Lietuvoje barokas apima beveik 200 metų laikotarpį. Tai buvo vienintelis europinis stilius, nė kiek nepavėlavęs į Lietuvą. Barokinių bažnyčių architektūra per du šimtmečius pasiekė iki tol nematytą įvairovę ir puošnumą. Barokas – viena išskirtiniausių ir gerai žinomų kultūros šakų, aukštinantis grožį, visada primenant žmogaus trapumą, mirtį. Labiausiai žinoma frazė: „Memento mori” – prisimink, kad mirsi. Todėl stengiamasi gyvenimą žemėje papuošti. Baroko architektūrai didžiausią įtaką turėjo Renesanso kultūra. Tačiau už pastarąjį stilių Barokas yra kur kas didingesnis, ryškesnis ir prabangesnis. Jame pilna veržlumo, neužbaigtumo, spindinčios prabangos – dalykų, reprezentuojančių didikų kilmę ir turtą. Kadangi tai buvo pasipriešinimas Reformacijai, buvo norima parodyti, kokia katalikybė yra didi. Baroko stilius suklestėjo bažnytiniame mene: puošnus ir įspūdingas bažnyčių dekoras turėjo mokyti , o ir dabar moko, žavėtis, stebinti, patraukti ir įtikinti. Architektūra, skulptūra, tapyba, reali ir iliuzinė erdvė, šviesa barokinėse bažnyčiose susiliejo į neišardomą visumą.


Duonos kepimo edukacijoje susipažinsite su vienu seniausiu valgių – Duona. Dalyviai mals grūdus, sijos miltus, maišys duonos raugą ir ruoš duonos tešlą. Išgirs pasakojimą kokią svarbią vietą žmogaus gyvenime, tautosakoje, dainose, sakmėse ir tikėjime  užėmė Duona. Kiekvienas dalyvis prisilies prie Duonos gaminimo, pamatys kaip kūrianama krosnis ir kepama duona, o namo išsiveš gabalėlį ką tik iškeptos duonos ir patirtį, kad kiekvienas galime pasirūpinti savo duona kasdienine.
Duonos kepimo edukacija gali būti puiki galimybė sužinoti, kaip buvo gaminamas ankščiau ir dabar pagrindinis maisto produktas - Duona, kaip tai veikė bendrą mūsų kultūrą ir kokią naudą tai gali turėti šiandieniame gyvenime. Tai taip pat gali suteikti galimybę išsaugoti ir perduoti senovinių receptų tradicijas.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Prano Domšaičio galerijos ekspozicijose tyrinėsime tapybos, skulptūros ir grafikos kūrinius, ieškodami orientyrų, padedančių įsisavinti žinias, gautas per dailės pamokas. Nuo XIX a. realizmo iki impresionistų ir ekspresionistų „mūšių“ Nidos dailininkų kolonijoje, nuo idealizuotų gamtos vaizdų iki dekoratyvių spalvinių sąskambių – stilistinė galerijoje eksponuojamų kūrinių įvairovė atveria plačias dailės pažinimo, analizavimo ir diskusijų apie meną galimybes. Pasitelkę regėjimo, klausos, lytėjimo pojūčius, bandysime ne tik žiūrėti į kūrinius, bet ir juos matyti, mokysimės perteikti savo įspūdžius, diskutuodami apie dailę, o kūrybinėms užduotims atlikti pasitelksime planšetinius kompiuterius, interaktyvią lentą ir tradicines dailės priemones.


Senojo knygrišystės amato edukacija- gaminu knygą

Lazdijų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Senųjų amatų gaivinimas ir sklaida užtikrina tradicijos tęstinumą, prisideda prie paveldo išsaugojimo. Tai – gyvosios pamokos jaunajai kartai, padedančios geriau pažinti ir įsivaizduoti šalies istoriją, kultūrą, skatinančios kūrybiškumą ir išradingumą, glaudesnį kartų bendravimą ir bendradarbiavimą. Taikydami senąsias istorines knygrišystės technologijas, priemones, įrankius ir medžiagas, atsižvelgdami į mokinių amžių,  įrišime odinę knygelę  pagal XVI-XVII a. LDK žemių teismo aktų knygas. Individualiai konsultuojami ir prižiūrimi mokiniai išmoks rišti knygas. Taip pažindami knygos atsiradimo procesus ir įgyvendinimo etapus: susipažinti su knygos struktūra, įrišimo procesais, reikalingos medžiagos kaupimo ir sisteminimo. Vyks praktiniai užsiėmimai pagal 3 programas. 1 programa. Suvenyrinės užrašų knygelės gaminimas - prie odos mokysis prisiūti iš popieriaus sulenktą lanką. Pavieniais žalvariniais spaudais (pagamintais pagal XVI a. Renesanso laikotarpio Žygimanto Augusto knygų pavyzdžius) odoje spaudžiamais ornamentais galės papuošti pasigamintos suvenyrinės knygelės odinį viršelį. 2 programa. Naudojant senąsias istorines knygrišystės technologijas, priemones bei įrankius, rišime rankraštinę kelių lankų knygą pagal LDK XVII- XVIII a. Teismų knygų pavyzdžius. Pasidarysime popieriaus lankus, juos pažymėtose vietose vaškuotu lininiu siūlu prisiūsime prie odos, odą ornamentuosime pavieniais žalvariniais spaudais (yra galimybė įspausti Veisiejų (Lazdijų) arba Vyčio ženklą).  3 programa. Trijų lankų brošiūros arba aštuonių lankų užrašų knygelės įrišimas: popieriaus lakštų lankstymas, siūlo vaškavimas, lankų siuvimas nenaudojant siuvimo rėmo. Dalyviai gaus praktinius knygų įrišimo rankomis įgūdžius, išmoks dirbti individualiai bei kolektyve, susipažins su knygos bei knygrišystės atsiradimo istorija, bus ugdomas jų kūrybiškumas, darbštumas , kruopštumas, atsakomybės suvokimas. Lietuvos istorijos pažinimas per knygos ir
knygrišystės istoriją.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


INTEGRUOTA PASAULIO PAŽINIMO, LITERATŪROS IR DAILĖS PAMOKA. Kelionė per metų laikus

Edukacijoje „Kelionė per metų laikus“ mokiniai susipažins su modernaus meno muziejumi ir jame eksponuojamais meno kūriniais bei MO kolekcijos darbais. Atviros, laisvos ir pagarbios diskusijos fone grupėje ir grupinių užduočių metu tyrinėsime metų laikų RUDENS, ŽIEMOS, PAVASARIO ir VASAROS raišką meno kūriniuose. Įvardins reikšmingus ,jiems patrauklius metų laikų požymius, juos lygins su dailininkų pasirinkta menine ekspresija bei vartodami paprastas dailės sąvokas aptars menininkų kūrybinius sumanymus. Interpretuos gautą informaciją, darys išvadas ir pateiks klasės draugams savo vertinimus Mokiniai galės patyrinėti savo santykį su meno kūriniais, įtvirtinti ir apmąstyti lietuvių kalbos, gamtos pažinimo ugdymo programose įgytas žinias su meno kūriniuose vaizduojamu natūraliu pasauliu, panašumus ir skirtumus, stiprins savęs pažinimą ir kalbos raišką. Ugdys estetinį vystymąsi ir kryptingą kūrybiškumo išraišką.


Raudondvario grafų Tiškevičių kulinarinės ir gastranominės tradicijos. Makarono istorija.

Ne paslaptis, kad nuo 1819 iki 1925 m. Raudondvarį valdę grafai Tiškevičiai ypatingai garsėjo svetingumu. O XIX a. II pusės – XX a. pr. diduomenės indų servizai, kurių ne vieną turime Raudondvario dvare,  yra iškalbingi, dėmesio verti artefaktai, itin pravartūs  Lietuvos dvarų kultūriniam paveldui tirti bei pažinti. Norėtųsi šį lobį dar labiau išgarsinti ir populiarinti: išsiaiškinti, kas į šiuos aristokratų dubenis, sriubines bei lėkšteles buvo dedama, pilama, kraunama. Mūsų muziejininkų parengta, 7-8 klasių mokiniams skirta edukacija „Raudondvario grafų Tiškevičių kulinarinės ir gastronominės tradicijos. Makarono istorija” kaip tik ir yra skirta senosioms dvaro kulinarijos bei gastronomijos tradicijoms pažinti. Tikimės, kad ji bus pravarti įvairių mokyklinio amžiaus grupių vaikams bei jų ugdytojams, besidomintiems Lietuvos dvarų kulinarinio ir gastronominio paveldo tema.  Nepaneigsi, kad šios dvi sritys mėgėjams pasmaližiauti visais laikais buvo ir bus ypač aktualios.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Medžio raižinio paslaptys. Per šį edukacinį užsiėmimą susipažinsime su viena seniausių grafikos technikų – medžio raižiniu ir išbandysime spausdinimą naudodami jau paruoštas, profesionalios dailininkės sukurtas medžio lenteles. Raižinys – viena seniausių meno formų. Pirmieji raižiniai aptikti ant priešistorinių archeologinių radinių. Pirmi autentiški atspaudai buvo budistiniai tekstai, išraižyti medyje ir atspausti Tolimuosiuose Rytuose. Vakarų Europoje medžio raižymo technika iš pradžių spausdintos žaidimo kortos, šventųjų paveikslėliai, taip pat pirmosios spausdintinės knygos. Seniausi Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje sukurti grafikos kūriniai – tai Pranciškaus Skorinos išleistų knygų iliustracijos, atliktos medžio raižymo technika. Paprastai buvo raižoma ant minkšto medžio išilginių lentų, vėliau pradėtos naudoti kietesnės skersinio medžio lentos – tai leido išraižyti smulkias detales. Medžio raižinio technika buvo populiari lietuvių liaudies meno tradicijoje. Meno raižinys įsitvirtino ir profesionalioje dailėje, o tokie menininkai kaip XIX a. gyvenęs Vincentas Smakauskas ar XX a. kūrę Vytautas Kazimieras Jonynas, Jonas Kuzminskis, Viktoras Petravičius, Rimtautas Gibavičius sukūrė daug puikių kūrinių. Edukacinio užsiėmimo metu apžiūrėsime medžių raižinių atspaudus, rodomus Vilniaus paveikslų galerijos ekspozicijoje. o praktinė užsiėmimo dalis padės geriau suvokti medžio raižinio ir jo atspaudo sukūrimo procesą.


Užsiėmimo dalyviams Trakų Salos pilyje pristatomos senovėje taikytinos atsiskaitymo formos. Paaiškinama, kaip buvo gaminamos monetos ir kas garantuodavo jų vertę. Pristatoma Lietuvos pinigų istorija nuo seniausių laikų iki dabartinių. Antroje edukacinio užsiėmimo dalyje dalyviai atsako į viktorinos klausimus ir kunigaikščių rūmų vidiniame kiemelyje kaldina monetą. Galimybė pritaikyti specialiųjų poreikių turintiems asmenims – kurčnebyliams pasakojimas iliustruojamas skaidrėmis.
Dalyviai sužinos apie pinigų istorijos raidą pasaulyje ir Lietuvoje bei atras monetų įvairovę Trakų salos pilies ekspozicijoje. Išmoks savarankiškai nusikaldinti monetą gebėdami naudotis kaldinimo prietaisu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Pasvale krašta sakmių į legendų suvaidinioms

Šios programos metu ekspozicijų salė tampa „lėlių teatru". Edukatorė vietine aukštaičių tarme papasakoja lankytojams sakmę ir pasiūlo patiems ją suvaidinti. Lankytojai tampa aktoriais, režisieriais... Kūrybinei užduočiai pasitelkiamos rankinės ir lazdelinės lėlės, su kurios po vaidinimo dalyviai turi galimybės įsiamžinti!


Pažintis su Lietuvos muzikos patriarchu Juozu Naujaliu (9-12)

Pagrindinė muziejaus ekspozicija, įamžinanti Lietuvos muzikos patriarchą Juozą Naujalį (1869–1934) ir jo gimtinę – Raudondvarį, skirta mūsų įžymiajam kraštiečiui. Muziejuje galima pamatyti Amerikos lietuvių koncertinės kelionės po JAV metu J. Naujaliui padovanotas relikvijas, arbatos ir pietų servizus, kuriais naudojosi kompozitorius ir jo šeimos nariai, antikvarinę J. Naujalio spintą su joje slypėjusia „paslaptimi“, susipažinti su Juozo Naujalio gyvenimu, kūryba, visuomenine veikla, įnešusiais itin svarų indėlį lietuvybės puoselėjimui, tautinės savimonės ir tautiškumo ugdymui Lietuvoje.
Edukacijos metu mes pristatysime Jums Juozą Naujalį kaip profesionalios lietuviškos muzikos ir kultūrinės veiklos pradininką, klasiką, tautinės savimonės ugdytoją ir puoselėtoją.
Pakviesime kurti savo svajonę...

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinis užsiėmimas skirtas 10–12 kl. mokiniams siekiant ugdyti pilietinį sąmoningumą. Užsiėmimo pradžioje kuriamas įspūdis, kad esame skirtingi, supa įvairi aplinka, tačiau yra, kas mus vienija, kad būdami bendruomenėje galime kurti bendrąjį gėrį. Įsijautę į skirtingas roles – išsitraukę miesto personažą – moksleiviai bando atsakyti į klausimą – kas ir kaip kuria miesto pulsą? Į klausimą atsakoma iš skirtingų žiūros kampų. Vėliau gilinamasi į konkrečius Kauno miesto pasakojimus, kuriuose atsispindi žmogiškumas, sukūręs bažnyčias, gelbėjęs žmonių gyvybes, įžiebęs drąsą maištauti prieš netiesą. Užsiėmimo metu siekiama ugdyti drąsą imtis lyderystės, būti atsakingam už savo bendruomenę ir aktyviai veikti savo aplinkoje. Moksleiviai atlieka kūrybine užduotį, kurioje kuria planą, kaip išspręsti aktualią miesto problemą. Vėliau savo projektus pristato visai klasei ir juos aptaria.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Interaktyvus edukacinis spektaklis ,,Sesutė Gerutė ir broliukas Nevaliukas''

Tai interaktyvus situacijų spektaklis skatinantis sąžiningumą (prie ko gali privesti melas), sveiką gyvenimo būdą (sveika mityba, sporto nauda, kasdieninė higiena), aplinkos tausojimą (atliekų rūšiavimas, antrinių žaliavų panaudojimas). Spektaklis skatina moksleivių kūrybiškumą ir savimonę, moksleiviai kartu su aktoriais/ personažais ieško ir randa situacijų sprendimus, moksleiviai kartu dalyvauja spektaklyje. Žiūrovai tampa spektaklio dalyviais jau per pirmąsias spektaklio minutes- jų klausiama kaip pasielgti vienoje ar kitoje situacijoje, keletas žiūrovų kviečiami į sceną, jog patys dalyvautų situacijoje ir atliktų personažų jiems pavestą užduotį. Spektaklyje akcentuojama draugystės ir empatijos tema, jog draugai, broliai ar sesės nepaliktų vienas kito nesėkmėje ar nežinojime kaip pasielgti, bet visad padėtų, patartų ar paprašytų suaugusiųjų pagalbos, mokoma džiaugtis vienas kito pasiekimais. Tai linksmas, nuotaikingas ir spalvingas spektaklis skirtas smalsiems 1- 4 kl. moksleiviams.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Klaipėdos kraštas išskirtinis savo vėtrungėmis ir delmonais (stilizuota kišenė). Bet dar ir tuo, kad buvo augalų vartai į Lietuvą. Iš čia iškeliavo daugelis augalų į lietuviškus darželius. Tad klausydamiesi Klaipėdos krašto legendų, dainų ar pasakojimų, rasime jų tekstuose augalus. Juos pažinsime Botanikos sode ir iš jų, klijuodami, spausdami ir piešdami gaminsime stilizuotus delmonus. Užsiėmimo pabaigoje,  diskusijos metu, mokiniai ir mokytojai pasitikrins žinias, kokie gi augalai yra svarbūs mūsų identitetui ir krašto kultūros pažinimui.


