Linksmosios Cypruko istorijos 1-4 kl. [nuotolinis]

Kas toks buvo Cyprukas? Kuo baigėsi jo kova su klebono kalakutu? Kur prapuolė kelnės, džiūstančios ant tvoros? Šiame pažintiniame užsiėmime, skirtame patiems mažiausiems muziejaus lankytojams, papasakosime, koks vis dėlto pašėlęs buvo žymusis operos solistas Kipras Petrauskas vaikystėje. Kad būtų smagiau dalyvauti užsiėmime, pasakojimą pagyvins virtualios dėlionės, kurias mokiniai dėlios nuosavu telefonu ar planšete, taip pat klausysitės K. Petrausko atliekamų kūrinių įrašo. Po užsiėmimo vaikai žinos pagrindinius faktus apie K. Petrausko šeimą ir gyvenimą, gebės atpažinti K. Petrausko balsą, taip pat suvoks, kad iš kiekvieno išdykėlio gali išaugti doras ir visų mylimas žmogus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


„Aš - kalinys, aš tremtinys išsekęs“ (A. Miškinis)

Edukacija sumanyta norint pagelbėti lietuvių kalbos mokytojams mokant moksleivius tremties lyrikos.
A. ir M. Miškinių sodybos ekspozicijoje moksleiviai sužinos apie A. Miškinio dalyvavimą Kauno miesto rezistentų veikloje, suėmimą, jo tardymus Kauno ir Vilniaus kalėjimuose, tremtį Mordovijos, Olžeraso, Omsko lageriuose, apie palaikomą ryšį su gimtaisiais namais.
Edukacinėje klasėsje , įtvirtindami gautą informaciją, pasidalinę į grupes žemėlapyje ieškos ir pažymės poeto tremties vietas. Vėliau skaitys ir aptars ant popierinio maišo skiaučių ranka užrašytas poeto tremtyje parašytus eilėraščius.
Vėliau sužinos, kaip ilgai ir kokiais keliais tremtyje sukurtos A. Miškinio eilės keliavo pas skaitytoją.
Pabaigoje kartu bandysime suformuluoti išvadą - didžiausias kryžius, uždėtas A. Miškiniui, prikelia jo kūrybines galias, baisiausias laikas įkvepia stipriausią poeziją.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


„Kas gyvena Pasakų name ?“ - edukacinis užsiėmimas pritaikytas psichosocialinę negalią turintiems 3-4 klasių mokiniams. Vaikų literatūros muziejaus ekspozicija pristato geriausius praeities ir dabarties lietuvių vaikų literatūros kūrinius ir jų autorius.
Psichosocialinę negalią turintiems vaikams siūlome susipažinti su Pasakų namo gyventojais žaidžiant lobio ieškojimo žaidimą. Pradžioje edukatorė  pristatys užsiėmimo eigą ir paaiškins žaidimo taisyklės. Edukatorė  lobio ieškotojams  trumpai pristatys namų šeimininką advokatą Mykolą Šleževičių ir jo nuopelnus Lietuvos valstybei, papasakos Kakės Makės sukūrimo istoriją,  supažindins su skrendančiu į Tandadriką šešetuku. Vaikai sužinos, kur vieną vasaros vakarą atsidūrė garsiausias Kauno daktaras Kripštukas ir į kokią šalį pateko pasipūtėlis Gilė. Personažų kostiumų galerijoje pasimatuos ne tik garsiosios Tiputapės apdarą ir galiausiai atras gerai paslėptą lobį- knygas, kurių veikėjus pažino naršydami Pasakų namo kertes.  Lobis turės ir siurprizą – atminimo dovanėlę kiekvienam dalyviui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinė programa "Lėlininko dirbtuvėlė"

Teatro dailininkės Loretos Skruibienės inicijuota ir vykdoma programa vaikams. Gal būt jūs tas vaikas kuris svajojate pažvelgti į lėlių teatro dailininko dirbtuvę? Jeigu taip- tai ši programa kaip tik jums. Jos metu trumpai išgirsite lėlės atsiradimo istoriją ir išmoksite iš labai paprastų priemonių ir medžiagų susikurti lėlę.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


ATRASK!!!.. IŠREIKŠK!!!... SUKURK!!!... ATRASK savyje odos gaminių dizainerio talentą! IŠREIKŠK save ir SUKURK odinę apyrankę!

