolės, peizažinio parko kultūriniai aspektai ir gamtinės vertybės, mokoma atpažinti parko augaliją, gyvūniją.


Verkių dvaro sodyba - legendinė Lizdeikos gimtinė

PAVILNIŲ IR VERKIŲ REGIONINIŲ PARKŲ DIREKCIJA

Kultūrinės edukacijos tikslas – sudominti  kultūros paveldu atskleidžiant Verkių dvaro sodybos istoriją, jos vertybes ir ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą.
Svarbiausi uždaviniai: 1. Įtraukti mokinius į gyvą Verkių dvaro sodybos tyrinėjimą; 2. Sudominti Verkių dvaro sodybos meno elementais, legendomis; 3. Iškelti klausimus ir kviesti vaikus dalintis mintimis, interpretuoti Verkių dvaro istoriją ir dabartį; 4. Atkreipti dėmesį į kultūros paveldo išsaugojimo iššūkius.
Kultūrinės edukacijos metu bus pasakojama apie Verkių dvaro sodybos istoriją, prisimenamos garsųjį parką kūrusios asmenybės, apžiūrimi išlikę istoriniai pastatai. Parengtos kūrybinės užduotys, susijusios su Verkių dvaro kūrimosi istorija. Kultūrinėje edukacijoje susipynę kultūros objektai, apie kuriuos pateikiama įdomi informacija. Dalyviai išklausys interaktyvaus gido pasakojimą ir tiesiogiai aplankys šiuos objektus, atliks kūrybiškas edukacines užduotis, susijusias su įdomiais faktais apie Verkių dvaro istoriją.


Senųjų amatų dirbtuvės "Muilo gaminimas"

Edukacinis užsiėmimas skirtas supažindinti vaikus su muilo atsiradimo ir naudojimo istorija, jo metu moksleiviai gamina muilą iš skaidrios ir baltos natūralios muilo bazės Tai nesudėtingas ir malonus užsiėmimas. Kiekvienas dalyvis pagamins po 2 skirtingus muilus, kuriuos galės pasiimti ir pritaikyti asmeniniams poreikiams. Kad muilas puoselėtų ir maitintų mūsų odą, į muilo bazę įmaišysime odą tausojančius nerafinuotus augalinius aliejus. Savo rankų darbo muilus iškvepinsime pasirinktais natūraliais eteriniais aliejais ir dekoruosime džiovintomis sėklomis ir žiedlapiais, nuspalvinsime natūraliais dažais. Edukaciniai užsiėmimai gaminant muilą padės atsipalaiduoti ir pasinerti į aromatų pasaulį, o pačių pagamintas muilas su pasirinktais kvapais bus puiki dovana sau ar artimiesiems.


Šiandien piešiniai arba tattoo ant kūno yra populiari saviraiškos forma, kuri atspindi žmogaus pasaulėžiūrą ir mąstymą. Nors seniau lietuviai nepuošė savęs tatuiruotėmis, tačiau šiandien ši, kitų tautų tradicija, įleidžia šaknis į mūsų jaunų žmonių gyvenimus ir dažnai, turėdami pasirinkimo galimybę, jie savo kūną išmargina bereikšmiais piešiniais. Programos idėja- skatinti jaunus žmones domėtis savo ir kitų tautų tradicijomis, būti sąmoninga ir kritiškai mąstančia asmenybe, o pasirinkta tatuiruotė būtų tik priemonė atskleisti savitą individualumą. Parengta edukacinė programa „Mano tattoo“ leis moksleiviams plačiau ir giliau pažvelgti į šį unikalų pasaulio tautų paveldą ir atrasti sau tinkamą ir priimtiną išraiškos motyvą. Efektyvūs ugdymo metodai, tokie kaip, diskusija, individualus darbas, jauniems žmonėms padės atrasti save, suprasti ženklų pasaulio magiją, leis realizuoti savo asmenines idėjas piešiant augaliniais dažais ant kūno. Edukacijas parengė ilgus metus mokykloje dirbanti dailės ir kompozicijos pagrindų profesijos mokytoja-metodininkė Daiva Stankevičienė. Programos pristatymas bus įvairiapusiškai įdomus, nes kelerius metus tatuiruočių menu susižavėjusi ir įvairiuose renginiuose jas piešianti, mokymus vedanti meninkė, nuolat ieško naujų ir įdomių būdų teorines žinias žaismingai pritaikyti praktikoje.