Lietuviškos verpstės apie dangų, žemę ir žmogų

Edukacinis užsiėmimas „Lietuviškos vepstės apie dangų, žemę ir žmogų" supažindins moksleivius su lietuviškų verpsčių puošybos elementais, jų prasmėmis ir ištakomis. Moksleiviai sužinos apie unikalią ir archaišką visatos sandaros schemą kurią mūsų protėviai simbolinėmis Pasaulio medžio bei rato kompozicijomis perteikdavo vepstėse. Tai leis moksleiviams aiškiau suprasti mūsų protėvių pasaulėžiūrą ir prisidės ugdant moksleivių tautinę savimonę ir identitetą. Užsiėmimo metu taip pat kalbėsime apie verpimo ir verpsčių svarbą liaudies papročiuose bei apeigose. Užsiėmimo metu taip pat vyks kūrybinės dirbtuvės; moksleiviai dekoruos suvenyrinę verpstę, iš kurios pasigamins magnetuką atminčiai. Dekoruodami verpstę moksleiviai privalės panaudoti tradicinius puošybos elementus – apskritimus ir žvaigždes, augalus ir gyvūnus, linijinius ornamentus ir bangeles ir daug kitų. Prisilietimas prie tautos tradicijų, lietuvių tautodailės unikalumo pažinimas skatins moksleivių pagarbą savo šaknims ir stiprins jų tautinę savimonę.


Edukacinis koncertas "Muzikinė kelionė per epochas"

Edukacinis koncertas „Muzikinė kelionė per epochas" supažindinus moksleivius su skirtingų epochų muzika ir jos skiriamaisiais bruožais. Koncerto metu moksleiviai susipažins su pagrindiniais baroko, klasikos, romantizmo ir modernizmo muzikos stilių ypatumais. Moksleiviai girdės tokių kompozitorių kaip Bacho, Mocerto, Bethoveno, Šopeno, Dvoržako, Geršvimo ir kt. atliekamus kūrinius. Profesionalių muzikantų gyvai atliekami kūriniai suteiks moksleiviams naujų emocinių ir meninių patirčių. Atliekamus kūrinius muzikantai pristatys ir paaiškins ne tik stiliaus ypatumus, bet ir atkreips dėmesį į turinį, išraiškos priemones, atlikimo būdą ir kūrinio idėją. Todėl moksleiviams sužinos ir išmoks atskirti pagrindinius epochų skiriamuosius bruožus. Nemažiau svarbu muzikinę epochą susieti su istoriniu laikmečiu ir jame vyravusia visuomenės pasaulėžiūra ir filosofija. Taigi, moksleiviai ne tik klausys muzikos, bet ir išgirs įdomių pasakojimų. Muzikos kūriniai veikia emocijas, tobulina pasaulėjautą, keičia požiūrį į aplinką, skatina asmenybės progresą. Šiuo koncertu prisidėsime prie visapusiškai išsilavinusios ir kultūringos asmenybės ugdymo.


Kūrybinė edukacija „Rašiklio 3D galimybės meninėje saviraiškoje“

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Užsiėmimą sudarys dvi dalys: literatūrinė viktorina ir kūrybinė dalis su 3D rašikliu. Pirmoje dalyje vaikai žaidybine forma sužais interaktyvią viktoriną, susipažins su pasakos žanru ir jos rūšimis, sužinos apie lietuvių liaudies pasakas ir jų personažus. Panaudojant šiuolaikines informacines technologijas vaikai lengviau įsisąmonins pateiktą informaciją, įgis kultūrinių ir tautinių žinių, tai skatins domėjimąsi vaikų grožine literatūra bei knygų skaitymu. Antroje dalyje pagal pateiktą šabloną dalyviai kurs savo pasakų personažus naudodamiesi naujos technologijos priemone – 3D spausdinimo rašikliu. Vaikai iš prigimties būdami labai kūrybingi ir išradingi nori tyrinėti aplink esantį pasaulį, sukurti daiktus, žaisti su spalvomis, atverti vaizduotę. Vieni tai išreiškia piešdami, o kitų mėgstamas kūrybos būdas yra konstravimas. 3D spausdinimo rašiklio technologija atveria galimybę piešti ir kurti vienu metu. 3D rašiklyje vietoj rašalo yra naudojamas plastikinis siūlas PLA ar ABS. Abu jie yra visiškai saugūs vaikams, netoksiški, neskleidžia nuodingų dūmų. 3D rašiklio naudojimas kuriant reikalauja ne tik fizinio, bet ir psichinio pritaikymo. Kuriant vaikas turi galvoti apie tai, kaip susiję įvairūs elementai trimatėje figūroje, ugdomi susikaupimo įgūdžiai, stiprinami ir lavinami motoriniai gebėjimai, erdvinis mąstymas bei rankų ir akių koordinavimas. Paslaugos metu vaikai išmoks naudotis 3D spausdinimo rašikliu, ugdys kūrybiškumą, kritinį mąstymą, bendradarbiavimą. Sukurtą darbelį bus galima parsinešti namo prisiminimui.
Išvažiuojamoji paslauga bus teikiama: Šventoji, Palangos m., Palangos r., Kretingos m., Kretingos r., Klaipėdos m., Klaipėdos r., Gargždų m., Rietavo m., Rietavo r., Šilalės m., Šilalės r., Pagėgių m., Pagėgių r., Tauragės m., Tauragės r., Rusnės sala, Kintų sen., Ventė, Kuršių nerija.


Kalvystės edukacinis užsiėmimas „Pažinkime baltų papuošalus“

Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai apsilankys Kalvystės studijoje „Malūno kalvė“, kuri įkurta veikiančiame vandens malūne. Čia sužinos Lietuvos kalvystės ir metalo gavybos istoriją, susipažins su metalo dirbinių ekspozicija, kurioje seniausi eksponatai - metalo apdirbimo įranga ir archeologiniai radiniai siekia XV amžių. Kalvystės studijoje dalyviai pažins senovės baltų papuošalų kalinėjimo tradiciją, ornamentiką ir simboliką, praktiškai išbandys kalvio darbą: kalinės nesudėtingos formos papuošalą iš vario ar žalvario.


Svečiuose pas muzikos instrumentus 1-4 kl., išvykstamasis (Kauno m. ir Kauno raj. savivaldybėse)

Kaip skamba styginiai, pučiamieji, mušamieji instrumentai? Kiek pavadinimų turi smuikas? Kokiais instrumentais galima išmatuoti autobusą? Iš ko pagaminti instrumentai? Užsiėmimo metu susipažinsite su svarbiausiais simfoninio orkestro instrumentais, jų rūšimis, ypatumais, taip pat turėsite unikalią galimybę patys jais pagroti!
Mokiniai susipažįsta su klasikiniais vakarų styginiais, pučiamaisiais ir mušamaisiais instrumentais, pažįsta grojimo būdą, išmoksta apibūdinti instrumento tembrą, jo savybes. Mokiniai turi galimybę muzikuoti drauge su kitais ir patirti bendrumo jausmą. Tinkamas: muzikos programos žinioms pasikartoti, pagilinti ir praplėsti.
Užsiėmimas gali būti pritaikomas vaikams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius vaikus informuoti užsakymo metu.
Išvykstamoji paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Užsiėmime mažiausias galimas vaikų skaičius - 18.


EDUKACINIS-PREVENCINIS SPEKTAKLIS (STAND UP) „NAMAI“

STAND-UP "NAMAI" - tai teatralizuota gatvėje nakvojančio, zoną namais vadinančio vyro gyvenimo kelionė ir transformacija. Atvirai ir be kaukių. Spektaklis (rež. Andrej Špilevoj) atliekamas storytelling žanre, remiantis tikra istorija, jos pagrindą sudaro įdomiausios ir labiausiai sukrečiančios detalės („nekalti vaikystės“ prisiminimai, pirmoji psichotropinių medžiagų vartojimo patirtis, priklausomybės kelionės „nuotykiai“ ir išsilaisvinimo iš priklausomybės pinklių įvykio paveikslas).  Atverdamas opią visuomenės problemą, istorijos pasakotojas kalba apie galimus faktorius, dėl kurių lengva pakliūti į priklausomybių spąstus (psichologinis ir fizinis smurtas, nemeilė, sudėtingos situacijos šeimose ir jausmų slopinimas, maža savivertė, psichotropinių medžiagų vartojimo toleravimas bei klaidingas įsivaizdavimas apie jų kontrolę ir pasekmes).
Spektaklį sudaro dvi dalys: spektaklis ir diskusija po jo. Pats siužetas yra netikėtas, įtraukiantis ir stebinantis. Žiūrovas tarsi perkeliamas į skirtingus aktoriaus gyvenimo laikotarpius, kviečiant kartu „gyvai“ išgyventi įvairias situacijas, kurios kartais atrodo „linksmos“ ir humoristinės, kartais jose netrūksta dramos, visgi, peržiūros metu įvyksta kiekvieno akistata su pačiu savimi ir atrandamos unikalios prasmės bei reikiamos įžvalgos nagrinėjama tema. Istorijos pabaigoje pabrėžiamas kontrastas tarp gyvenimo ankščiau, ir dabar- nepriklausomas nuo narkotinių medžiagų gyvenimas, laimingos šeimos pristatymas, pasiekimai, kasdieniniai džiaugsmai ir išmoktos pamokos. Diskusijos metu mokiniai turės galimybę užduoti rūpimus klausimus ir gauti profesinėmis žiniomis bei patirtimi grįstus atsakymus (apie priklausomybės pasekmes, gydymo sunkumus, narkotikų fizinę ir psichologinę žalą).

STAND UP NAMAI FB profilis: https://www.facebook.com/standupnamai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Monospektaklis „SEEN“ – apie valgymo sutrikimus, kūno kultą ir nemeilę sau, sukurtas pagal tikras trijų merginų istorijas, kurios suplaukia į vieną Ūlos išpažintį už visas pasaulio Ūlas, visoms pasaulio Ūloms. Nūdienoje, kuomet aplink mus tiek daug sėkmės istorijų, nuostabių, išblizgintų insta gyvenimų, vienądien nuskamba: sveiki, šiandien Jums papasakosiu savo nesėkmės istoriją.“ Ir išties, tai labiau ne spektaklis, o išpažintis perteikiama muzika, judesiu, gyvu vokalu ir nesuvaidintu pasakojimu apie Ūlas, kurios, trokšdamos kitų meilės ir pripažinimo, praranda pagrindinį turtą – save. Praranda tikėjimą ir pasitikėjimą savimi, kai nespėjęs nubusti, jautiesi blogesnis nei vakar, o baimė ir kaltė lošia pokerį iš to, ar žengsi lemiamą joms palankų žingsnį, ar dar šiek tiek palūkėsi. „Jeigu Tavo didžiąją dalį dienos užima mintis apie maistą, mes turime susitikti. Jeigu Tavo artimo didžiąją dalį dienos užima kalorijų skaičiavimas, mes turime susitikti. Jeigu lėkštėje matai ne maistą, o kalorijas, mes turime susitikti. Jeigu nuolat girdi (iš savęs ar kitų), kad esi nepakankama, jeigu nuolat jautiesi per didelė, per liesa, PER – mes turime susitikti. Jeigu nuo pat vaikystės ar paauglystės girdėjai daug liepiamosios nuosakos ir jutai didžiulę kontrolę, jeigu nemeilė sau Tau daugiau nei artima, jeigu po valgio jauti kaltę, jeigu jauti, kad gyveni du gyvenimus: tikrąjį ir tą, kurį matome socialiniuose tinkluose, o tikrasis kelia baimę ir liūdesį, mes turime susitikti. Jeigu nuolat girdi, kad neatitinki kažkokių standartų, jeigu kažkas iš tavo artimų nuolat sako: ė, lenta! Banginis, stora kaulė, stora šiknė kiaulė, vaikščiojantis lavonas, kas tave tokią pagimdė? MES TURIME SUSITIKTI. Ir jeigu jauti gėdą, kai Tau kas nors nuoširdžiai pasako: esi nuostabi! MES TURIME SUSITIKTI! Kažkas pasakė: gyvensim tūkstančius myliu. Tai ir kyla klausimas: nuo kada pradėsim skaičiuoti?


Kiekvieno vaiko širdelėje tūno slapta svajonė – naminis gyvūnėlis! Su mumis vaikai bent per mažą žingsnelį galės priartėti prie tos svajonės.
Edukacijos tikslas – supažindinti vaikus su gyvūnais bei išmokyti atsakingo elgesio su jais. Taip pat lavinti vaizduotę, motoriką, skatinti  kūrybiškumą. Mokyti išlaikyti koncentraciją dirbant pagal instrukcijas ir  įsitraukti į diskusiją, kuri vysto saviraišką bei pasitikėjimą savimi.
 Iš rankšluostukų vaikai lankstys gyvūnėlius, patys kurs jiems nosytes, ausytes, papuošimus ir, kaip tikriems gyvūnėliams, galės sugalvoti vardą. Pagamintą savo rankytėmis žaisliuką-rankšluostuką galės pasilikti. O, kurį laiką pasidžiaugę, išvynios ir naudos kaip rankšluostuką.
Edukacijos temos priklauso nuo užsakovo poreikių ir esamo laikotarpio (pvz.: Velykos – gyvūnėlis viščiukas su margintu kiaušiniu, Kalėdos – dovanėlė – augintinis šuniukas, o Naujieji metai – Zuikis pagal kinų kalendorių ir morkos formos atvirukas).
Edukacijas taip pat galime vesti lenkų ir rusų kalbomis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Interaktyvi veikla vaikams apie tai, kaip buvo atrasta galimybė pasitelkus elektrą sukurti judesį ir kaip šis judesys pakeitė pasaulio istoriją! Edukacijos tikslas – perteikti Antrosios pramonės revoliucijos poveikį žmonijos progresui. Teorinėje edukacijos dalyje susipažinsime su įvairių variklių tipais ir sužinosite apie elektros variklio ištakas.
Praktinėje edukacijos dalyje atkartosime Maiklo Faradėjaus 1821 m. atliktą eksperimentą: iš lengvai prieinamų medžiagų konstruosime pirmojo pasaulyje elementariojo elektros variklio modelį. Užsiėmimas skatina eksperimentą atkartoti namuose ir taip puoselėja savarankiško mokymosi kultūrą.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Programos temos skirstomos pagal metų laikus, žemdirbio darbus ir šventes, jų apeigas, gretinant gamtos ritmus ir jų atspindžius liaudies kultūroje, siekiant atskleisti švenčių prasmę ir simboliką. Užsiėmimo metu perteikiami kalendorinių švenčių papročiai, dainuojamos dainos, žaidžiami žaidimai, skaitmeninių mokymosi įrankių pagalba kuriami švenčių simboliai, inovatyviomis priemonėmis tikrinamos teorinės žinios. Pasidalindami savo įspūdžiais ir vadovaudamiesi įgytomis etnokultūrinėmis žiniomis, mokiniai nagrinėja ir savais žodžiais apibūdina  svarbiausius kalendorinių švenių papročius, kuria tai šventei būdingus namų puošybos elementus (šiaudinius dirbinius, karpinius), šventės rekvizitus (kaukes, paukštelius iš gamtinių medžiagų, kupoles) ar kt . Programa skirstoma atsižvelgiant į metų laikų kaitą, todėl galima pasirinkti vieną iš norimų temų: Rudens ženklai: Rudens lygiadienis, Ganiavos pabaigtuvės – Ožio diena. Žiemos ženklai: Žiemos saulėgrįža – adventas, Kūčios – Kalėdos, Užgavėnės. Pavasario ženklai: Pavasario lygiadienis, Paukščių diena, Velykos – Atvelykis, Sekminės. Vasaros ženklai: Vasaros saulėgrįža – Joninės/Rasos/Kupolės.