Ar norite pabūti kūrėju ir pasigaminti savo išskirtinę odinę apyrankę taip atskleidžiant savo "vidinį aš"? O gal norite pabandyti iškalti savo inicialus odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė bei spaudė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet laukiame Jūsų kvietimo ir galėsite bent trumpam turėti odininkės dirbtuves savo mokykloje ar kitoje vietoje. Čia ne tik kursite, įsivaizduosite, susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir iš arčiau pažvelgsite į dizainerių gaminamus gaminius, galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos apyranke! Laukiame Jūsų ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!
Su šypsena, Viltė :)

Paslaugos tikslas. Išbandyti save odinių gaminių dizainerio "drabužyje", atskleidžiant savo "vidinį aš". Uždaviniai. Suvokti odininkų gaminamų kūrinių įvairovę, praplečiant akiratį. Susipažinti su garsių dizainerių gaminiais iš odos ir pabandyti būti kritiku / vertintoju. Sužinoti odų rūšis, kokybiškos odos savybes bei odininko darbo įrankius. Išbandyti odininko amatą ir save kūrėjo vaidmenyje, pasigaminant rankų darbo apyrankę tokiu stiliumi, koks atskleidžia edukacijos dalyvio "vidinį aš". Pagerinti edukacijos dalyvių socialinius įgūdžius, suteikti teigiamų emocijų ir parodyti galimybę mokytis inovatyviais metodais.

Numatomas poveikis.
Per pasigamintą gaminį atskleista saviraiška, vidinis pasaulis. Praplėstas supratimas apie kultūrinės raiškos ir komunikavimo formas, suprasta, kad komunikuoti galima ne tik verbaliai, ar raštiu, bet ir per kūrybą. Po edukacijos dalyvis bus išbandęs save kaip kūrėją "odos dizainerio rogėse" bei kaip vartotojas ir vertintojas kitų dizainerių darbus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Morta, Bona, Julija, Marija, Judita, Uršulė, Fania, Ona, Elena, Jurga, Elžbieta, Sofija... – tai Vilniaus moterys, kurios tikrai žinojo, ko nori. Kūrybos ir laisvės, valdžios ir įtakos, šeimos, karjeros, mokslo, pergalių, gerovės savo tautai, pokyčių visuomenėje – jos visos sprendė, rinkosi ir veikė pačios ir pasiekė kultūrinių, socialinių bei kultūrinių pokyčių.
Vienoms jų Vilnius buvo gimtas, kitoms – tik tarpinė stotelė, vienoms svetingas, stebuklingas, kitoms – atžagarus ir šaltas pasirodė, vienų pavardėmis šiandien mieste vadinas gatvės, namus pažymi atminimo lentos, kitų gal net vardus pamiršęs dažnas Vilniaus gyventojas.
Ši edukacija apie skirtingų epochų, likimų, talentų ir gebėjimų moteris, kurios ne tik vaikščiojo Vilniaus grindiniu, bet paliko ryškų pėdsaką Lietuvos ir Vilniaus istorijoje, knygose, dienoraščiuose, nuotraukose, liudijimuose ir net įstatymuose. Be šių moterų indėlio mūsų istorija būtų kitokia, tad verta žinoti ir pažinti šias ypatingas, darbščias ir talentingas moteris.
Edukacija skirta 9-10 klasės moksleiviams, jos trukmė apie 2 val. Vieta: Vilniaus senamiesčio viešos erdvės.