Kupiškio rajono savivaldybės kultūros centras

Edukacinė programa „Paslaptingasis genijus“ - tai įtraukianti kelionė per žymiausio anglų dramaturgo Viljamo Šekspyro gyvenimą, susipažįstant ne tik su jo biografijos faktais, bet taip pat su Renesanso epochos teatro ir dramaturgijos ypatumais bei kultūriniu kontekstu. Į edukaciją atvykusius dalyvius pasitinka du žinomi paties Šekspyro sukurti personažai - Romeo ir Džuljeta, kurie edukacinės programos dalyvius tarsi laiko mašina nukelia į Renesanso epochą. Ten patekę dalyviai per daug nenutolsta ir nuo XXI a. - žiūrimas animacinis filmukas (lietuvių k.) apie didįjį dramaturgą. Vėliau dalyviai bendraudami su Romeo ir Džuljeta šiek tiek papildo informaciją gautą iš filmuko. Na, o tuomet smagiausia dalis - praktinė užduotis, kurios metu dalyviai tampa Šekspyrologais. Užduoties metu dalyviai turi susiskirstyti į komandas ir sudėlioti pasirinktą dėlionę, kurioje pavaizduotas vienas iš svarbiausių Viljamo Šekspyro gyvenimo įvykių ar objektų. Baigę praktinę užduotį dalyvių komandos chronologine tvarka atsako į pateiktus klausimus susijusius su jų dėlionėje pavaizduotu įvykiu ar objektu. Užsiėmimo pabaigoje vyksta refleksija - aptariamos naujai įgytos žinios ir patirtys. Po edukacinio užsiėmimo dalyviai iškeliauja kupini netikėtų ir ryškių emocijų.


Edukacijos metu dalyviai supažindinami su pieno keliu iki mūsų stalo, ledų istorija (kaip ledai atsirado imperatorių laikais, iki ledų atsiradimo Lietuvoje kunigaikščio Gedimino laikais ir iki šių dienų ledų gamybos ir ragavimo procesų). Dalyviai kartu su edukacijos mokytoja gamina ledų masę, maišo vaflių tešlą, kepa vaflius, verda karamelę (dalyviai nuo 5 klasės), šaldo pieno masę ir gamina ledus juos puošia įvairiais, pabarstukais, karamele, riešutais... Visi dalyviai degustuoja ledus.


Nuo plokštumos iki erdvinės formos (nuotolinė)

Popierius buvo išrastas Kinijoje maždaug 105 metais, o popieriaus lankstymo menas greičiausiai atsirado netrukus po to. Ir popierius, ir popieriaus lankstymas netruko paplisti visame pasaulyje skirtingomis formomis ir skirtingais pavadinimais: papier-mache, korėjiečių hanji, kinų zhezhi arba mums geriausiai žinomu japonų origami. Ši edukacinė programa parengta, naudojant origami lankstymo techniką. Jos tikslas – supažindinti moksleivius su popieriaus lankstymo ir formavimo metodika, bei jos panaudojimu skirtingose gyvenimo srityse. Visai nesvarbu kokią figūrą gausime galutiniame rezultate, svarbu, kad moksleiviai suprastų erdvinių figūrų iš popieriaus lapo kūrimo metodiką. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su popieriaus lankstymo pirminėmis schemomis ir išmoks jas skaityti. Tada iš vieno popieriaus lapo išlankstys erdvinį daiktą, formą ar dėžutę. Lankstymas padeda suvaldyti popierių ir tai kelia atradimo džiaugsmą.  Užsiėmimo pabaigoje diskutuosime apie popieriaus lankstymo meno panaudojimą ir pritaikymą. Moksleiviai sužinos, kad lankstymo įgūdžiai gali būti pritaikyti grafiniame ir industriniame dizaine, rūbų ir pakuočių dizaine, tekstilėje ir keramikoje, architektūroje ir teatre. Šio edukacinio užsiėmimo nauda yra visapusiška, jo veiklos lavina akių ir rankų koordinavimą, eiliškumo įgūdžius, matematikos pagrindimą, erdvinius įgūdžius, atmintį, kantrybę, susikaupimą ir dėmesį. Popieriaus lankstymas taip pat lavina smulkiąją motoriką ir psichinę koncentraciją. Prie viso to prisideda ir socialinis aspektas – moksleiviai sužinos apie kitas kultūras. Lankstydami moksleiviai pritaikys matematines žinias: simetriją, atstumus, proporcijas, geometrines formas, erdvės supratimą, sekas ir kt. Šio edukacinio užsiėmimo ir procesas, ir rezultatas suteiks moksleiviams naujų patirčių ir džiaugsmo.