Sveiki gyvi atvykę į šimtmečių istoriją skaičiuojantį Raudondvario dvarą. Aš, grafienė Klara Elžbieta, pristatysiu jums vieną ryškiausių dvaro valdytojų-Benediktą Henriką Tiškevičių, ambicingą, dosnų, azartišką grafą, turėjusį subtilų humoro jausmą ir puikų meninį skonį.
Viena didžiausių aistrų jo gyvenime buvo kelionės po pasaulį ir fotografija. Grafas Benediktas Henrikas šiandien kviečia ir jus leistis į įspūdžių kupiną kelionę. Jos metu pažinsite ne tik Raudondvario dvaro istoriją, bet ir pakeliausite po tolimiausius pasaulio kraštus. Kraustydamasis į vieną iš savo dvarų Prancūzijoje, kažkur Raudondvario pilies prieigose grafas paliko savo kelionės lagaminą.
Kalbama, kad viduje daug vertingų daiktų, tačiau dar niekam nepavyko jo aptikti. Smalsu, kas gi slepiasi lagamine?


Teatro pamoka "Užkulisiai" suteikia įvairaus amžiaus mokiniams visoje Lietuvoje galimybę pažinti teatro meną iš vidaus. Profesionalių Klaipėdos jaunimo teatro aktorių vedama edukacija leidžia dalyviams "pasimatuoti" aktoriaus profesiją - išbandyti įvairius teatrinius žaidimus ir pratimus bei gilintis į aktoriams reikalingas sąvybes. Interaktyvi pamokos forma, bendros užduotys ir draugiški edukacijos vadovai kuria artimą dalyvių santykį su teatro menu. Priklausomai nuo moksleivių amžiaus ir gebėjimų pamokos turinys svyruoja siekiant suteikti kuo įdomesnę ir patrauklesnę patirtį "Užkulisių" dalyviams. Pamokos metu teatro pratimais ugdomos skirtingos sąvybės prisideda ne tik prie artimesnio teatro suvokimo, bet ir prie vaikų kūrybinio tobulėjimo - nebūtina būti aktoriumi, kad "Užkulisių" veikla suteiktų naudą ir smagią patirtį.


Tikslas:
1. Supažindinti su koklių atsiradimo istorija ir išmokyti pasigaminti koklio fragmentą.
Uždaviniai:
1. Paaiškinti kaip koklinės krosnys atskleidžia tam tikro laikmečio dvarų sociokultūrinį gyvenimą.
2. Papasakoti apie koklių rūšis (nuo seniausių puodyninių iki plokščiųjų).
3. Supažindinti su koklių puošybiniais motyvais, siužetais.
4. Demonstruojant įvairias technikas išmokyti pasigaminti koklio fragmentą.
Krosnies ištakos slypi akmens amžiuje, o koklių gamybos amatas, perduodamas iš kartos į kartą, atkeliavo iki mūsų dienų. Kodėl koklių ir jų fragmentų dažniausiai randama pilių ir dvarų teritorijose, griuvėsiuose? Kokią dar funkciją, be pagrindinės savo paskirties, atliko koklinės krosnys? Atsakymus į šiuos klausimus sužinosite edukaciniame užsiėmime „Kokliai. Molyje įamžinta istorija“.
Koklių būta įvairių – paprastų ir įmantriai dekoruotų. Lietuvoje aptinkamų koklių dekorui įtaką darė populiarūs Europoje siužetai ir ornamentai, kurie plito per dailės kūrinius, grafikos lakštus, knygas, keliaujančius amatininkus. Keliaudami po Šiaulių istorijos muziejaus ekspozicijas susipažinsite su Šiaurės Lietuvoje rastais koklių fragmentais ir sužinosite, koks koklių fabrikas, įsteigtas visai šalia miesto, garsino Šiaulius. Vėliau Amatų mokykloje galėsite išbandyti amatininko profesiją, iš molio nusilipdyti savąjį koklį ir jį dekoruoti.


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo tikslas – skatinti mokinių domėjimąsi Kuršėnų krašto istorija, patrauklia forma supažindinti juos su kultūros paveldo objektais, ugdyti žingeidumą  bei kūrybiškumą, pasigaminant savitą magnetuką.
Uždaviniai:
1. Ugdyti vaikų kūrybinį mąstymą ir kūrybiškumą bei skatinti bendradarbiavimą, taikant įvairius neformalaus ugdymo metodus.
2. Ugdyti pilietiškumo, pažinimo ir kultūrinę kompetencijas.
3. Dalyvius supažindinti per Kahoot programą su Kuršėnų žymiais objektais, paveldu, tradicijomis.
4 Pristatyti metalinių ženkliukų (magnetukų) gaminimo procesą ir skatinti nupiešti asmeninį magnetuką.
Atvykus į Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko biblioteką, mokinius pasitiks edukatorė, kuri prisistatys edukacinį užsiėmimą surengs azartišką viktoriną per Kahoot programą. Žaisdami tuo pačiu metu vaikai susipažins su Kuršėnų žymiais objektais, kultūra, tradicijomis. Sužinos kaip atsirado Kuršėnų pavadinimas, kuo ypatinga ir išskirtinis šis miestas.
Antra, mokiniai supažindinami su metalinių ženkliukų (magnetukų)  aparatu, papasakojamas procesas,  pristatomos gamybai reikalingos medžiagos. Kiekvienas mokinys turės galimybę pats išbandyti aparatą prieš tai susikūręs unikalų magnetuką, atspindintį Kuršėnų miestą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Pažintis su abstrakčiuoju impresionizmu, paremta D. Poloko spontaniškumo, pasąmoningos laisvės išraiškos idėjomis. Edukacijos dalyviai patys išbando veiksmo tapybą, sukurdami originalų kūrinį ir reflektuoja tiek rezultatą, tiek kūrybinį procesą, praplėsdami savo emocinį raštingumą.


Jaunojo išradėjo kelionė: keliaujantys robotai

Cesare Pavese yra pasakęs: „Keliavimas yra brutalus dalykas. Jis priverčia tave pasikliauti nepažįstamaisiais ir užmiršti visus namų ir draugų teikiamus malonumus. Tu visada esi išbalansuotas. Niekas tau nepriklauso, išskyrus tokius esminius dalykus kaip – oras, miegas, sapnai, jūra ir dangus – visus tuos dalykus, kurie paklūsta amžinybei arba žmonių įsivaizdavimu paklūsta amžinybei“. Anot mokslininkų, užsiimdami robotika vaikai gali pasisemti efektingų idėjų iš technologijų ir kompiuterių programavimo, tuo pačiu gerinami jų matematinio mąstymo įgūdžiai. Užsiėmimo pradžioje supažindinama su teoriniais robotikos pagrindais, o įsisavinus gautas žinias, mokiniai atlieka praktinę užduotį – konstruoja ir programuoja robotus -keliauninkus. Šis užsiėmimas – tai įdomi netradicinė pamoka, kuri paremta mokymųsi žaidžiant, konstruojant, programuojant ir eksperimentuojant. Edukacijos pabaigoje mokiniams įteikiami dalyvio pažymėjimai.


Šiaudo magija. Reketuko dirbtuvės (Išvažiuojamoji)

Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai mokysis surišti  šiaudinio sodo elementą - reketuką.  Susipažins su šiaudinių sodų rišimo tradicijomis Lietuvoje ir svetur.  Išgirs apie sakraliają šiaudinių sodų simboliką regioniniame ir tarpkultūriniame kontekste. Dalyviai susipažins su lietuvių paprotinės dailės kūriniais - šiaudiniais sodais, gebės skirti javų rūšis, sužinos, kaip tinkamai paruošti žaliavą šiaudinių dirbinių gamybai, suriš keletą tradicinių šiaudinių sodų elementų.  Edukacijos metu naudojami metodai: pasakojimas, informacijos analizė, vaizdinių pavyzdžių pateikimas, aktyvūs klausimai ir atsakymai, protmūšis, praktinė edukacijos dalis – reketuko vėrimas iš šiaudų - kiekvienas dalyvis veria individualiai. Moksleiviai turės galimybę gautas žinias užtvirtinti sudalyvaudami etno protmūšyje.  Taip pat laukia kūrybinės dirbtuvės komandose -  tradicinės reketuko  formos interpretacija šiuolaikiniame kontekste konstruojant sodo elementą - reketuką erdvėje iš netradicinių medžiagų. Dalyvis išmoksta pasiruošti šiaudus, juos susikarpyti.  Rišdami sodo elementus mokiniai patirs nuostabius bendrumo ir ramybės jausmus. Kiekvienas edukacijos dalyvis pasigamins gaminį, kurį po užsiėmimo galės pasiimti ir pritaikyti asmeniniams poreikiams. Supažindinama su darbui naudojama medžiaga: rugio, kviečio, miežio, avižų šiaudu, aptariamas žaliavos paruošimo laikas bei laikymo sąlygos. Sužinos kaip į šiaudą žiūrėta senovėje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


ATRASK!!!.. IŠREIKŠK!!!... SUKURK!!!... ATRASK savyje odos gaminių dizainerio talentą! IŠREIKŠK save ir SUKURK odinę apyrankę!

Ar norite pabūti kūrėju ir pasigaminti savo išskirtinę odinę apyrankę taip atskleidžiant savo "vidinį aš"? O gal norite pabandyti iškalti savo inicialus odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė bei spaudė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet laukiame Jūsų kvietimo ir galėsite bent trumpam turėti odininkės dirbtuves savo mokykloje ar kitoje vietoje. Čia ne tik kursite, įsivaizduosite, susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir iš arčiau pažvelgsite į dizainerių gaminamus gaminius, galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos apyranke! Laukiame Jūsų ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!
Su šypsena, Viltė :)

Paslaugos tikslas. Išbandyti save odinių gaminių dizainerio "drabužyje", atskleidžiant savo "vidinį aš". Uždaviniai. Suvokti odininkų gaminamų kūrinių įvairovę, praplečiant akiratį. Susipažinti su garsių dizainerių gaminiais iš odos ir pabandyti būti kritiku / vertintoju. Sužinoti odų rūšis, kokybiškos odos savybes bei odininko darbo įrankius. Išbandyti odininko amatą ir save kūrėjo vaidmenyje, pasigaminant rankų darbo apyrankę tokiu stiliumi, koks atskleidžia edukacijos dalyvio "vidinį aš". Pagerinti edukacijos dalyvių socialinius įgūdžius, suteikti teigiamų emocijų ir parodyti galimybę mokytis inovatyviais metodais.

Numatomas poveikis.
Per pasigamintą gaminį atskleista saviraiška, vidinis pasaulis. Praplėstas supratimas apie kultūrinės raiškos ir komunikavimo formas, suprasta, kad komunikuoti galima ne tik verbaliai, ar raštiu, bet ir per kūrybą. Po edukacijos dalyvis bus išbandęs save kaip kūrėją "odos dizainerio rogėse" bei kaip vartotojas ir vertintojas kitų dizainerių darbus.

Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Pažink pasaulio instrumentus. Instrumentai, įtraukti į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą (9-12 kl.)

Muzikos instrumentai gali būti kartais kaip žmonės: gali augti, populiarėti arba išnykti. Kad ypatingą kultūrinę muziką ir instrumentus puoselėtume ir saugotume, jie yra įtraukiami į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą. Saulius Petreikis, populiarus Lietuvos multiinstrumentininkas, yra sukaupęs senovinių instrumentų kolekciją, išmano skirtingas muzikavimo tradicijas ir net dainavimo technikų ypatybes. Norima mokiniams pristatyti šią muzikinę kultūrinę programą, kad primintų tiek mokiniams, tiek mokytojams, kokie instrumentai yra nykstančios rūšies, kodėl gali išnykti ir kaip juos galime išsaugoti.


Kino edukacijos erdvė „Edukinas“ (Nuotolinė paslauga)

Virtualios kino edukacijos erdvės „Edukinas“, skirtos 5-12 klasių mokiniams, tikslas – plėsti dalyvių kultūrinį akiratį bei patirčių įvairovę, ugdyti kritinį mąstymą ir kūrybingumą, stiprinti kultūrinį identitetą ir sąmoningumą, naudojant kiną kaip priemonę. „Edukinas“, veikiantis kartu su legalia internetine filmų peržiūros platforma „ŽMONĖS Cinema“, programos dalyviams siūlo rinktis iš edukacijai pritaikytos filmų programos, kurią sudaro daugiau nei 40 nuolat atnaujinamų Lietuvos ir užsienio kūrėjų filmų. Programoje pateiktuose filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios temos apie draugystę, pritapimą, išskirtinumą, pažinimą ir t.t. Filmų dėka mokiniai supažindinami su įvairiomis kultūrinėmis, istorinėmis, gamtos pažinimo, socialinėmis ir kitomis tematikomis. Išsirinkti aktualią temą atitinkantį filmą padės programos suskirstymas pagal klases; taip pat aprašymas, kuriame pateikta informacija apie filmo turinį, kokiai amžiaus grupei jis yra skirtas, jo trukmė ir pritaikymas konkrečiai dėstomai disciplinai. Specialistas pataria, kokiomis temomis mokytojai galėtų diskutuoti su mokiniais po filmo peržiūros. Tokiu būdu yra suteikiama legali galimybė susipažinti su edukaciniu turiniu nuotoliniu būdu. Daugiau informacijos apie edukacinių filmų programą rasite čia: https://www.edukinas.lt/, filmų peržiūros vykdomos kino platformoje ŽMONĖS Cinema: https://zmonescinema.lt/.