Spalvos, spalvos, spalvos (Nuotolinė paslauga)

Spalva turi didelę įtaką žmonių gyvenimui, yra viena pagrindinių meninės išraiškos priemonių ir neatsitiktinai laikoma populiariausia estetinio jausmo forma. Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje moksleiviams pateiksime pavyzdžių kaip spalvų mokslas susijęs su kitais mokslais – fizika, chemija, optika, psichologija ir matematika. Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai atliks užduotis, lavinančias ir gilinančias spalvos pojūtį ir spalvos suvokimą. Moksleiviai susipažins su spalvų ratu, sužinos kuo ypatingos pirminės, antrinės ir tretinės spalvos. Moksleiviai taip pat susipažins su esminėmis spalvų kategorijomis: pagrindinės, achromatinės, chromatinės, šviesios, neutralios, tamsios, ryškios, blankios, vėsios, šaltos, šiltos spalvos. Ir sudarys spalvinę kompoziciją pagal duotą kategoriją. Sužinos kokios spalvos yra kontrastingos, kokie pagrindiniai kontrasto dėsniai, kontrastų rūšys; koks ryšys tarp spalvos ir formos; sužinos kas yra koloritas. Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai  patirs įvairių mokslų sintezę. Suvoks, kad kiekvienas asmuo yra individualus, jo kūriniai ir spalvų filosofija – unikalūs.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Sovietmečio Lietuvos teatras: cenzūra ir kūrėjo laisvė

Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Nuo pat savo atsiradimo prieš 2500 metų, teatras ir cenzūra yra neišskiriama pora. Antikos laikais, senovės graikų dramaturgas Phrynichas pristatė savo pjesę „Mileto užgrobimas“ – ši laikoma pirmuoju, tyrėjams žinomu spektakliu, pradėjusiu vakarų teatro istoriją. Vaidinama buvo apie persų sunaikintą Graikijos miestą. Spektaklis klaikiai suerzino žiūrovus, o autoriui valdžia paskyrė tūkstančio drahmų baudą ir uždraudė spektaklį. Štai jums ir pirmasis cenzūros aktas. Cenzūruotas teatras ir viduramžiais, jo cenzūra ilgus šimtmečius užsiėmė ir Anglijos karaliai bei karalienės, Prancūzijos karališkasis dvaras, kai kuriose šalyse cenzūra aktyvi ir dabar Lietuvos teatras ypatingai cenzorių varstomas ir tikrinamas buvo penkis dešimtmečius, 1944 – 1990 metais. Visi teatrai buvo suskaičiuoti, suregistruoti, kiekviename knibždėjo šnipų ir partijos skundikų, tekstai buvo iš anksto patikrinti ir išvalyti nuo pavojingų minčių, o repertuare beveik 50 procentų turinio turėjo atitekti raudonąją žvaigždę šlovinančioms pjesėms. Cenzūros aparatas buvo valdomas trijų sektorių – SSKP, KGB ir glavlito – vyriausiosios valdybos literatūros ir meno reikalams. Nepaklūstantys buvo skaudžiai baudžiami. Tačiau menas - iš prigimties neprisitaikėliškas – nuolat ieško būdų kalbėti žmonėms tiesą, ir šito cenzoriai atimti nesugebėjo. Brukama propaganda ir mokymas „teisingai“ mąstyti, pagimdė ligi tol Lietuvos teatre nematytą reiškinį – Ezopo kalbą.7 – 9 dešimtmečiai – ištisas jos klestėjimo laikas, kuomet sukurti legendomis tapę spektakliai, drąsiai kritikavę okupantus ir palaikę laisvės viltį šimtams žiūrovų, plūdusių pažiūrėti gandais ir mitais apaugusių vaidinimų. Paradoksalu, tačiau būtent dėl cenzūros suvaržymų, Lietuvos teatras sproginėjo kūrybiniais sprendimais ir išgyveno tikrą pakilimą – tapo žinomas ir pripažintas nuo Čikagos iki Maskvos, kūrėjų pavardės nuolat šmėžavo spaudoje, jų kalbos ir meniniai darbai tapo tikru galvos skausmu sovietinei valdžiai.