Interaktyvus žongliravimo spektaklis „Žonglieriaus pasakaitė“ ir žongliravimo pamoka visiems dalyviams

„Žonglieriaus pasakaitė“ - žongliravimo, šiuolaikinio cirko spektaklis vaikams su prietemoje šviečiančiais žongliravimo
įrankiais. Naujas triukas – žonglieriaus teatriukas! Į du lagaminus telpantis spektaklis atkeliauja į mokyklas! Žiūrovai
nusikels į pasaką, į miško aikštelę, kurioje sutems. Ten išgirdus, dar negirdėtus, žongliravimo garsus, regės mėnulį, naktinį
drugelį, grybautoją ir jonvabalius. O svarbiausia, kad visi vaikai dalyvaus pasakoje ir kartu kurs pasakiškus burtus. Laikas
prabėgs linksmai ir prasmingai, vaikai sužinos kaip galima žongliruoti, lavins kūrybiškumą. Šiam įspūdingam reginiui reikia
tam tikrų sąlygų t.y. pritamsintos patalpos. Spektakliukas gali vykti ir dienos metu, pritamsinus langus ( langus uždengiame
prieš renginį, tik reikia atsiųsti langų dydį ir skaičių). Patalpa pasikeičia išjungus įprastą apšvietimą ir įjungus ultravioletinę
lempą. Nekreipkit dėmesio į lubų aukštį, per žemos jos nebus. Poetišką, nuotaikingą „Žonglieriaus pasakaitę“, mėtydamas ir
gaudydamas įvairiausius daiktus, seks šiuolaikinio cirko artistas Mantas Markevičius. Žongliravimu jis susidomėjo 2000 m.
Pramokęs šio meno ėmė ne tik kurti, bet ir mokė vaikus bei paauglius žongliravimo meno. Du jo mokiniai dalyvavo talentų
televizijos projektuose. Artistas kūrė programas vaikams, dalyvavo įvairiuose socialiniuose ir edukaciniuose projektuose.
2008 m. susidomėjo šiuolaikiniu cirku. Subūrė šiuolaikinio cirko trupę „Naujas Vilniaus Cirkas: Antigravitacija“. Sukūrė
pirmąjį žongliravimo spektaklį Lietuvoje: „Stebuklingas medis“, skirtą visai šeimai. 2011 metais buvo nominuotas
„Auksiniam scenos kryžiui“, už šiuolaikinio cirko, kaip žanro, populiarinimą Lietuvoje. Taip pat sukūrė šiuolaikinio, naujojo
cirko spektaklius: „Nėra laiko“, ‘’Kelionė’’, „Žvejas“ ir ‘’Aš esu...“. Šiemet šiuolaikinio cirko artistas skaičiuoja aštuonioliktus
metus scenoje.


Edukacijos metu mokiniai susipažins su istoriniu bei įvairių šalių tradicijomis naviguojant. Sužinos kaip orientuotis erdvėje pagal dangaus objektus. Išmoks orientuotis erdvėje naudojantis kompasu. Gebės palyginti Saulės sistemos dydžius naudojantis planetų modeliais. Susipažins su meteorologinėmis sąlygomis planetose.
Edukacija prasideda 32 metrų aukščio apžvalgos aikštelėje, kurią galima pasiekti laiptais ir liftu, Saulės rato ir planetų modelių apžiūrėjimu. Dalyviai teoriškai supažindinami su navigavimu istoriniame ir kultūriniame kontekste. Susipažinus su teorine informacija, kompaso naudojimo principais, prasideda kosminė kelionė lauke po Saulės sistemos planetas.