Miestas atsinaujina: saugoti ar ne? 7-8 kl.

Ar daug žinote apie paveldą? Nepakankamai? Šis užsiėmimas skirtas visiems, kas nori su juo susipažinti geriau! Su kultūros paveldo samprata, verte, saugojimu susipažinsite apžiūrinėdami eksponatus iš Kauno miesto muziejaus fondų, o pasivaikščiojus po M. ir K. Petrauskų namus jūsų lauks praktinė užduotis lauke. Ar jums pavyks pastebėti vertingus Žaliakalnio pastatų elementus? Kuo skiriasi tinkamai ir netinkamai prižiūrimi pastatai? Kur slypi jų vertė? Stebėdami Kauno Žaliakalnio architektūrą ir aplinką paveldo entuziastų akimis bandysite atsakyti į šiuos ir kitus klausimus, kurie, esame tikri, po edukacinio užsiėmimo taps atsakymais. Šis užsiėmimas ne tik nenuobodžiai supažindins su šiuolaikinių menininkų prieiga prie miesto temų, jis taip pat neabejotinai sužadins norą stebėti savo gyvenamąją aplinką ir ją analizuoti remiantis kultūros paveldo vertybėmis. Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia, dėl ribotos erdvės dalyvaujant ne daugiau kaip 5 judėjimo negalią turintiems asmenims.. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu.


Profesorius Tadas Ivanauskas 1920 metais nusipirko 8 ha žemės, pastatė gyvenamąjį namą ir įkūrė čia Obelynės parką. Pavadinimas kilo nuo skardžiuose gausiai žydinčių ir derančių obelų. Tą vietą nuo seno piemenėliai vadino Obelyne. Tokį pavadinimą paliko ir gamtininkas Tadas Ivanauskas.
Parke kiekvienas medis turi savo istoriją.
Atvykę į parką ieškosite čia augančių medžių ir krūmų, susipažinsite su gyvūnais.
Kelionės metu aplankysite tris stoteles. Čia susipažinsite su dviskiaučiu ginkmedžiu, didžiąja tuja, kanadine cūga, margalape aktinidija, europiniu kėniu, trakiniu klevu, kuriliniu maumedžiu ir dar daug kitų medžių bei krūmų.


Kūrybinės dirbtuvės - pinsiu juostą margą

Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Tautinių juostų raštai – tai protėvių laiškai mums apie papročius, tradicijas ir grožio sampratą. Kūrybinės dirbtuvės mokiniams padės suprasti, kad istorinė praeitis graži, turtinga ir neužmiršta.
Mokiniams  bus pristatyti Lietuvos regionų unikalios tautinės juostos, pristatyti leidiniai, kurie apibūdina regionų tautinių juostų ypatumus. Moksleiviai dirbdami poroje prie paruoštų stovų, naudodami keletą siūlų gijų, bendradarbiaudami ir naudodami pasirinktą pynimo techniką, kurs margą pynę, kuri bus kaip draugystės simbolis.
Edukacijos poveikis pagerins gebėjimus mokomąją medžiagą labiau sieti su tikru gyvenimu, paskatins daugiau mąstyti ir domėtis, pergalvoti ką tik įgytas žinias, sustiprins mokinių atkaklumą, smalsumą, kritinį mąstymą, paskatins domėjimąsi regionine kultūra.


Kvirkato turnyras (3-4 kl išvykstamasis Kano mieste ir rajone)

Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Atvyksime pas jus ir papasakosime apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pamokysime žaisti kvirkatą - įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre! Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto negalia, galime pravesti vaikams su judėjimo negalia. Apie poreikį užsiėmimą pravesti vaikams su intelekto ar judėjimo negalia prašome informuoti užsakymo metu. Išvykstamasis užsiėmimas vedamas Kaune ir Kauno r., kai grupė ne mažesnė nei 18 vaikų.


Skaitmeninių medijų amžiuje yra neįtikėtina, jog yra įmanoma pasidaryti nuotrauką be fotoaparato. Nors fotografija dažnai suvokiama tik kaip skaitmeninė medija, labai vertinga susipažinti su esminiais analoginės fotografijos principais, kurie puikiai atsiskleidžia cianotipijos technikoje. Tai labai smagus užsiėmimas, lavinantis vaizduotę ir kūrybiškumą. Cianotipija padeda visus meninius talentus sujungti į vieną ir padaryti kažką įdomesnio, nei tai, ką siūlo modernioji visuomenė. Čia visuomet yra vietos improvizacijai ir leisti kūrybai tiesiog skleistis. Ši technika be galo įvairi, su ja gali labai daug eksperimentuoti ir savo darbus paversti šedevrais. Pradėsime nuo trumpo istorinio įvado į fotografinių procesų įvairovę bei raidą, apžvelgsime skirtingus fotografų ir fotomenininkų, dirbančių su cianotipijos technika, darbus, padėsiančius susidaryti įspūdį apie praktinį ir kūrybinį šios technikos pritaikomumą. Kiekvienas dalyvis turės progą pats pasigaminti savo fotografinį atviruką, kurį išsineš atminimui.


Edukacinis užsiėmimas "2050 Baltija. Distopija ar realybė?" (nuotolinė paslauga)

Edukacinis užsiėmimas „2050 Baltija. Distopija ar realybė?“ Kokį įsivaizduoji pasaulį, vandenyną ir gyvūnus 2050-aisiais? Gamtai iškilo grėsmė. Kas kaltas? Gamtos ateitis – Tavo rankose? Į šiuos klausimus atsakymų ieškosime apsilankę 2050 Baltijoje. Čia susipažinsime su iš ateities atsikėlusiais distopiniais jūrų gyvūnais Menke Celofanus, Ruoniu Padangarus, Jūrų kiaule Naftoena Pramonida, Ežiažuve Mikroplastus Krapštukedija ir kitais, turėsime galimybę su jais pasikalbėti, išklausyti jų žinutes. Ir tada priimsime sprendimą – ar šie distopiniai susitikimai turi vilčių tapti realybe? Ar mes tikrai to norime? Šiuo edukaciniu užsiėmimu siekiame padėti ugdyti mokinių aplinkosauginį sąmoningumą ir tvarų vartojimą. Edukacijos metu bus nagrinėjama, kaip žmonės yra susiję su žemės tarša, kokie taršos būdai, bus ieškoma tvarių sprendimų keisti kasdienius įpročius. Tai padės atlikti įtraukios distopinių gyvūnų istorijos, realūs faktai, kūrybiškumą skatinančios interaktyvios grupinės užduotys ir kitos veiklos.


Gudri lapė svajoja apie sesę. Vieną dieną jos troškimas išsipildo. Tik vietoj išsvajotos sesės ji sulaukia… brolio! Laputė jaučiasi sumišusi, nusivylusi, ji pyksta… Vis dėlto galiausiai Gudri lapė, taip troškusi sesers, pasiryžta pati tapti pačia geriausia sese savo broliui.
Edukacijos metu įtvirtinsime nuostatą, kad šeima - vertybė bei atliksime kūrybinę užduotį.


PLAY MATH 1-2-3-4: Žaidžiame matematiką!

UAB "Eksperimentinė kūrybinio mąstymo laboratorija"

Kviečiame į matematikos pamoką, kurią ves visų laikų geriausia mokytoja – KLAIDA ir niekuomet nepavargstantis mokytojas - ŽAIDIMAS! „PLAY MATH: 1-2-3-4“ rinkinio edukaciniai žaidimai/simuliacijos remiasi patyriminio ir sužaidybinto mokymosi teorijomis. Ši veikla garantuoja aktyvų, įtraukų, besimokančiojo poreikius ir gebėjimus atitinkantį, holistinį ugdymo procesą. “PLAY MATH:1-2-3-4: Žaidžiame matematiką” programa susideda iš 8 kompleksinių žaidimų/ simuliacijų, kuriems išspręsti reikia gebėti panaudoti 1-4 klasių matematikos dalyko turinį. Žaidžiant šiuos žaidimus atsiskleidžia tai, ką mokiniai moka ir kur yra jų pasiekimų spragos. Tai inovatyvi, šiuolaikinio pasaulio iššūkius atitinkanti veikla lavinanti ir penkis kūrybinio mąstymo įpročius - vaizduotę, smalsumą, atkaklumą, nuoseklią praktiką, ir bendradarbiavimą. Šio edukacinio užsiėmimo metu pradinių klasių mokiniai žaidimus/simuliacijas įveikia komandose, o 2-3, taip užtikrinant maksimalų kiekvieno mokinio įsitraukimą. Mūsų sukurti žaidimai dovanoja: 1) pergalės džiaugsmą, kai patys mokiniai patiria, kad tai kas atrodė neįmanoma prieš 15 minučių, po mąstymo proceso ir keliolikos suklydimų tapo įmanoma. 2) patirtį, kad kartu mes galime padaryti tai, ko negalime padaryti po vieną. 3) galimybę mokytojai pamatyti, kaip mąsto jos mokiniai.


Muilą naudojame kasdien, tačiau nesusimąstome, kaip jis atsirado, kaip prausėsi mūsų seneliai ir proseneliai. Dalyvaudami šioje programoje susipažinsite su muilo gamybos istorija, senoviniais muilais, muilo gamybos būdais, natūralių muilo kvapų bei spalvų istorija. Taip pat susipažinsite su įrankiais, kurie buvo naudojami skalbiant ir lyginant prieš 100 metų ir daugiau.Vaikai galės juos liesti, patys pabandyti lyginti. Praktinėje dalyje dalyviai pasigamins individualaus kvapo, formos bei spalvos muilą. Programa skirta ugdyti pažinimo ir menines kompetencijas per muilo gamybos edukaciją, atskleisti mūsų šalies etninės kultūros išskirtinumą, jos archajiškumą, neišsenkantį kūrybiškumą. Gamindami muilą atpalaiduosite savo mintis ir pasinersite į aromatų pasaulį, o pačių pagamintas muilas su pasirinktais kvapais bus puiki dovana sau ar artimiesiems.


Aristokratiškojo dekoro istorija. XIX a. rūmų interjero dizainas. Kokios buvo mados ir tendencijos? Ar žinojote, jog dekupažas - baldų/interjero detalių puošybos technika gimė Kinijoje, o suklestėjo viduramžių Europoje? Visa istorija, autentiški pavyzdžiai M. Oginskio rūmų ekspozicijoje bei dekupažo technika kitaip.


Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo metu bus kalbama apie knygą „Debesėlis“. Tai pasakojimas apie berniuką Aistį, kuris su tėvais nuolat kraustosi iš vienos šalies į kitą, todėl trokšta bent kažko pastovaus. Kasdien pro langą stebi debesis, skaito knygas ir dėlioja savo daiktus taip, kad jo kambarys primintų ankstesnį. Ką jam daugiau veikti, kai nieko nepažįsta, o lauke – vien pavojai? Bet į svečius atskriejęs baltas balandis staiga apverčia berniuko kasdienybę... Autorė, pasitelkdama informacines technologijas ir kitas vaizdines priemones, perteiks literatūrinių personažų, siužeto kūrimo subtilybės. Papasakos apie pagrindinį veikėją Aistį ir tikrą balandį Debesėlį, įkvėpusį parašyti šią knygą. Dalyviai diskutuos apie įprastas ir keistas baimes bei draugus, kurie padeda įveikti iššūkius, nes su jais – jauku, saugu kaip namie. Visi įsitrauks į dinamiškas užduotis, žaismingas rungtis, kurios sudomins skirtingų pomėgių ir poreikių vaikus. Kūrybinėse dirbtuvėse dalyviai lankstys, dekoruos savo vaizduotės paukštį, su kuriuo norėtų susipažinti, arba pieš, aprašys savo svajonių debesėlius (pasirinktinai). Užsiėmimą ves rašytoja Ignė Zarambaitė, skaitytojų ir literatūros kritikų įvertinta už vaikams skirtas knygas „Emilio laiškas“, „Slapta laiškų rašymo agentūra“, „Pašto pelyčių nuotykiai Šiaurėje“, „Elzė ir senojo dvaro paslaptis“, „Stebuklingi senelio batai“, „Skudurinukė“, „Simas ir jo kalavijas“, „Voveriukas Mukas ir pamestas raktas“ bei apysaką paaugliams „Juodavandeniai“.


Edukacijos tikslas - skatinti pažinti kultūrą per meninę, edukacinę plotmę, didinant kultūrinį sąmoningumą, ugdant ir turtinant vidinį pasaulį, motyvuojant veikti ir pasitikėti savimi. Susipažįstant ir žaidžiant lietuvių senovinius žaidimus siekiamas kultūrinis, meninis bei edukacinis poveikis per etninę kultūrą.


Šešėlių teatro edukacija pagal D. Bisset'o pasaką "Kaip atsirado jūros žvaigždė"

Šešėlių teatro edukacija pagal D. Biseto pasaką "Kaip atsirado jūros žvaigždė" skirta vaikams, kurie nori kurti, nori susipažinti su teatro virtuve ir jo "ingredientais". Skirta vaikams, kurie nori atrasti kūrybinį džiaugsmą, pajusti bendrystę, įgyti daugiau pasitikėjimo savimi, o tuo pačiu pasitikėti bendrakūrėjais, kuriais taps visi vaikai. Edukacijos metu kursime šešėlius, o paskui jais vaidinsime pasaką. Vaikai patys įgarsins ir patys vaidins. Improvizaciją lydės gyva ukulelės muzika. Kiekvienas pasigamins po šešėlinę lėlę ,o gal net ir po kelias. Vėliau jas galės parsinešti ir namo.


Kipras Petrauskas prašo su juomi nejuokauti!..“ ir nedelsiant dalyvauti ekskursijoje „Kai ponų nėra namie…“. Užsiėmime susipažinsite su memorialine skyriaus ekspozicija – Petrauskų namu: statybomis, gyventojais, namo pritaikymu muziejaus reikmėms, kuriame saugomi autentiški namo šeimininko ir jo šeimos daiktai. Išgirsite linksmas, pikantiškas istorijas iš žymių šio namo gyventojų kasdienybės, susipažinsite su E. Žalinkevičaitės-Petrauskienės eilėmis, K. Petrausko įdainavimais ir M. Petrausko švietėjiška veikla bei kompozicijomis. Parsisiuntę iš "Google play" programėlę „Petrauskas the RemARkable”, nuskanavę nurodytą ženklą, nusikelsite į papildytąją realybę, kurioje galėsite išgirsti bei pamatyti šiek tiek daugiau įdomybių. Ekskursija tinkama specialiųjų ugdymo poreikių turinčioms mokinių grupėms: 1.galime priimti judėjimo negalią turinčius asmenis, nes turime keltuvą. (priimame mažesnę grupę, nei nurodyta) 2.užsiėmimas gali būti pritaikytas vaikams su proto negalia, raidos sutrikimais, vedant supaprastintą užsiėmimo variantą. Apie specialiuosius grupės poreikius prašome informuoti užsakymo formoje.