Edukacinė pamoka "Senovės lietuvininkų buitis ir rūbai"

Užsiėmimas vyksta etnografijos ekspozicijoje, kur pristatoma etnografinė dr. Hugo Šojaus kolekcija, surinkta XIX a. pabaigoje – XX a. pradžioje: lietuvininkų baldai, darbo ir buities įrankiai, apšvietimo priemonės, tekstilės kolekcija. Lankytojai turės galimybę susipažinti su unikaliais XVIII a. pabaigos lietuvininkų baldais, išgirs, kaip keitėsi lietuvininkių kostiumas, kuo garsėjo puošeivos vyrai; kokie skirtingi gyvenimo būdai gyvavo pamaryje, su kokiais iššūkiais susidurdavo žmonės, gyvenantys pelkėse, kopose, pievose ir kt. Užsiėmimo metu "pasivaikščiosime" po lietuvininko "stubą", mokysimės atskirti Mažosios Lietuvos gyventojų kostiumus nuo kitų regionų, mokysimės šišioniškių kalbos žodžių. Paslauga atliepia "Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-ųjų metinių" minėjimo sukaktį.


Klaipėdos miesto savivaldybės koncertinė įstaiga Klaipėdos koncertų salė

Nuostabus spektaklis moksleiviams! Juokingas ir kartu skatinantis nepasiduoti, ieškoti ir siekti savo svajonių!
Kaip sekėsi Sofijai ieškoti orkestro? Kokie nuotykiai ir išbandymai jos laukė dideliame mieste? Kaip su muzika susijęs kūno svoris, ūgis, spalva, ragai ar elegancija? Kokią dainelę atliko karvutė ir jos suburtas „Muzikos draugų“ orkestras?

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Magiškos porceliano dekoravimo dirbtuvės

Kviečiame į kupiną paslapties ir kūrybos pamoką, porceliano lėkštės (arba puodelio) dekoravimą unikaliu piešiniu - mandala. Sakoma, kad mandala tai yra sielos gelmių piešinys. Nuo seno plačiai paplitęs rytų šalyse, mandalų piešimas išpopuliarėjo ir vakarų pasaulyje, kaip susitelkimą, nusiraminimą, būvimą čia ir dabar skatinantis procesas. Vaikai kviečiami į patyriminią pamoką, kurios metu susipažins su mandalų piešimo būdais, panirs į meditacinį mandalų piešimo procesą, specialiais dažais dekoruodami porceliano lėkšteles, kurias vėliau nešis į namus. Skubančioje kasdienybės rutinoje, įtakojami ekranų ir socialinių medijų vaikai kaip niekad patyria daug streso. Daug kruopštumo ir susikaupimo reikalaujantis kūrybinis piešimo procesas padeda geriau sutelkti dėmesį, moko nusiraminimo technikų, padeda geriau pažinti save, o savitai papuošta lėkštelė kaskart suteikia džiaugsmo ir pasitikėjimą savo jėgomis.


Programą veda vaikiškų knygų rašytojas – iliustratorius Dainius Šukys. Tikslas - per literatūrą ir dailę skatinti vaikų domėjimąsi knyga, tobulinti jų literatūrines žinias, saviraišką, tarpusavio bendravimo ir bendradarbiavimo įgūdžius, ugdyti kūrybines kompetencijas, atitinkančias vaikų amžių. Edukacinio užsiėmimo pradžioje rašytojas pasakoja kaip kuriama knyga. Edukatorius naudodamas įvairius simbolius kartu su mokiniais žodžiu ir raštu kuria žaismingus, improvizacinius tekstus, dialogus. Vaikai įsikūnyja į pasakos personažus, piešia. Užsiėmimo metu mokiniai mokosi kritiškai mąstyti, išlaisvinti savo vaizduotę. Lavinami asmeniniai kiekvieno vaiko meniniai ir literatūriniai gebėjimai. Edukacija skirta priešmokyklinio amžiaus vaikams ir 1 – 5 klasių mokiniams. Užsiėmimo trukmė 45 min. Vieta: mokyklų klasėse, bibliotekose. Ši edukacija buvo patvirtinta „Kultūros paso“. Ją matė daugelis Lietuvos mokinių.