Obelynė-tai gamtininko profesoriaus Tado Ivanausko įkurtas parkas ir įveistas sodas jo sodyboje, Akademijos miestelio pakraštyje. Sodyba paskelbta respublikinės reikšmės istoriniu, kraštovaizdžio ir architektūros paminklu. Atvykę į Tado Ivanausko Obelynės sodybą- memorialinį muziejų, pasinersite į gamtos oazę, kurioje fotoaparato ir mobiliojo telefono dėka užfiksuosite gamtos grožį įvairiu metų laiku. Čia Jūs išmoksite stebėti ir pažinti mus supančią aplinką bei susipažinsite su pagrindiniais fotografavimo principais. Patys surinkę gamtinę medžiagą kursite natiurmortą, jį fotografuosite. Edukatoriaus pagalba mokysitės kaip teisingai, atsižvelgiant į šviesą, kampą ir formą, fotografuojama objektai.


Edukacijos metu vaikai susipažins su abstrakcija kaip meno rūšimi. Edukacijos tikslas : sukurti paveikslą - abstrakciją ant drobės.
Edukacijos pradžioje vaikai išklauso informaciją apie tai, kas yra abstrakcija. Vaikams parodomi ant popieriaus atspausdinti įvairių dailininkų darbų pavyzdžiai.
Ant drobės su porėmiu akriliniais dažais pasiūloma sukurti abstraktų paveikslėlį, kurį galės parsinešti namo. Paveikslo kūrimas - nuostabus, įtraukiantis procesas, kuriame kiekvienas vaikas tampa unikalus su savo individualiu piešimo, tapymo stiliumi.
Kūrybinio proceso pabaigoje vaikai skatinami pasidalinti savo mintimis apie abstrakcijos kūrimą.
Abstrakcijos kūrimas išlaisvina vaiko fantaziją, leidžia jam kūrybiškai tobulėti, laisvai derinti spalvas ir ieškoti savito raiškos būdo.


Prisiminkime tai ką sakė žymieji menininkai: Fluxus pradininkas J. Beuys yra pasakęs, kad kiekvienas žmogus yra menininkas. Prancūzų konceptualistas P. Bismuth šią mintį perfrazavo: „Kiekvienas yra menininkas, bet tik menininkai tai žino.“ Ir savo parodoje Pompidou centre eksponavo šokoladukus – sukurtus pagal menininko sukurtą receptą. Jei publika vartoja meną, tegul suvartoja ir kažką skanaus. Taigi: kas yra meno kūrinys ir kodėl keisčiausi daiktai tampa menu? K. Malevičiaus „Kvadratas“ yra menas, M. Duchampo pisuaras – menas, A. Warholo sriubos skardinės iš prekybos centro – menas, Y. Kleino mėlynai nudažytos drobės ... Ir ne bet koks menas, o patekęs į meno istorijos vadovėlius ir keičiantis meno istoriją! Britų menotyrininkas J. Bergeris teigia, kad atvaizdo prasmė keičiasi priklausomai nuo to, ką matome greta jo arba iškart po jo. Remdamiesi šia metodika, ir analizuosime meno kūrinius esančius parodoje. Pasvarstykime jei skardinę sriubos matome parduotuvės lentynoje – ji nėra menas, pisuaras tam skirtoje vietoje – taip pat, o patekę į galerijas ir muziejus daiktai įgyja kitą prasmę. Ir tai dar ne viskas – norėdami suprasti tuos keistus objektus ar tapybą (pavyzdžiui, J. Pollocko abstraktųjį ekspresionizmą (juk yra tekę girdėti, kad ir „mažas vaikas taip sugebėtų“, „ir aš taip galiu“), turime ne vien pamatyti juos meno šventovėse, bet ir suprasti KONTEKSTĄ – kas buvo prieš tai ir kas sekė po to, ką kūrė menininkas iki sugalvodamas tas „keistenybes“. Pasitelkdami įvairius metodus edukatoriai mokinius pakvies į kelionę po MO muziejų. Vaikščiodami po parodą ir aptardami kūrinius, kurie atrodo „kodėl tai menas“ bandysime patalpinti juos iš muziejinės erdvės į dalyvių įvardintas vietas ir matysime, kaip keisis meno paskirtis, diskutuosime, ieškosime argumentų, būsime meno kritikai, o tai mums padės suvokti, kaip šie meno kūriniai atsirado, kaip juos menininkai sukūrė ir kodėl jie yra tokie svarbūs šiandiena, kokia jų reikšmė šiandieniniame meno kontekste.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Ar įmanoma prisiliesti prie kūrinio? Kviečiame 6–9 m. vaikus tai padaryti edukacijoje „Patyriminis teatralizuotas knygos skaitymas“. Edukacija skirta vaikų grupėms, jos metu dalyviams pristatoma knyga (siūlomų edukacijai paruoštų kūrinių sąrašą pridedame),  jos autorius, perskaitomas  ir aptariamas kūrinys. Dalyviai trumpai supažindinami su edukacijoje naudojamu rekvizitu, pasirinkta lėlių teatro rūšimi (šešėlių teatras, pirštininės, lazdelinės lėlės arba objektai), valdymo technika. Edukatorius garsiai skaito kūrinį, o dalyviai valdo lėles, objektus ir/arba kuria garsinius, šviesos ar kitokius efektus, gali atlikti scenos darbininko ar asistento funkcijas.  Knygos inscenizavimas ilgam palieka įspūdį ir praturtina bei išplečia tekstą, padeda juo pasimėgauti skaitymo sunkumų turintiems vaikams.