Vilniaus getas. Icchoko Rudaševskio dienoraštis

Kviečiame susipažinti su keturiolikmečiu žydų berniuku Icchoku gyvenusiu Vilniuje prieš aštuoniasdešimt metų. Kartu
skaitysime autentiškas jo dienoraščio ištraukas, sužinosime apie gyvenimą Vilniaus gete ir muziejaus ekspozicijoje ieškosime atsakymų į išsikeltus klausimus. Dirbsime tiek bendrai tiek individualiose grupelėse. Be to, užsiėmimo metu lankysimės ir Holokausto ekspozicijoje įrengtoje interaktyvioje slėptuvėje ,,Malinoje“. Kaip ji susijusi su Holokaustu, Vilniaus getu ir Icchoku? Atsakymą į šiuos ir kitus klausimus sužinosite apsilankę Holokausto ekspozicijoje. Šio užsiėmimo tikslas ne tik
geriau pažinti Holokaustą per asmeninę Icchoko Rudaševskio patirtį, bet ir skatinti kritinį santykį su istoriniais šaltiniais,
apmąstant konkretaus dienoraščio potencialą bei ribas. Tikimės, kad po užsiėmimo mokiniai gebės išskirti pagrindinius
Holokausto Lietuvoje etapus, suvokti pagrindinius aspektus, pagilins ir įtvirtins istorines žinias susijusias su šiuo laikotarpiu.


Pasaulio medis – pasaulio, visatos modelis. Protėviai šį simbolį naudojo, kad atskleistų tai, kas supo žmogų, simboliškai parodyti savo pasaulėvaizdį. Pasaulio medis vertikaliu išdėstymu simboliškai vaizdavo tris sferas: požemį, žemę, dangų; praeitį, dabartį, ateitį. Šis simbolis talpina žmogaus ne tik biologinio,bet ir dvasinio vystymosi, viso gyvenimo kelionės paslaptį. Jo šaknys – mūsų pažinimas, atmintis, perimtos vertybės, savosios tapatybės suvokimas. Jo kamienas ir šakos – tai mūsų buvimas čia ir dabar su mūsų artimiausiais – tėvais ir seneliais, vaikais ir vaikaičiais. Pastarųjų dėka skleidžiasi vis nauji šakų šakelių ūgliai, apsipilantys lapais, žiedais, vaisiais. Visa tai – mūsų ateities vizijos. Kuo plačiau iškeros tos šakelės, kuo mažiau tarp jų bus bevaisių, nulaužtų, nudžiūvusių – tuo bus vešlesnis, džiugins akį mūsų medis. Tuomet ir mes, visi kartu ir kiekvienas atskirai nebūsime „žmonės iš niekur“, nueinantys į niekur.
Įvadinė žodinė (trumpas pasakojimas), vaizdinė (parodomi ant popieriaus lapų nupiešti simboliai, piešinių pavyzdžiai) medžiaga suteiks žinių apie protėvių ženklų kalbą ir simbolių prasmę, paskatins smalsumą pažinimui.  Pagrindinė užsiėmimo dalis – praktinė, kurios metu kuriamas Pasaulio medis flomasteriais, spalvotais pieštukais ant popieriaus. Užbaigus piešinį vyksta trumpas aptarimas, pasidalinimas įspūdžiais, kaip sekėsi sukurti savo Pasaulio medį.
Užsiėmimo metu dalyviai lavina savo etninį pažinimą, estetinį pojūtį, kūrybingumą, dėmesingumą ir kruopštumą.
Edukacijos tikslas – puoselėti etninę kultūrą per simbolių pažinimą.


Edukacija „Vaškuolė gražuolė“ išvažiuojamoji

Visos seniausios pasaulio civilizacijos žinojo apie bites, jas gerbė ir brangino, netgi tapatino su dievais. Pats seniausias pėdsakas, kuris liudija apie žmogaus ir bičių draugystę yra rastas Ispanijos uoloje, neolitinio žmogaus pieštas piešinys „Bikorpo žmogus“ įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą. Lietuvių liaudies dainose ir patarlėse nemažai palyginimų apie žmogų ir bitę. Be vaško ir žvakių nebuvo įsivaizduojamas senovės žmonių gyvenimas. Edukacijos metu moksleiviai, gamins natūralaus bičių vaško žvakę ir ją dekoruos įvairiais puošybos elementais. Taip pat drąsiai galės tyrinėti bičių avilį pasitelkiant virtualios realybės akinius ir sužinoti, kaip atsiranda vaškas.Taip pat nupieš neolitinio žmogaus piešinį "Bikorpo žmogus".


„Tikros pasakos“ – tai spektaklis tiems, kurie bent sykį pagalvojo, kad tikras pasaulis ir pasakos neturi nieko bendro, tiems, kurie kartais abejoja, ar svajonėms lemta išsipildyti, ir tiems, kurių svajonės tokios didelės, kad net patys jų išsigąsta. Spektaklis kviečia į gimtadienį, pilną žaidimų ir pasakų, tačiau ne tų, kuriose princesės laukia princo ar undinėlės praranda balsą. Tai pasakos apie tikrus žmones ir istorijas, kurios tikrai įvyko. Apie stipriausias Karibų jūros pirates, garsiausias pasaulio mokslininkes ir apie tai, kaip tapti tuo, kuo svajoji. Spektaklis skatina siekti savo svajonių ir nepasiduoti.


Edukacijos metu vaikai sužinos apie Kalėdų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Kalėdinės kojinės atsiradimo istorija ir jos svarbar dabar, diskutuos apie Kalėdų šventės prasmę. Praktinės dalies metu kiekvienas vaikas pasigamins savo Kalėdinę kojinę iš veltinio sujungiant atskiras detales klijais ar susiuvant. Kalėdines kojines iš veltinio vaikai dekoruos skirtingomis medžiagomis pagal savo skonį ir pristatys kitiems dalyviams.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Klaipėdos miesto senosios kapinės įkurtos 1820 m. užmiestyje – Rosgartene. Dabar šioje vietoje - Skulptūrų parkas. „Tapk Skulptūrų parko žvalgu!“ – tai komandinė orientacinė žvalgyba , kurios metu komandos pasirenka surasti po 3 objektus pagal duotą parko žemėlapį ir objektų aprašus, vėliau juos pristatyti viena kitai ir padiskutuoti šiandien aktualiais atminties paveldo klausimais.


Spektaklis „Civilio dienoraštis“ išvažiuojamasis

Ukrainiečių dramaturgas Pavlo Arie pjesę „Civilio dienoraštis” parašė per pirmąsias 14-a Rusijos karo prieš Ukrainą dienų. Šie jautrūs, autoriaus išgyventi tekstai mums ir mūsų palikuonims suteikia galimybę sužinoti tiesą apie tai, kas įvyko. Tai nėra tik literatūra. Tai yra gyva, skausminga, vis dar tebepūliuojanti šiandiena.
Visa Europa, visas pasaulis yra nežinioje. Žmonės nežino ir nesupranta, kaip gyventi, kai jų šalyje vyksta karas. Baimė ir nežinojimas, kaip išspręsti problemą, sukuria chaosą. Suniokoti miestai, prarasti namai, nepriteklius, ekonominė suirutė. Bet svarbiausia visame kame buvo, yra ir bus žmogus. Jo vidinės kovos – nerimo, įtampos ir vilties – kelias…
Pajuskite tuos įvykius, kartu su aktoriumi ir žiūrovais išgyvendami šias 14 dienų.
14 dienų, kai visas tau pažįstamas, mylimas, laisvas pasaulis tampa kitokiu.
14 dienų nuo visiško žinios apie karą neigimo iki susitaikymo su situacija.
14 dienų, kurių kiekviena yra naujas gyvenimas.
14 dienų netekties ir skausmo.
14 dienų, kai gyvenimas jau niekada nebebus toks, koks buvo iki šiol.
Ar taip bus?


Pažink Mūšos tyrelio pažintinį taką kitaip

Tikslas: Gilinti 9-12 klasės mokinių žinias apie Mūšos tyrelio pažintiniame take unikalios gamtos formavimasį, kultūrinius objektus, istorinius įvykius, mitologiją. Uždaviniai: 1. Mokyti mokinius „skaityti“ žemėlapį, orientuotis erdvėje; 2. Ugdyti mokinių gebėjimą rasti sąsajas tarp įvairių gamtos ir kultūros objektų, lietuvių papročių, tradicijų ir šiuolaikinio žmogaus gyvenimo būdo. 3. Ugdyti tapatumo, pasididžiavimo savo šalimi jausmą, siekį domėtis gamtos ir kultūros paveldu ir atsakomybę už jo išsaugojimą. Veikla: programos dalyviai individualiai arba grupėmis turės atlikti į vairias gamtos, kultūros pažinimo užduotis: rasti tam tikrus Mūšos tyrelio pažintiniame take esančius objektus, atlikti su tais objektais susijusias užduotis: rasti mitologinius bruožus, vizualizuoti, ieškoti sąsajų su lietuvių literatūra ir kt. Pagrindinis veiklos metodas: orientacinės varžybos. Siektini rezultatai: 1. Gebėjimas orientuotis pažintiniuose takuose, derinant turimą ir naujai įgytą patirtis; 2. Gebėjimas sujungti materialųjį ir nematerialių lietuvių tautos kultūrinį paveldą su gamta; 3. Išaugęs tapatumo, pasididžiavimo savo šalimi jausmas. Metodai: Orientacinės varžybos, individualios ir komandinės užduotys, refleksija. Priemonės: žemėlapiai, užduočių lapai, asmeniniai telefonai.


Žodis „mandala“ yra kilęs iš sanskrito kalbos ir reiškia ne tik ratą, diską, sferą, bet ir bendruomenę, susirinkimą. Mandalos – iš pirmo žvilgsnio paprasti piešiniai. Tačiau tai gali pasirodyti tik neatidžiai pažiūrėjus. Išmokus jas piešti ugdome ne tik kūrybiškumą, mes gydome save, kuriame taiką ir harmoniją savyje, šeimoje, klasėje. Mandalos metodas naudojamas meno terapijoje, psichoterapijoje, meditacijoje ieškant savo „aš“ suvokimo. Pirmasis, kuris Vakarų psichoterapeutus supažindino su mandalos idėja, buvo Karlas Jungas. Paplitęs suvokimas, kad mandala išskirtinai rytų kultūros elementas, tačiau jos atitikmenų galima rasti įvairiose pasaulio kultūrose. Lietuvių ir sanskrito kalbos turi artimą ryšį, taigi žodį „mandalą" lengvai išversime į lietuvių kalbą - tai „mano dalia". Užsiėmimo metu bus aptarta žodžio mandalą reikšmė, kilmė, istorija, apraiškos lietuvių liaudies mene ir mums pažystamoje gamtoje. Tai pažadins smalsumą ir susidomėjimą Piešimas bus vykdomas grupėse, todėl vaikai mokysis ne tik atsipalaidavimo, mandalų kūrimo meno, bet ir idėjų grupėje generavimo, bendro kūrybinio darbo, bendravimo ir bendradarbiavimo. Grupėms bus leidžiama patiems netrukdomai pasinerti į kūrybinį procesą, drąsiai eksperimentuoti, priimti sprendimus, išmėginti vis naujas idėjas. Kūrybos metu bus skatinamas kritinis mąstymas ir teks spręsti problemas, kurios neišvengiamai kyla bendro kūrybinio proceso metu. Vaikai šioje veikloje bus orientuoti ne tik į rezultatą, bet į patį procesą, net tai laisvas, pasąmoningas, žaismingas ir malonus vyksmas. Būtent galimybė išgyventi šią kūrybinę veiklą, ją patirti, įsijausti, sukels vaiko smalsumą, skatins tyrinėjimo ir atradimo džiaugsmą net ir po užsiėmimo.


Programos metu susipažinsime su gipsinio (cementinio) indo ir žvakių liejimo būdais, tradicijomis, iš kokių žaliavų yra gaminamos žvakės. Mokiniai patys dekoruoja parodyta technika gipsinį žvakės indelį, norimomis spalvomis ir paruošia gipsinius indelius vaško pylimui. Kitu etapu kartu paruošiame vašką ir užbaigiame žvakes supilstydami paruoštą kvapnų vašką į gipsinius indelius, bei dekoruojame viršų dekoratyvine vaško formos akcentu.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Edukacijos metu moksleiviai sužinos įdomių faktų apie drugius, įspūdinga jų įvairovę (drugių rekordai, „vitražiniai“ kiaušinėliai, „auksiniai“ kokonai, vikšrai „kaktusiukai“, garsą skleidžiantys suaugėliai,...), gyvenimo ciklą, vaidmenį žmogaus gyvenime. Ieškos atsakymų į klausimus: Kuo panašūs ir kuo skiriasi drugys ir mažiausias paukštis? Ar drugys turi balsą? Praktinėje dalyje moksleiviai derins gamtines žinias su kūryba – gamins drugelius, su kuriais galės žaisti, vaidinti ar jais pasipuošti klasę. Vyresnių klasių moksleiviai gamins judantį/mechaninį drugelį.


Atrodytų tekstą rašau, o vaizdą piešiu, tačiau kodėl gi nepabandžius atvirkščiai – nupiešti tekstą ir parašyti vaizdą? Jeigu jau susisuko galva, viską atpainioti padės parodoje eksponuojami Sovietų Sąjungoje kūrę nonkonformistai. Skirtingomis meninės išraiškos priemonėmis jie visi siuntė tą pačią nepaklusnumo savojo laikmečio ideologinėms ir estetinėms nuostatoms žinutę. Susitikę pamatysime, kad kūrybinės laisvės siekio žinia čia parašyta-nupiešta įvairiais būdais, kartais tiek priskrebinus, kad net neįskaitysi-neįžiūrėsi, o kartais taip aiškiai, kad net akį rėžia. Galų gale kūrybinės užduoties metu ir patys pabandysime pasekti sovietmečio nepaklusniųjų keliu – juk visi turime minčių, kurias norime tyliai išlieti ar garsiai išrėkti!


Pažinsite pasaulio ir Lietuvos dūdmaišių istoriją, jų sukūrimo aplinkybes, muzikavimo tradicijas, instrumentų tipus ir jų sandarą. Praturtėsite žinia, kad dūdmaišis yra vienas seniausių lietuvių liaudies instrumentų. Pūsdami nendrines birbynėles, ūkelius (burdonėlius), švilpynes, lumzdelius, pažinsite jų skleidžiamus garsus. Galėsite įsitrauksite į bendrą muzikavimą –mušdami būgną pritarsite dūdmaišininkui ir taip patirsite savo įgimtą ritmo pojūtį. Gali atsitikti ir taip, kad pamilsite šiuos instrumentus, o vėliau ir patys imsite muzikuoti. Galų gale, pažinties su Labanoro dūda pabaigoje, išmoksite ir patys susikurti, lai ir primityvų, bet dūdmaišį.