Playback/Atkūrimo teatras bendruomeniškumo stiprinimui

Ši  programa tiesiogiai įtraukia jaunimą į kūrybos procesą ir ugdo kūrybinį potencialą. Playback (Atkūrimo) teatras grindžiamas unikalia atlikėjų ir publikos interakcija, kurioje žiūrovai pasakoja trumpą epizodą, svarbų įvykį ar ilgesnę istoriją iš savo gyvenimo, ir stebi, kaip istorija scenoje atkuriama profesionalių aktorių. Profesionalūs aktoriai suteikia papasakotai istorijai meninę formą, estetinį vientisumą ir nuostatą, kad įtampos yra išsprendžiamos. Taip ugdymas kultūra prisideda prie gyvenimo kokybės gerinimo ir bendruomeniškumo stiprinimo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nors Charles Baudelaire ir rašė, kad menas turi būti kasdieniškas, tačiau frazė „Ar tai menas?“ dažnai nuskamba galerijose ir muziejuose, kuomet susiduriame su modernaus ir šiuolaikinio meno kūriniais, kurių perskaitymas gali būti komplikuotas. Edukacijos metu nirsime į tirštą XX amžiaus modernybę ir bandysime ją perprasti, susipažindami su pagrindiniais modernaus meno kūrėjais, filosofais ir jų tezėmis apie meną, kurios daro įtaką ir dabarties menininkams.
Daug dėmesio skirsime kontekstams, istorinėms aplinkybėms, biografijoms, tad ši edukacija puikiai tinka integruotoms pamokoms, gali būti derinama su mokymosi turiniu ir tikslais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Klaipėdos/Memelio istorijos vingiai. Ekskursija su dviračiais.

Šios edukacinės ekskursijos dviračiais metu mokiniai plės suvokimą apie Klaipėdos/Memelio istorinę raidą ir jo kultūrinius kodus. Kelis šimtus metų taip vadinamojoje Mažojoje Lietuvoje vokiečiai ir lietuviai gyvendami kartu sukurė savitą kultūrinę terpę.  Edukatoriaus paskojimas išvykos metu leis suprasti jos savitumą. Važiuodami dviračias mokiniai aplankys svarbiausius išlikusius arba atkurtus istorinius objektus Klaipėdoje , sužinos jų svarbą miestui ir istorinei praeičiai. Ekskursija nuo piliavietės iki paminklo  "Už laisvę žuvusiems" 1923 m. su daug svarbių istorinių ir kultūros objektų. Maršrutas eina dviračių takais. Ekskursijos metu diskutuosite apie  krašto daugiakultūriškumą ir kitoniškumą lyginant su Didžiąja Lietuva. Mokiniai bandys atpažinti lietuviškos ir vokiškos kultūrų objektus ir juos palyginti. Eksursija vyksta naudojant gido sistemą. Jei ne visi mokiniai turi savo dviračius, ne bėda, mes pasirūpinsime.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Bitelių gyvenimas nuo seno yra nepaprastai įdomus ir labai saldus. Jų dėka gimsta ne tik gydantis auksinis medus, tačiau ir kvepiantis vaškas bei kitos gėrybės. Šios programos metu dvaro bitininkė papasakos, kaip ant mūsų stalo atsiranda medus, vienokie ar kitokie bičių produktai. Taip pat parodys senovinius avilius bei avilį stikliniu rėmeliu – turėsite unikalią progą iš arčiau pažvelgti į sudėtingą ir griežtai sustyguotą bičių gyvenimą. Iš darbščiosios bitininkės sužinosite, kaip senovėje būdavo liejamos žvakės iš vaško. Šį amatą išbandysite ir patys – tiesa, naudodami naujoviškesnes technologijas ir kiekvienas prisiminimui namo parsivešite po kvepiančią vaškinę figūrėlę arbą žvakę, išlietą savo rankomis. Po programos kiekvienas dalyvis bus apdovanotas Jaunojo dvariškio liudijimu.