Edukacinė ekskursija Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje „Neatrastieji muzikos lobiai“

Lietuvos muzikos ir teatro akademija – vienintelė šalyje specializuota muzikos, teatro, kino ir šokio meno aukštoji mokykla – kviečia moksleivius ir jų mokytojus apsilankyti edukacinėje ekskursijoje, kurios metu susipažinsite su neatrastais muzikos lobiais, pažinsite muzikos pasaulį. Edukacinės ekskursijos metu dalyviai bus supažindinti su skirtingais muzikos žanrais ir jų kūrybos galimybėmis. Moksleiviai bus pakviesti ne tik stebėti, kaip kuriama konkretaus žanro muzika, kokios priemonės naudojamos ir ko reikia muzikantui, kad taptų tikru savo srities profesionalu, bet ir bus pasiūlyta patiems prisiliesti prie instrumentų, išlaisvinti kūrybingumą. Tikslas – supažindinti moksleivius su skirtingomis muzikos kūrimo galimybėmis, plėsti kultūrinį akiratį. Uždaviniai: • Pristatyti skirtingus muzikos žanrus. • Parodyti kasdieninį meninį/kūrybos procesą. • Plėtoti ir formuoti moksleivių kultūrinį išprusimą, raišką bei sąmoningumą. • Sudaryti sąlygas moksleiviams individualiai susipažinti su muzikiniais instrumentais. Užsiėmimo eiga: 1. Moksleiviai bus trumpai supažindinti su LMTA istorija ir pastato architektūra. 2. Moksleiviams pristatoma klasikinė muzika ir pateikiamas pavyzdys – stebimi studentų užsiėmimai LMTA Operos studijoje (scenos judesys/fechtavimas/operos pastatymo procesas). 3. Moksleiviams pristatoma džiazinė muzika ir pateikiamas pavyzdys – klausomasi džiazinės muzikos atlikimo, stebimas improvizacijos kūrybinis procesas. 4. Moksleiviai iš arti supažindinami su vienu iš unikaliausių instrumentų – vargonais. 5. Moksleiviams pravedama ekskursija po LMTA Muzikos inovacijų studijų centrą, vieną šiuolaikiškiausių skaitmeninių muzikos technologijų inovacijos centrų Baltijos šalyse, pristatoma elektroninė muzika ir kompozicija, kūrimo procesas ir priemonės, sudaroma galimybė patiems sukurti elektroninės muzikos kūrinį. Siekiami rezultatai: Moksleiviai išgirs skirtingus muzikinius žanrus, gebės juos skirti/įvardinti, supras, kaip vyksta muzikos kūrybos procesas.