Edukacinis užsiėmimas „Kailiniai geriausieji, patys nuostabiausieji“

Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Žemės planetoje visų aptinkamų gyvūnų kūną dengia oda su tam tikrais dariniais: vienų – tik oda, kitų – plunksnos, dar kitų – kailis ir kt. Kodėl gyvūnų odos dariniai skirtingi, kokią reikšmę atlieka gyvūnų išgyvenime? Dalyvaudami edukaciniame užsiėmime teks pavaikščioti po muziejaus ekspozicijų sales ir tuo dar kartelį įsitikinti, o būdami edukacinėje klasėje galėsite pačiupinėti kailiukų ir kitų odos darinių pavyzdžius bei padiskutuoti, kodėl skirtingų žvėrių rūšių kailio plaukai yra skirtingi, skirtingų paukščių rūšių plunksnos yra skirtingos, roplių, žuvų ir varliagyvių oda yra skirtinga. Edukacinio užsiėmimo praktinės dalies metu teks gerokai padirbėti ir įgytas žinias pritaikyti praktiškai – naudojant atvirukus-gyvūnų piešinukus atrinkti gyvūnų kailių pavyzdžius. Sunku, bet įmanoma, žinant, kaip atrodo gyvūnas, atpažinti jį iš kailio ar kt. kūną dengiančio odos darinio. Užkaista diskusija, kada ir ką puošia gyvūnų kailis.


"Atkeliauk ir Paragiauk: Žaisk kaip prieš šimtą metų"

Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Atvykę į Paragių dvarą, seserų rašytojų, rašiusių bendru Lazdynų Pelėdos vardu, gimtinę mokiniai susipažins su dvaro aplinka, statiniais, jų funkcija, muziejaus ekspozicija ir buities rakandais ne tik juos apžiūrėdami, bet ir galėdami paliesti, palaikyti rankose, užuosti. Edukacinės programos metu mokiniai žais folklorinius žaidimus. Žaisdami žaidimus mokiniai ugdys bendradarbiavimo įgūdžius, patirs save grupėje, lavins socialinius įgūdžius ir smagiai leis laiką Paragių parko šimtamečių medžių apsuptyje. Ritos Žukauskienės "Raidos psichologija: integruotas požiūris" teigiama, kad žaidimas "[...] tokia veikla, kuri yra prasminga, teikianti džiaugsmą, atliekama laisva valia ir yra motyvuota iš vidaus, t.y. žaisdamas vaikas neturi išorinių tikslų, jo veiklos tikslas yra pats žaidimas. Žaidimas teikia vaikui džiaugsmą, tačiau kartu jis atlieka daugybę svarbių funkcijų vaiko gyvenime. Jis padeda vaikui išlavinti savo motorinius įgūdžius ir koordinuoti judesius. jis prisideda prie socialinės raidos, nes vaikai mokosi dalytis turimais žaislais ir medžiagomis, keistis vaidmenimis, vaidmeniniuose žaidimuose išbandyti naujus vaidmenis. Jis skatina tokių pažintinių gebėjimų kaip smalsumas, tyrinėjimas, simbolinis mąstymas ir problemų sprendimas [ugdymą]. Žaidimas netgi gali padėti vaikui išmokti kontroliuoti savo impulsus." Todėl pasirinkta forma tobulai tinka šiam kultūrinės edukacijos užsiėmimui, ypatingai šiais "sustabarėjimo" prie kompiuterių ir išmaniųjų telefonų laikais. Atsikvėpti kviečia ir parke įrengtos supynės bei lingynės.


Teatrinis užsiėmimas „Kūrybinė laboratorija“

„Kūrybinė laboratorija“ – tai Juozo Miltinio dramos teatre rengiama interaktyvi edukacija, kurios tikslas – skatinti kūrybiškumą, originalių idėjų įgyvendinimą, komandinio darbo svarbos suvokimą, ugdyti meninius gebėjimus. Edukacijos metu, moksleiviai supažindinami su scenos judesio, improvizacijos formomis ir kalba, tai pat su teatrinės raiškos priemonėmis (žaidimais, pratimais), padedančiais ugdyti socialinius įgūdžius, pažinti savo vidinį pasaulį, bendradarbiauti. Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės dalies (pasakojimai apie Juozo Miltinio dramos teatrą, aktorystę, judesio meną, kaip kuriamas spektaklis, kokių profesijų atstovai dalyvauja spektaklio kūrime, koks jų darbas) ir praktinės dalies (vaikai žaidžia tam tikrus gebėjimus lavinančius aktorinius žaidimus, kuria etiudus, atlieka užduotis, kelia klausimus, atlieka refleksiją). „Kūrybinėje laboratorijoje“ dalyviai gali rinktis vieną iš trijų skirtingus gebėjimus ugdančių edukacijos temų: judesio bei plastikos, improvizacijos ir vaidybos, sceninės kalbos ir viešojo kalbėjimo. Kiekviena tema yra pritaikoma tam tikrai mokinių amžiaus grupei: judesio ir plastikos pratimai puikiai tinka pradinėms klasėms (1–4 kl.), judesio pratimai padeda vaikams išmokti sukoncentruoti dėmesį, susikaupti, išgirsti užduotį, bendradarbiauti su klasės draugais; improvizacija ir vaidyba tinka 5–8 kl. mokiniams, t. y. paaugliams, teatriniai improvizacijos pratimai padėtų geriau pažinti savo gebėjimus, įgyti drąsos, atrasti saviraiškos priemonių, ugdyti socialinius įgūdžius, bendradarbiauti su klasės draugais; sceninė kalba ir viešasis kalbėjimas geriausiai ugdytų gimnazistų gebėjimus (9–12 kl.), įgytos žinios ir patirtis padėtų rengiant ir atliekant viešąsias kalbas egzaminuose, tai pat padėtų įgyti drąsos kalbėti viešai, reikšti savo nuomonę, diskutuoti, tolerantiškai išklausyti kitų.


Kūrybinėse dirbtuvėse vaikai sužinos kodėl būtina ne tik turėti, bet ir matomoje vietoje segėti atšvaitą tamsiu paros metu. Aptarsime atšvaitų rūšis, jų tinkamus ir taisyklingus nešiojimo būdus. Dirbtuvėlėse vaikai taps kūrėjais - gaminsis pakabinamus ir priklijuojamus unikalius atšvaitus, kuriuose vyraus patriotiškumo apraiškos – lietuviškasis Vytis, vėliava, Gediminaičių stulpai, ąžuolo bei dobilo lapai, pelėda ir kiti. Unikalius atšvaitus bus galima pritaikyti ant drabužių, kuprinių, dviračių, paspirtukų, skėčių ar kitų priemonių. Svarbu atkreipti dėmesį, jog atšvaitai turi galiojimo terminą, tad vaikai bandymo su žibintuvėliu pagalba sužinos ir mokysis kaip patikrinti ar atšvaitas yra kokybiškas ir atspindi šviesą.


Ekologinė opera ,,Burbuliuko meilė“ pagal Ievos Babilaitės knygą „Dusia, oras ir vanduo

Atsižvelgamas į epdemiologinės situacijos aktualijas Stalo teatras kviečia vaikus būtinai pamatyti Ekologinę operą ..Burbuliuko meilė'' pagal Ievos Babilaitės knygą ,,Dūsia , oras ir vanduo'' Moksliniai tyrimai parodė, kad kiekvienas mūsų yra apsuptas unikalaus bakterijų burbulo. Šis burbulas it koks šešėlis sekioja mus visą gyvenimą – kiekvieną minutę, bet kurioje vietoje. Mikrobiniai mūsų „draugai“ iš šio burbulo yra tokie unikalūs ir ypatingi, kad nėra nė vieno tokio paties bakterijų burbulo pasaulyje. Spektaklis atskleidžia vaikui ekologines problemas,taip pat apie tam tikras pasekmes, sukeltas neatsakingo elgesio gamtoje, besaikio vartojimo ir šiukšlinimo žąlą. sivaizduokite, jog patekote į tolimą ateitį, kurioje dėl žmonių neatsargumo jau nebeliko jokių ežerų, gėlių ir paukščių… Jūs esate laboratorijoje, kurioje viskas, kas buvo gyva senojoje Žemėje, dabar peteikiama tik instaliacijų ir imitacijų būdu… Žemės istoriją Jums atkurs du ateities žmonės – mokslininkai. Parodys nuo ko prasidėjo gyvybė, papasakos apie mišką, metų laikus, skruzdėlyną, grybieną, vorus ir banginius, pavaizduos saulėlydį, vandenyną, koralus… Suprasite priežastis, kodėl praradome ežerus ir gėles, kodėl bitės dirbtinės, kodėl susirgo Dusia. Ir ką daryti, kaip susigrąžinti gamtą?! Vabalo Dusios, bitės, skruzdėlės akimis stebėsime Gamtos naikinimo procesą… Žmogus taip ištobulėjo, kad gali susikurti bet ką. Jis atskleidė daugybę paslapčių ir naujomis žiniomis pasinaudojo konstruodamas begalę įmantrių dalykų- mašinų, rūbų, burbulų… Besižavėdamas savo žiniomis ir jėga, pasijuto esąs visagaliu, sugebėsiančiu pakeisti Gamtą. Savo norus iškėlė virš dėsnių sukūrusių Žemę ir Gyvybę joje… Pamiršo, jog pats yra Gamtos dalis, kad yra jos vaikas, jos kūrinys. Ir štai, laboratorijoje, keistuoliams mokslininkams pavyksta atkurti Gyvybės istoriją, įrašytą jų pačių genetinėje medžiagoje- jų ląstelių DNR. Pabunda troškimas pamatyti pirmapradę Gamtą… Iš kur mes?!


Literatūrinė edukacija su Igne Zarambaite „Sukurk savo Užkampynę“

Literatūrinėje edukacijoje bus kalbama apie knygą „Užkampynė“. Pagrindinis pasakojimo veikėjas Elijus – vaikas kaip vaikas, jis turi mamą kaip mamą ir namus kaip namus. Tačiau taip pat jis turi šį tą išskirtinio – slaptavietę, kuri vadinasi Užkampynė. Ten nukanka, kai jaučiasi aptingęs, sutrikęs ar supykęs. Tai nuostabi vieta! Čia gali daryti, ką nori: žvejoti žvaigždes, žaisti su brūkšniuotais leopardais, vaikyti taškuotas beždžiones... Smagiau nebūna! Bet kartą toje slaptavietėje įsišėlsta audra ir Elijus įstringa. Ir tik vienas ypatingas žmogus dabar gali jį surasti – mama. Tai šilta istorija apie nežabotą vaiko fantaziją ir beribę vaiko ir mamos meilę.

Susitikimo metu pasitelkus informacines technologijas, vaizdines priemones bus atskleistas kūrinio sumanymas, perteiktos knygos rašymo subtilybės. Vaikai dalinsis mintimis, kaip patys įsivaizduoja „Užkampynę“, apsvarstys, kam Elijui apskritai prireikė slaptavietės, diskutuos apie vaizduotės naudą ir galią. Taip pat žais žaidimą, kuriame galės laimėti knygą!

Kūrybinių dirbtuvių metu iš įvairių medžiagų dalyviai kirps, pieš, lipdys savo svajonių slaptavietes.

Užsiėmimą ves rašytoja, edukatorė Ignė Zarambaitė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Mes mažieji piemenukai“ supažindina su piemenavimo tradicijomis Lietuvoje. Tai puiki galimybė pačius jauniausius moksleivius supažindinti su etnine kultūra. Užsiėmimo dalyviai sužino, kokius darbus dirbo piemenukai, kaip linksminosi, ką valgė, kaip šventė didžiąją piemenų šventę – Sekmines. Vaikai mokosi šokti ratelius, dainuojamos piemenėlių dainos, grojama liaudies instrumentais. Po užsiėmimo vaikai mokės 1 ratelį-žaidimą ir 1 dainelę. Į muziejų galima pakilti specialiu keltuvu, todėl galime priimti asmenis su judėjimo negalia. Vis dėlto edukacinė erdvė nedidelė, tad galime priimti tik iki 7 asmenų su judėjimo negalia grupes. Taip pat yra galimybė užsiėmimą pritaikyti asmenims su proto negalia. Jo metu pristatoma mažiau informacijos, naudojamas paprastesnis žodynas, pristatoma mažiau folkloro pavyzdžių. Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.


Pynimas turi ypatingą savybę – kad ir kaip stengtųsi pynėjas, visiškai vienodo gaminio nupinti neįmanoma.  Dalyviai pirmą kartą susitiks su nauja medžiaga, žilvičio vytele ir jos paruošimu darbui (mirkymas).  Kiekvienas dalyvis turės galimybę pridėti fantazijos ir darbo, užsispyrimo ir kantrybės, patirti kūrybos džiaugsmą ir  savo rankomis pasigaminti saldaiinę. Mokiniai įgytas žinias pasitikrins žaisdami Kahoot žaidimą „Pynimas iš vytelių“.  Užsiėmimo pabaigoje vyks refleksija.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Vertybių „lipdymas“ bei kūrybinga savojo AŠ paieška

Pasitelkiant novatoriškas komunikavimo bei ugdymo priemones, vaikai savojo AŠ ieškos puoselėdami kultūrą (didindami kultūrinį sąmoningumą ir tapatumą bei plečiant požiūrį į sociokultūrinius reiškinius), meninius gebėjimus (bus išmėginamos tarpdisciplininės meninės formos atrandant savo mėgstamiausią, taip padedant ugdytiniui atskleisti savo vidinį pasaulį bei sąvąjį AŠ) bei mokydamiesi socialinės gerovės pagrindų (vertybių, bendravimo ir bendradarbiavimo, savarankiškumo, savivokos, tinkamo jausmų išreiškimo, tolerancijos ir pan).
Siekis - ugdyti: komunikavimo, pažinimo, socialinės, emocinės bei sveikos gyvensenos kompetencijas.


Edukacija „Žagarvyšnės“ Žagarės dvaro rūmuose įsikūrusiame Žagarės regioninio parko lankytojų centre ir gamtos mokykloje. Kviečiame 7-10 klasių moksleivius susipažinti su Žagarės miesto istorija ir miesto ypatingu simboliu - žagarvyšne. Pirmoje edukacijos dalyje supažindinsime Jus su miesto ir žagarvyšnių atsiradimo istorija, papasakosime istorijų ir legendų, o antroje praktinėje edukacijos dalyje išmėginsite savo jėgas panaudojant vėlimo techniką pasigaminti po suvenyrą - vyšnaitę - iš vyšnių sostine tituluojamos Žagarės. Edukacijos trukmė - apie 1,5 val. Kaina 4,50 Eur/asm. (moksleiviams).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija „Šviesos laboratorija“ yra skirta 6-12 klasių moksleiviams, suteikianti unikalią galimybę susipažinti su pinhole fotografijos technika per praktinius ir teorinius užsiėmimus. Mokinių laukia įdomus ir įtraukiantis procesas, kurio metu jie fotografuos su medinėmis pinhole kameromis ir ryškins savo portretus fotolaboratorijoje. Edukacija integruoja chemijos ir fizikos žinias, skatindama moksleivius tyrinėti šviesos ir chemikalų sąveiką. Naudodami specialias programėles savo mobiliuosiuose telefonuose, moksleiviai galės paversti savo negatyvus į pozityvus vaizdus.

Ši edukacija lavins moksleivių kūrybiškumą, kritinį mąstymą, komunikavimo, pažinimo ir skaitmenines kompetencijas. Praktiniai užsiėmimai skatins eksperimentuoti su šviesa ir ekspozicija, ugdant analitinius įgūdžius.

Refleksijos sesijose jie analizuos savo ir kitų darbus, lavindami gebėjimą kritiškai vertinti kūrybinius produktus ir mokytis iš patirties.

Edukacija „Šviesos laboratorija“ praturtins moksleivių mokymosi procesą, suteikdama praktinių ir teorinių žinių bei įgūdžių, reikalingų šiuolaikiniame pasaulyje. Tai puiki galimybė integruoti kūrybinius, mokslinius ir technologinius aspektus į ugdymo procesą, skatinant moksleivių visapusišką tobulėjimą.

Edukacinio užsiėmimo vadovai - profesionalūs fotografai ir fotografijos istorikai-muziejininkai.


LINKSMOJI MONOTIPIJA SU DAILININKE SIGUTE ACH

Drauge su dailininke iliustruotoja ir pasakų vaikams rašytoja Sigute Ach lavinsime kūrybinį mąstymą ir vaizduotę, o tuo pačiu linksmai žaisime, išmoksime kurti miniatiūras mišria monotipijos ir akvarelinio koliažo technika. Daug sužinosime apie akvarelę, teptukus, popierių ir kitus dailininkų iliustruotojų naudojamus dailės reikmenis. Sigutė Ach jau 20 metų kuria ir veda savo autorines programas mažiems ir dideliems. Ji žinoma, kaip itin jautrus, poetiškas menininkas, mokantis žaismingomis priemonėmis atskleisti gilų savo pasaulį. menininkė moka padrąsinti ir įkvėpti savo pamokų dalyvius. Daugybę kartų dalyvių atsiliepimuose yra paminėta nuoširdi ir pilna įkvėpimo Sigutės vedamų kūrybos pamokų atmosfera. Šioje pamokoje dalyviai bus kviečiami į Sigutės Ach dirbtuves, kurios, lyg mostelėjus stebuklinga lazdele, atkeliaus pas juos į klasę ar mokyklą. Išmaniai paruoštose darbo vietose dalyvių lauks atrinktas profesionalus popierius ir kiti monotipijos kūrimui reikalingi įrankiai. Kiekvienas dalyvis sukurs mažiausiai tris unikalias miniatiūras, sukurs joms pavadinimus, o gal net istorijas. Sigutė Ach šioje pamokoje drąsina žaisti, atsipalaiduoti, fantazuoti. Išlaisvinta vaizduotė leidžia dalyviams apčiuopti savo potencialą, labiau pasitikėti savimi, ieškant ne tik piešimo, bet ir saviraiškos plačiąja to žodžio prasme, būdų. Ši pamoka yra vedama įvairiais sudėtingumo lygiais - pradinių klasių moksleiviams ji vedama naudojant daug žaidimo elementų ir praktinių užduočių, vyresniems duodamos intelektualesnės užduotys, kūrybiškumo ir svavirealizacijos tema atskleidžiama giliau ir išsamiau, įvedamas intuityvaus piešimo pratimas - įsiklausymo į save įrankis. Vresnių klasių moksleiviams ši pamoka - atgaiva vis greitėjančiame ir daug streso gimdančiame brendimo etape. Jos metu kalbama apie būdus atsipalaiduoti, sustoti, sulėtėti. Mažiesiems ši pamoka pažintinė, ji plečia akiratį, sudomina daile ir jos technikomis. Visas priemones atsiveža autorė.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Edukacinis užsiėmimas "Spalvų scenografija" supažindina mokinius su scenografijos specifika. Vaikai kurdami scenografijos maketą, pagal spalvų teoriją, mokosi jas maišyti, atskirti ir perprasti jų emocines charakteristikas, taip laivindami empatiją ir savęs pažinimą.


Nesek man pasakų! Teatro improvizacijos dirbtuvės

Apie ką iš tikrųjų yra liaudyje puikiai žinomas posakis „nesek man pasakų“? Tai reiškia nustoti meluoti sau ir kitiems, priimti save tokį, koks esi iš tikrųjų. Tad kodėl gi teatras? Teatras dažną iš mūsų užburia galimybe persikūnyti, tapti kažkuo kitu ir netgi tarsi pasimatuoti kito žmogaus gyvenimą. Tačiau pirmoji taisyklė teatre yra „nustoti vaidinti“! Mes atmetame dirbtinumą, šablonus, klišes ir siekiame tikrumo. Norime patikėti tuo, kad scenoje regime tikrą žmogų, išgyvenantį tikrus jausmus ir situacijas. Maža to! Trokštame įsijausti į reginį, susitapatinti su veikėju ir kartu su juo keliauti bei patirti visas mums taip artimas gyvenimiškas situacijas. Tačiau kaip patiems įžengti į sceną? Kaip tai padaryti, kai dažną iš mūsų tiesiog kausto scenos ir viešojo kalbėjimo baimė? Arba ji taip verčia perlenkti lazdą, kad toji vaidyba tampa jau nebeskani. Teatro improvizacijos dirbtuvės kviečia kiekvieną iš mūsų išbandyti klysti, klupti ir vėl keltis! Visi esame apdovanoti skirtingais talentais, tačiau kaip juos išlukštenti ir įdarbinti? Per įvairius linksmus teatrinius žaidimus bei improvizacijas mokysimės atsipalaiduoti, įveikti baimes ir su juoku pažvelgti į tą „netobuląjį aš"


Aš - rašytojas! Mini knygelės dirbtuvės su rašytoja Eugenija Marks - Tavo mokykloje (Gyvas susitikimas)

Dirbtuvių tikslas - skatinti mokinių kūrybiškumą rašant ir iliustruojant šešių puslapių knygelę. Istorijų kūrimas lavina vaizduotę, leidžia išreikšti jausmus, teikia pramogą ir moko.

Seminarą sudaro trys dalys. Pirmiausia vaikams suprantama kalba edukatorė paaiškins literatūros elementus ir pateiks supaprastintą siužeto pavyzdį. Tada mokiniai mėgins atpažinti ir įvardinti  elementus savo mėgstamiausiose knygose. Antroje dalyje mokiniai kurs savo šešių puslapių knygeles, pasirinkdami lengvai nupiešiamus veikėjus arba kitus norimus personažus. Mokiniai kurs istoriją, apgalvodami jos pradžią, įvykius ir pabaigą. Seminare atsižvelgiama į regos ar intelekto sutrikimų turinčius mokinius, pasakojimams kurti pagal poreikį gali būti pateikiama alternatyvios priemonės, pavyzdžiui, veikėjų šablonai įvairiomis tekstūromis ar pliušiniai žaislai. Galiausiai mokiniai perskaitys savo istorijas bendraklasiams, taip skatinant komunikavimą ir įsitraukimą. Dirbutvėlės baigiamos trumpu aptarimu, pasidžiaugimu pasiektais rezultatais.

Rašytoja Eugenija Marks yra universiteto dėstytoja, skautų vadovė. Autorės debiutinė knyga „Liepa ir Rokis nepasiduoda“ tapo Nacionalinio konkurso finalininke. Rašytojai yra artima mokyti ir vesti užsiėmimus ne tik akademinėje aplinkoje, bet ir neformalaus švietimo kontekste.

Šis gyvas susitikimas-dirbtuvėlės puikiai tinkamas lietuvių kalbos, etikos pamokoms (iki 30 mokinių).


Muzikinis spektaklis vaikams „Pasaka apie vėžliuką“

Tai muzikinė pasaka apie vėžliuką, kuris, atstumtas vyresnių brolių, vienas iškeliauja po pasaulį laimės ieškoti. Per šią kelionę jis supranta daug svarbių dalykų, vienas jų, kad laimė – visiems kitokia.

Vienas seniausių „Lėlės“ spektaklių išsiskiria išradinga scenografija (lyg pasaulį matytume vėžliuko akimis), netikėtu humoru nuspalvinta personažų traktuote (pvz. stebuklingomis galiomis, bet menku proteliu apdovanota Laimės paukštė) ir aktorių improvizacijomis.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Šiandieninėje "snapchat'ų" ir "messenger'ių" greito bendravimo kultūroje edukacijos metu pakviesime  patyrinėti kitokio, daug lėtesnio komunikavimo tradicijas. Programos tikslas - supažindinti edukacijos dalyvius su tarpukario romantinio bendravimo tradicijomis ir jų kaita bei palyginti su dabartimi. Tai bus daroma autentiškose Istorinės Prezidentūros patalpose, kuriose įvairių primėmimų metu buvo užmegzta daugybė pažinčių. Dalyviai analizuos autentiškus žymių žmonių meilės laiškus, tyrinės laiškų rašymo vadovėlio turinį, aiškinsis kokia gėlė reiškė meilę, o kuri neapykantą. Vėliau grupėse atliks užduotis ir patys kurs laišką tarpukario stiliumi. Edukacijos pabaigoje bus surengta diskusija, kurios metu dalyviai reflektuos edukacijos metu įgytas žinias apie tai, ką  iš tarpukario  tradicijų galima būtų pritaikyti šiomis dienomis. Dalyviais patirs daug gerų emocijų, išmoks geriau komunikuoti dirbant grupėse, atskleis savo kūrybinius ir literatūrinius talentus rašant meilės laišką.

Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Susitikimo metu mokiniai supažindinami su linų svarba lietuvių gyvenime, su linų auginimo ir apdirbimo papročiais. Pirmiausia mokiniams pasakojama lino istorija – legenda apie tai, kaip merginą nuo velnio išgelbėjo. Dalyviai supažindami su smulkiąja lietuvių tautosaka, kurioje minimas linas. Vėliau pristatomas „lino kelias” – nuo sėklos iki audinio – nuo sėjos, ravėjimo, rovimo, atsiklojėjimo, vežimo į kluoną, džiovinimo, mynimo, brukimo, šukavimo, verpimo, audimo iki apdailos, skalbimo, balinimo, dažymo, lyginimo. Mokiniams suteikiama galimybė ir patiems išbandyti linų apdirbimo darbus, verpimo, audimo amatus. Skyriuje įrengti stendai, vaizdžiai iliustruojantys pasakojimus, sukaupta linų apdirbimo įrankių kolekcija, galima praktiškai juos išbandyti, pademonstruoti. Taip pat yra verpimo rateliai, audimo staklės, pasakojimo metu tiesiogiai demonstruojamas veiksmas, austiniai drabužiai, rankšluosčiai, staltiesės. Edukacijos metu dalyviai vaišinami juoda duona su sviestu ir kepintais sėmenimis. Siekiama, kad vaikai susipažintų su senosiomis lietuvių tradicijomis, susidomėtų tradiciniais amatais ir etnokultūra, juos puoselėtų. Vyresni mokiniai susisuka sau „Draugystės" juostelę, kurią išsiveža, kaip atminimą.


Vaikystės žaislai, ar kiekvienas prisimena savo pirmąjį žaisliuką? Ar visada tokie žaisliukai buvo kaip dabar? Kaip gaminami žaislai? Į šiuos klausimus bandysime atsakyti pokalbio metu. Išsiaiškinsime kokių žaisliukų dabar galima pasigaminti patiems. Užsiėmimo metu kiekvienas dekoruos po tris skirtingo dydžio medinius mini namukus su plonais teptukais. Tuo metu vaikas tampa savo fantazijų valdovu- galės kurti savo pasaką, teatrą ar netgi tapti mini miestelio architektu. Kiekvienas parsineš po tris mažius namukus, su kuriais galės žaisti, susikurti visi drauge klasėje miestą, pasipuošti namus šventėms.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“

Edukacinė programa - ekskursija „Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“ Europos centre esantis Vilnius pasižymi
religijų ir kultūrų įvairove. Miestas, tarsi margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė, kur kiekvienas žiedas – vis kita tautinė
kultūra – nulemia puokštės gražumą ir spalvingumą. Tad ir mažiausiam žiedeliui sunykus, skurdėja visuma. Margaspalvėje
puokštėje katalikų bažnyčios ir pravoslavų cerkvės, žydų sinagoga ir karaimų kenesa, esami ir tik nuotraukose užfiksuoti
statiniai. Šimtmečiais saugodamas kiekvieną žiedą, Vilnius tapo Lietuvos kultūros ir architektūros lobio skrynia. Programos
„Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“ metu pakelsime tos skrynios dangtį, tam kad supažindinti mokinius su čia
gyvenusių ir tebegyvenančių tautų religijų, kultūros, ir paveldo įvairove. Maršruto trasa įtrauks į miesto erdvių tyrinėjimą,
atkreips dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius, ugdys pastabumą ir gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto
kultūrinę aplinką. Ekskursiją pradėsime nuo pagrindinės šventovės Arkikatedros Bazilikos ir vingiuodami senamiesčio
gatvelėmis prisiliesime prie čia gyvenusių, savo maldos namus stačiusių, savo giesmes giedojusių, mokiusių vaikus savąja
kalba ištart pirmuosius žodžius vietų. Klausydami profesionalaus gido, fiksuodami nurodytus objektus ar tik jų detales foto
priemone, analizuodami ir lygindami išskirtinumus, mokiniai pagilins kultūrų pažinimo, tolerancijos, supratingumo,
atsakingumo ir asmeninio tobulėjimo vertę. Ekskursijose naudojami metodai ir užduotys kurios padės geriau įsisavinti
ekskursijos turinį –vizualinė medžiaga - istorinės objektų nuotraukos, pačių mokinių darytos tų pačių objektų foto
nuotraukos, palyginimai, istorinių ženklų suradimas pastatų eksterjeruose. Programa informatyvi ir nuotaikinga, užduotys
kūrybingos ir inovatyvios, pritaikytos amžiaus grupei.


Viešoji įstaiga "Kultūrinių projektų centras"

KINO DIRBTUVĖS MOKYKLOJE. Šios kino dirbtuvės skirtos 5-12 kl. mokiniams. Dirbtuvių metu moksleiviai patys patirs kaip žingsnis po žingsnio gimsta filmas, susipažins su kino kūrimo pagrindais ir etapais, kino žanrais, profesijomis, dramaturgijos principais, kino kalbos elementais ir išmoks juos atpažinti kine. Užsiėmimai yra labai interaktyvūs ir įtraukiantys visus moksleivius. Pagal dėstytojų pateiktas dramaturgines ir kino kalbos užduotis, nedidelėse komandose moksleiviai kurs trumpas istorijas, pieš kadruotes, režisuos, vaidins, filmuos, montuos ir padedami kino profesionalų, kurs savo trumpus filmus. Dirbtuves veda pripažinti ir charizmatiški kino režisieriai Andrius Blaževičius, Marat Sargsyan ir kt., turintys ilgametę darbo su vaikais ir jaunimu patirtį. Dėstytojai su dirbtuvėms reikalinga papildoma technika atvyks į bet kurią Lietuvos mokyklą. Šių dirbtuvių tikslas yra pasitelkiant kiną, kaip priemonę, ugdyti moksleivių estetinį skonį, kūrybingumą, meninius gebėjimus, vizualinį raštingumą, kritinį mąstymą, formuoti bendravimo ir bendradarbiavimo įgūdžius, naudojant interaktyvius ir kūrybiškumą skatinančius mokymosi metodus. Gyvenant šiuolaikiniame pasaulyje, kuriame nuolatos generuojamas neperetraukiamas informacinis srautas, vizualinis raštingumas tampa vis svarbesnis šiandieniniame kontekste, tiek suvokiant meno kūrinius, tiek ir įvairias medijas. Kadangi kinas ir bendrai vaizdinė informacija yra didelė šiuolaikinės kultūros dalis, svarbu mokyti vaikus suvokti šios meno formos ir informacijos kūrimo procesą. O audiovizualinio turinio kūrimas yra vienas iš būdų padėti jiems tai suprasti. Buvimas „kitapus ekrano“ – iš pirmo žvilgsnio žaismingoje aplinkoje – suteikia patrauklų mokymosi metodą, tampant aktyviais jo kūrėjais ir naudotojais. Šios trumpos 3,5-4val. Trukmės kino dirbtuvės leidžia kūrybiškai ir žaismingai susipažinti su kino ir audiovizualinio turinio kūrimo procesu. Pažadame, jog įspūdžių, naujų patirčių ir žinių gaus kiekvienas!