Edukacija "Patirk pasaką" (beglobio gyvūno tema)

Įtraukianti edukacija „Patirk pasaką“ tai pojūčių žaidimų ir knygos sinergija su teatro elementais,
kai skaitoma knyga tarsi atgyja, yra išjaučiama ir išžaidžiama, o dalyviai nejučia plečia akiratį, atranda ir sužino
naujų dalykų, lengviau juos įsisavina.
Šia edukacija siekiama sukurti teigiamą, malonią asmeninę patirtį, susijusią su knygos skaitymu, auginti meilę literatūrai. Taip pat siekiama iškelti beglobių gyvūnų problematiką, permąstyti žmogaus vaidmenį joje, kūrybiškai ieškoti galimų sprednimo būdų.
Edukacijos metu balsu skaitoma F. Nonn ir kt. knyga "Mopso Karlo istorija. Kaip jis pasiklydo ir rado kelią namo". Tuomet kartu su dalyviais ji atpasakojama ir visas siužetas išžaidžiamas per sensorines veiklas (liečiant objektus ir skirtingas tekstūras, klausant aplinkos garsų įrašų, uodžiant kvapus ir juos susiejant su galimais objektais, pastebint detales aplinkoje, kuriant vizualų plakatą). Kalbama apie žmogaus ir šuns uoslės skirtumus.
Visi dalyviai aktyviai įsitraukia į dinamiškas, kas 5-10 min besikeičiančias veiklas.
Edukaciją veda Ineta Dirmienė, edukatorė, asociacijos
"Kūrybinės jungtys" kurianti praktikė.


Mokinius pasitinka šeimininkė ir pakviečia į savo dūminę gryčią, kur laukia pasamdytas daraktorius. Vaikai tampa XIX a. slaptosios mokyklos mokytiniais: skaito „graždanką“, rašo žąsies plunksnomis ant medinių lentelių, patys pasisiuva sąsiuvinius ir juose rašo metalinėmis plunksnomis. Mokslus nutraukia į gryčią įsiveržęs žandaras, tuomet vaikai puola dirbti įvairiausių ūkio darbų...


„Pirmosios lietuviškos knygos ir spaustuvės Vilniuje“ (nuotolinė paskaita)

ZOOM pagalba paskaitos metu apžvelgsime knygų gimimo istorijas pasaulyje iki sukuriant  spausdinimo presą, prisiminsime, kas ir kada sukūrė dabartinio popieriaus prototipą, o kam teko garbė sukonstruoti pirmąjį knygų spausdinimo aparatą. Pažintį su Vilniuje įsikūrusiomis pirmosiomis spaustuvėmis pradėsime nuo 2022 m. 500 metų jubiliejaus šventusios čia spausdintos knygos ir spaustuvininko, davusio pradžią spaustuvėms Vilniaus mieste. Paskaitos metu susipažinsime senosiomis spaustuvėmis bei jų spausdinama medžiaga: knygomis, laikraščiais, valstybiniais dokumentais.
Aiškinsimės, kokie Lietuvos valdovai ir didikai turėjo didžiausią įtaką rašto kultūrai, knygų atsiradimui bei lietuvių kalbos puoselėjimui. Kuri spaustuvė išleido pirmąją lietuvių kalba parašytą knygą Lietuvoje ir kodėl pati pirmoji lietuviška knyga M.Mažvydo „Katekizmas“ buvo išleista ne Lietuvos teritorijoje? Paskaitos pabaigoje moksleiviai turės galimybę įtvirtinti išgirstas žinias telefonų ar planšečių pagalba žaisdami „Kahoot“. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.
Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti pirmųjų spaustuvių ir knygų atsiradimo istoriją, priežastis, skatinama pagarba ir domėjimasis miestų istorija, kultūra, materialiu ir nematerialiu paveldu ir jo tausojimu.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Viešoji įstaiga Vilniaus miesto muziejus

Visur aplink mus gyvuoja žmonių pasakojimai ir istorijos. Pasakojimai, kurie įvykiams ir vietoms suteikia žmogišką kontekstą, vardą ir veidą. Močiutė ar kaimynas, o gal bendraklasė ar mokyklos budėtojas – kiekvienas iš mūsų gali būti istorijų pasakotojai ir rinkėjai. Pasakojimai nėra tik apie praeitį – kartais daugiau nei pateikdami faktus, pasakojimai atskleidžia, kaip mes matome save ir pasaulį, savo rajoną, miestą ir bendruomenę. Pasakojimai moko klausti ir išklausyti, leidžia prisiliesti prie paveldo, patirti jo daugiabalsiškumą, mokytis priimti įvairias perspektyvas ir suvokti, kad visuomenė nėra homogeniška. Šiuo praktinio pobūdžio užsiėmimu kviečiame moksleivius susipažinti su pasakojamosios istorijos rinkimo metodais, bei juos išbandyti praktiškai. Apsilankę muziejuje moksleiviai sužinos, kodėl svarbu fiksuoti paprastų žmonių pasakojimus, kaip žmonių pasakojimai tampa atminties institucijos rinkinio ir parodos dalimi, kaip kiekvienas galime tapti istorijų rinkėjais ir pasakotojais, bei patys išbandys šiuos vaidmenis.  Paslauga taip pat atliepia 2023 metų prioritetines valstybės svarbias datas ir sukaktis, t.y. „Vilnius 700“


Pažinkime Lietuvos skulptūras (Nuotolinė paslauga)

Šioje programoje susijungs naujosios technologijos, komandinis darbas ir kultūra, pateikiama per Lietuvos skulptūras. Ar gi ne šauni proga, sėdint namie, pakeliauti po Lietuvą, ją dar labiau pažinti, gerai praleisti laiką, įgauti pasitikėjimo savimi, sužinoti šaunių faktų apie Lietuvoje esančius paminklus. Kartais skulptūra arba dar kitaip paminklas jaunuolių tarpę yra užmirštas ir neįdomus, šios edukacijos pagalba mokiniai interaktyviu būdu susipažins su tokiomis Lietuvos skulptūromis kaip: Adomo Mickevičiaus paminklas Vilniuje, Juozo Zikaro „Laisvės“ statula, Paminklas Lietuvos didžiajam kunigaikščiui Aleksandrui Panevėžyje, „Laisvės kario“ skulptūra Kaune, Lietuvos didžiojo kunigaikščio Vytauto paminklas ties Kaunu, Vilniaus arkikatedros skulptūros ir kt. Negana to mokiniai užduoties metu tūrės atrasti ir naujų skulptūrų, taip sąrašas pasipildys, ir tūrėsime bent 20 žymiausių skulptūrų Lietuvoje. Žinoma, edukacijos metu bus ugdomi ne tik moksleivių kultūriniai patyrimai, bet ir komunikaciniai, komandiniai sugebėjimai. Mes visi galime būti komandoje nors esame visi skirtingi. Programėlės pagalba, susiskirstymas komandiniais vaidmenimis jaunuolius įtrauks į kūrybinį bei loginį mąstymą. Mokiniai sužinos kokia jų užimama pozicija, kas jie tokie komandoje, laiko žmogus, kritikas, rašytojas, lyderis ar kt. Norint gerai atlikti komandines užduotis jaunuoliai tūrės budriai ir greitai mąstyti, komandoje pasiskirstyti pozicijomis. Komanda turi būti įvairi, nes tik tada pasiekiami geriausi rezultatai. Tai skatins mokinių tarpusavio pagarbą, nes jie jausis vieni kitiems reikalingi . Tai išmokys darniai bendradarbiauti, norint nugalėti.


Edukacijos dalyviai išmoks komunikuoti radijo technologijomis (racijomis).
Edukacija vyksta tiek edukacinėje klasėje tiek lauke, ieškant informacijos muziejaus lauko ekspozicijoje esančioje Saulės sistemos modelyje. Edukacijos dalyviai supažindinami su elektromagnetinių bangų sklidimu įvairiose erdvėse. Išbando radijo komunikavimo stoteles (racijas). Pasiskirsto komandomis ir gauna užduotis. „Misijos kontrolė“ lieka edukacinėje klasėje, o „astronautai“ keliauja po lauko ekspoziciją ieškoti informacijos. Komunikuojama radijo stotelių pagalba. Atlikus užduotis, visi susirenka edukacinėje klasėje ir vyksta užduočių aptarimas, diskusija dalyviams aktualiais klausimais.