Piešimas ant porceliano turi ilgą ir turtingą istoriją, kuri siekia tūkstančius metų. Gimęs Kinijoje, o bėgant metams išplitęs po vakarų pasaulį, dekoruotas porcelianas buvo mėgiamas didikų ir trokštamas kolekcionierių. Pramonės revoliucija palengvino porceliano gamybą ir dekoravimą, o atsiradus masinės gamybos būdams, porceliano indai tapo prieinami visiems. Šiandien nieko nenustebinsi įsigyjęs dailiai išpieštą puodelį ar lėkštę, tačiau savo rankomis sukurtas ir išgražintas gaminys taps vienetiniu ir nepakartojamu kūriniu. Kviečiu apvalioje porceliano lėkštelėje nutapyti savo spalvotą pasaulį, kuriame tilps svajonės, sapnai, fantazijos. Pažadinsime vidinį kūrėją ir išbandysime senąją piešimo ant porceliano tradiciją. Derindami su šiuolaikiniu menu sukursime unikalius dizainus ir raštus. Kad darbas vyktų sklandžiai ir nekeltų streso žvilgtelsim į pavyzdžių biblioteką, naudosimės trafaretais ir įvairiomis piešimo priemonėmis bei technikomis. Savo rankomis dekoruota lėkštė kels pasididžiavimą ir gyvenimą tęs kaip saldaininė, užkandžių, o gal papuošalų lėkštutė.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


MEDIJŲ OPERA - nauja, patrauklu ir įdomu

Lietuvos profesionaliosios operos 100-meiui skirta įstabioji Giuseppe Verdi „Traviata“, talentingų jaunosios kartos kūrėjų įvilkta į naujausių išraiškos technologijų – medijų operos – drabužį. Analogų Lietuvoje, o gal ir pasaulyje neturintis medijų operos spektaklis žavi netikėtais technologiniais sprendimais: čia nematysite gyvų solistų, o dramatiška Violetos ir Alfredo meilės istorija per valandą papasakojama ant tam tikrų objektų rodant vaizdo projekcijas ir skambant Lietuvos šimtmečio balsams – pradedant legendinių dainininkų Kipro Petrausko, Elenos Kardelienės, Elenos Čiudakovos ir baigiant Virgilijaus Noreikos, Vytauto Juozapaičio ir kitų. Taigi ši medijų opera kartu yra ir modernus paminklas pirmajai „Traviatai“, kuria prasidėjo profesionaliosios Lietuvos operos istorija. Kodėl tuomet jaunai valstybei buvo labai svarbi kultūra? Kodėl, atrodytų, neturint nei reikiamų žmogiškųjų, nei finansinių išteklių buvo ryžtasi steigti savą, lietuvišką operos teatrą, užuot pasitenkinus gastroliuojančių užsienio trupių spektakliais? Kodėl net 82 metus gruodžio 31 d. publika būdavo kviečiama į „Traviatą“ švęsti Lietuvos operos gimtadienio ir kodėl ši prasminga tradicija nutraukta valstybei atgavus nepriklausomybę? Kas buvo Lietuvos profesionaliosios operos kūrėjai ir kodėl savotišku talismanu mums tapo aštuonioliktoji Giuseppe Verdi opera „Traviata“? Atsakymus į šiuos ir kitus klausimus padės rasti medijų opera „Traviata“ ir jos idėjos autorės, kompozitorės, Lietuvos muzikos ir teatro akademijos profesorės Audronės Žigaitytės-Nekrošienės įžanga apie „Traviatos“ ištakas, istorines sąsajas, naujosios versijos kūrimo iššūkius. Medijų operos kūrėjai: Koncepcijos autorė – Audronė Žigaitytė, režisierė – Marija Simona Šimulynaitė, vaizdo instaliacijų autorius – Rimas Sakalauskas, garso režisierius – Giedrius Litvinas, scenografė – Vita Eidimtaitė. Garso takeliui panaudoti archyviniai įrašai (1931, 1953, 1955, 1957, 1958, 1988 m.)


Origami lėlių spektaklis "Arklio Dominyko meilė" (1kl.- 2kl.)

Meilė ir draugystė svarbi tema vaikų pasaulyje. Ji padeda augti, pažinti pasaulį, atskleisti save, įsitraukti į įdomias veiklas .Tačiau ne visiems vaikams pavyksta greitai susirasti draugą, jie bendraudami tarpusavyje patiria sunkumų, nes nemoka įvardinti, išreikšti jausmus. Popierinių (origami) lėlių vaidinimas pagal Vytauto V. Landsbergio pasaką “ Arklio Dominyko meilė” šiuolaikiškai, subtiliai ir kūrybingai pateikia jaunajam žiūrovui meilės temą . Žiūrėdami vaidinimą dalyviai nejučia sutapatina save su veikėjais ir stebėdami jų išgyvenimus labiau pažįsta ir supranta save bei aplinką. Pasakos siužetas stebinantis, paradoksalus. Laukinis arklys Dominykas pamilsta gražią ir truputį aikštingą rugiagėlę. Artėjant žiemai, arklys nuskina rugiagėlę ir paslepia, nes šalna kėsinasi ją sušaldyti, o pats iškeliauja į Afriką. Jo kelionė įdomi ir sudėtinga. Dominykas susitinka baltąją mešką, krokodilą, kupranugarių ir kitokių veikėjų. Pagaliau Dominykas patenka į rugiagėlių pievą, iš kurios kilusi jo mylimoji. Artėjant pavasariui Dominykas grįžta į Lietuvą, nes vėl turi išdygti jo rugiagėlė. Sceninio veiksmo metu du aktoriai ( Kamilė Kondrotaitė ir Liudas Vyšniauskas) pasakodami šią istoriją naudoja įvairių dydžių, formų popierinius lankstinius. Scenografijoje matome įvairius pasaulio žemėlapių vaizdavimo būdus , kurie kelionės metu kinta, keičiasi. Visa tai apjungia subtilūs akvarelės piešiniai ( dailininkė Liuda Liaudanskaitė) ir fortepijono garsai (kompozitorė Aušra Vaštakaitė). Stebėdami lėlių ir objektų judėjimą žiūrovai nejučia įsitraukia į žaidimą, lavina savo fantaziją, kūrybingumą. Spektaklyje yra interaktyvių momementų, kurie įtraukia žiūrovą ir skatina kūrybingai mąstyti kartu ieškant sprendimų. Šis meilės ir kelionių vaidinimas moko meilės ir kūrybos. Spektaklis 2015 metais nominuotas klaipėdietiškam teatralų apdovanojimui "Padėkos kaukė" už geriausią metų spektaklį.


Patyriminė edukacija „Baltų gentys keturiuose metų laikuose“ kviečia 1-12 klasių moksleivius prisiliesti prie kupinos pažinimo ir naujų potyrių kelionę į praeitį, kurios metu edukacijos dalyviai virsta gentainiais ir keliaudami skirtingais metų laikais bei atlikdami skirtingo pobūdžio - besikeičiančios gamtos išteklių pritaikymo, kūrybines ir meninės raiškos linksmas užduotis  įsikūnydami į to meto kultūrą, ornamentiką, tradicijas, šventes bei papročius. Gebėjimas orientuotis, komunikuoti bei turimų žinių pritaikymas keliaujant keturiais metų laikais atskleidžia genties stipriąsias savybes bei geba išgyventi, kad galėtų visa tai perduoti ateinančioms kartoms.
Edukacijos dalyviai įgyja ir gilina jau turimas skirtingas kompetencijas, puoselėja mūsų krašto kultūrą, istoriją bei jos savitumą.
Pačios užduotys yra pritaikytos skirtingoms amžiaus grupėms, atsižvelgiant š jų gebėjimus ir bendrąsias kompetencijas.
Baltų gyvenimo pažinimas, filosofija bei kultūra suteikia gilesnį ir prasmingesnį pasaulio suvokimą, neretai užpildantį ir pasitaikančias spragas mūsų istorinėje atmintyje, supratimą, kokia tavo vieta jame.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Viešoji įstaiga Gyvenimo ir tikėjimo institutas

Kviesime mokinius į XIX a. pradžios saloną, kurio šeimininkė (gidė) papasakos apie A. Mickevičiaus asmenybę bei jo laikotarpio etiketą ir bendravimo kultūrą, edukacijos dalyvius įtraukdama į diskusiją. Šeimininkė pasiūlys pažaisti kelis salono žaidimus „Mickevičiaus stiliumi“: pirmiausiai iš pabirusių eilėraščių posmų dalyviai turės sudėti vientisą A. Mickevičiaus eilėraštį, paskui susiskirstę grupelėmis dalyviai stos į poetų dvikovą, kurioje jie kurs ketureilius ir varžysis, kurios grupės ketureilis geresnis. Jeigu dalyviai dar bus nepasisotinę salono pramogų, šeimininkė pasiūlys sužaisti populiarų ano meto žaidimą – šaradas, kurių metu reikės atspėti scenas iš A. Mickevičiaus kūrinių ar net jo paties gyvenimo. Taip pat bus šokamas smagus 19 a. šokis. Šia edukacija siekiama dalyviams atskleisti visai kitokias Adomo Mickevičiaus gyvenimo spalvas, apie kurias galbūt nekalbama arba kalbama mažai mokyklose per pamokas.


Virtualus literatūrinis susitikimas „Juodavandeniai“ (Nuotolinė paslauga)

Kaip negali spręsti apie knygos turinį iš jos viršelio, taip negali pažinti žmogaus iš pradinio įspūdžio. Juk žmogus – kaip tekanti upė, jis visada visiems ir visur kitoks. Turi savo dugną, paviršių, o kiekvieno vanduo savaip drumstas – skirtingomis patirtimis, svajonėmis, paslaptimis. Visi tarsi juodavandeniai – tuo pačiu ir tamsos, ir šviesos nešėjai. Virtualaus literatūrinio susitikimo metu rašytoja Ignė Zarambaitė pristatys knygą „Juodavandeniai“, laimėjusią akcijoje „Metų knygos rinkimai 2020“, įtrauktą į prestižinį reikšmingiausių pasaulio knygų vaikams ir paaugliams katalogą „The White Ravens 2020“. Kūrinys priskiriamas probleminės prozos žanrui, tačiau jame apstu nuotykinio, mistinio, detektyvinio pasakojimo elementų. Pagrindinė veikėja Anika persikelia į gimtąjį miestelį, kuriame gyveno iki tėvų skyrybų. Ji su mama kurį laiką praleido sostinėje, ten stengėsi pamiršti skaudžias patirtis, pradėti gyvenimą iš naujo. Vis dėlto aplinkybės privertė sugrįžti. Šešiolikmetę merginą vėl prislegia vaikystės ir ankstyvos paauglystės prisiminimai – nesutarimai šeimoje, žiaurios bendramokslių patyčios. Anikos viduje veši senos nuoskaudos, bet išoriškai ji stipriai pasikeitusi, niekas jos neatpažįsta. Ji nusprendžia tuo pasinaudoti. Pasivadinusi Ana, perėmusi mamos pavardę į gimnaziją įžengia tapusi kitu žmogumi... Pasitelkiant vaizdines priemones bus perteikiamos knygos siužeto, veikėjų charakterių kūrimo subtilybės. Kas įtakojo knygos protagonisto, antagonisto elgesį? Ar jie turėjo kitą pasirinkimą? Kokios patyčių priežastys, pasekmės? Kodėl tas pats žmogus aplinkinių matomas skirtingai? Kaip jam prilimpa „etiketės“? Dalyviai bus įtraukti į atvirą, neformalų pokalbį apie problemas ir dilemas, su kuriomis susiduria „Juodavandenių“ ir kitų šiuolaikinių paauglių knygų veikėjai bei jie patys. Vėliau moksleiviai atliks individualią kūrybinę užduotį – dalinsis įžvalgomis apie žmogų, vandenį ir žmogų kaip vandenį.


Edukacinės programos „Šakočio kelias iki mūsų stalo”. Sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite gamybos procesą, lankysitės vieninteliame pasaulyje šakočių muziejuje. Iš ko ir kaip kepamas šakotis? Kuo skiriasi šakotis nuo „baumkūcheno“? Kokį šakotį mūsų protėviai kepė akmens amžiuje? Koks buvo mėgstamiausias legendinės kunigaikštienės Barboros Radvilaitės desertas? Atsakymus į šiuos ir daugiau klausimų sužinosite pas mus apsilankę ir paragavę atviroje židinio liepsnoje ką tik iškepto šakočio. Programos metu ne tik sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite visą gamybos procesą, bet ir patys jame dalyvausite ir, žinoma, ragausite. Po profesionaliai įgarsinto filmo peržiūros, programos dalyviai savo žinias apie šakotį įtvirtins atsakinėdami į edukatorės užduodamus klausimus, o teisingai atsakiusiųjų lauks staigmenos. Degustacijos metu svečiams patiekiama dar dviejų rūšių tradicinių skanėstų. Tai puiki galimybė paskanauti kitokių šakočių ir palyginti jų skonius. Edukacinės programos tikslas ugdyti tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę, puoselėjant etnokultūrą bei išsaugant tradicijas. Ši edukacinė programa vyksta specialioje salėje, talpinančioje iki 60 mokinių. Interjeras primena uolą ir grąžina mus į akmens amžiaus laikus, nuo kurių ir prasidėjo šakočio atsiradimo istorija. Edukacija pradedama šakočio kepimu židinyje, ant atviros ugnies. Kepimo metu rodomas filmukas, pasakojama apie šakočių kilmę, jų rūšis, senuosius ir dabartinius kepimo būdus. Klausantis pasakojimo apie šakočius, dalyviai pakviečiami ragauti kelių rūšių šakočio ir vaišintis arbata. Mokiniai supažindami su pirmosiomis žiniomis apie šakotį rašytiniuose šaltiniuose, kaip senovėje buvo kepami šakočiai, kokie populiariausi kepimo būdai menami, kas dažniausiai kepdavo šakočius ir kodėl jų receptai buvo laikomi paslaptyje, kada į Lietuvą atkeliavo šakotis ir kas pirmieji jį pradėjo mūsų šalyje kepti. Dalyviai supažindami su skirtingų Pasaulio šalių šakočio analogais.