Muzikinis spektaklis "Deivių archeologija" ir kūrybinės muzikinės dirbtuvės

Muzikiniame spektaklyje "Devių archeologija" kūrėjai skleidžia taikios visuomenės viziją. Senosios Europos tyrinėtoja- Marija Gimbutienė, antropologė, neolito europinės civilizacijos tyrėja teigusi, kad moterų pasaulėjauta paremtos civilizacijos pagrindą sudarė meninė kūryba ir nematerialios vertybės. Pasak mokslininkės, Senosios Europos pirmtakai garbino moteriškos giminės dievybes – žemės, gamtos, namų židinio, lemties, mirties ir pomirtinio pasaulio deives, kurios globojo ir puoselėjo taikų žmonių sugyvenimą, tarpusavio santykių darną, pagarbų požiūrį į gamtą ir žmogaus gyvybę. Gimbutienės teorija apie Senosios Europos taikios matriarchatinės visuomenės žlugimą ir karingosios patriarchalinės kultūros įsigalėjimą, kai Europą iš dabartinės Rusijos pietinių stepių užplūdo karingųjų indoeuropiečių gentys, šiandienos pasaulį sukrėtusių įvykių fone įgyja naujo aktualumo.„Deivių archeologija“, sukurta pasitelkiant Gimbutienės mokslines įžvalgas, jos aprašytų dievybių simboliką ir charakteristikas, polifonine sutartinių bei įvairių gamtos garsų kalba pasakoja apie esminius žmogaus ir gamtos gyvenimo etapus. Senovės baltų mitinės dievybės Žemyna, Laima, Austėja, Giltinė, Vėlių motė spektaklyje atgyja žuvies, paukštės, gyvatės, bitės ir panašių toteminių figūrų pavidalais, o veiksmo fabulą įrėmina mitai apie Elnią Devyniaragį ir Pasaulio medį. Ypatingą spektaklio atmosferą kuria scenografija, primenanti archeologinių kasinėjimų vietą. Po spektaklio surengiamos kūrybinės sutartinių giedojimo dirbtuvės.


Tikslas – skatinti mokinių domėjimąsi Užgavėnių šventės papročiais, skatinti tradicijų testinumą, parodyti Užgavėnių kaukių personažų įvairovę. Uždaviniai: 1. Skatinti mokinių domėjimąsi etnine kultūra. 2. Supažindinti su svarbiausiais Užgavėnių papročiais ir pagrindiniais personažais 3. Supažindinti su papjė mašė darbo metodika ir pasigaminti kaukę pagal šią techniką.4. Skatinti mokinių smalsumą, vaizduotę, norą kurti, improvizuoti. Priemonės: kaukių pagrindai, indai, lipalas, laikraščiai, plėvelė, popierius ir kitos priemonės kaukės dekoravimui. Metodai: pasakojimas, aiškinimas, diskusija, kaukių demonstravimas, stebėjimas, individualus kūrybinis darbas. Veiklos aprašymas: užsiėmimo dalyviai ekspozicijoje supažindinami su kaukių paroda. Dalyviai susipažįsta su persirengėlių vaikštynėmis, dainomis. Užsiėmimo metu jie sužino, kas yra Užgavėnės, kodėl per šią šventę vejama iš kiemo žiema ir kviečiamas pavasaris, kodėl deginama Morė, laistoma vandeniu, kodėl reikėjo daug riebiai valgyti – dažniausiai 7, 9, 12 kartų. Per Užgavėnes rengiamas karnavalas – žmonės persirengia įvairiais gyvūnais ir kitomis būtybėmis. Praktinio užsiėmimo metu dalyviai mokomi pasigaminti charakteringą kaukę papjė mašė technika. Siektini rezultatai Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai geriau suvoks praeities kultūrinio-paprotinio palikimo unikalumą ir svarbą šiomis dienomis. Suvoks liaudies meną, susipažins su įdomiomis ir galbūt dar nežinomomis Užgavėnių šventės tradicijomis. Lavins vaizduotę, kūrybinį mąstymą. Pasigamins Užgavėnių kaukę papjė mašė technika.


Ar svajojote kada turėti stebuklingą aparatą, kuris jūsų įsivaizduojamą daiktą sukurtų vos spustelėjus mygtuką?! 3D spausdintuvas - puiki priemonė tokiam rezultatui pasiekti, tik iki mygtuko spustelėjimo reikėtų truputį kūrybingai padirbėti. Kūrybinio užsiėmimo metu vaikai susipažins su 3D technologija ir darbų pavyzdžiais. Savarankiškai maketuos 3D dizaino programa ir stebės kaip 3D spausdintuvas spausdina šį kūrinį.