Edukacinis užsiėmimas „Fotografija mobiliajame telefone“

Modernėjant technologijoms kinta ir fotografavimo tradicijos. Fotografavimas mobiliaisiais telefonais tapo mūsų kasdienybe. Jaunimas fotografuoja, filmuoja ir kitaip naudojasi išmaniaisiais telefonais, tačiau šie gebėjimai nelygu gebėjimui pamatyti emociją, nuotaiką, jausmą, įamžinti jį įvertinant vaizdo kultūrą. Įvairių edukacinių veiklų metu atsakysime į kausimus: Kas yra fotografija? Kokia jos istorinė raida? Fotografija – amatas ar menas? Kaip padaryti kokybiškas, įkvepiančias nuotraukas išmaniuoju telefonu? Ar turite tam reikalingų įgūdžių? Ar mokate pastebėti ir perteikti vaizde emociją, nuotaiką, jausmą, koloritą? Asmenukė: esame „už“ ar „prieš“? Praktinės užduoties metu mokiniai galės įvertinti savo išmaniojo telefono galimybes fotografuoti bei koreguoti vaizdus redagavimo programėlėmis. Mokiniai mokysis kokybiškai, su kūrybine vizija, emocija, jausmu, nuotaika įamžinti kelias savo esamos aplinkos akimirkas (daiktą, augalą, gyvūną, žmones, autoportretą ir pan.) fotografijoje, atkreipiant dėmesį į vaizdo kultūrą. Dalyviai išrinks ir aptars meniškiausias nuotraukas, pasidžiaugs visų atliktais darbais, prisimins ir įvardins asmeninio pobūdžio nuotraukų viešinimo virtualioje erdvėje grėsmes bei pavojus. Iš popieriaus išsilankstys stovelį (laikiklį) mob. telefonui bei dalyvaus mini protmūšyje.


„Info pinklės“: kritinio mąstymo dirbtuvės (išvažiuojamoji)

Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

9–12 klasių moksleivius kviečiame dalyvauti intriguojančioje socialinėje simuliacijoje, kurios metu tyrinėsime, kaip veikia dezinformacijos ir melagienų mechanizmas virtualioje (ir ne tik) erdvėje. Tapdami piliečiais arba populistais galėsite demaskuoti arba išteisinti manipuliatorių, sutelkti savo bendraminčius arba kritiškai pasiginčyti su oponentais. Edukacijos metu žaisime realybės kasdienybei itin artimą vaidmenų žaidimą, ieškosime įrodymų, faktų, užuominų, analizuosime, kas slepiasi po kaukėmis ir kas po skambiais žodžiais. Šio užsiėmimo metu tapsime apdairesni, sumanesni ir atsparesni, sužinosime, kaip atskirti vertingą ir realybę atspindinčią informaciją nuo klaidinančios ir neadekvačios.

Užsiėmimo trukmė: 100 min.
Dalyviai: 9-12 kl. moksleiviai.
Vieta: paslauga teikiama paslaugos užsakovo nurodytoje įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Keramika mokyklinio amžiaus vaikams suteikia ne tik praktinių žinių apie šios meno srities specifikaciją, bet ir ugdo susikaupimą ir erdvinį suvokimą, dydžio, apimties nustatymą, skatina vaizduotę, kūrybiškumą, spalvinį jautrumą ir žinoma kantrybę. Molis – tai terapijos priemonė, kuri sugeria neigiamas emocijas, o pats lipdymo procesas: minkyti, lipdyti, kartais gadinti ir vėl iš naujo kurti suteikia daug gražių ir džiaugsmingų akimirkų. Būtent ši kūrybos sritis išlaisvina vaikų fantaziją, padeda nusiraminti ir atsipalaiduoti. Po edukacijos, visi kūriniai išdegami keramikos krosnyje ir glazūruojami.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Kuo ilgiau į akmenį žiūri, tuo jis darosi minkštesnis. (Skulptorių išmintis)
Orientacinio žaidimo metu pažinsime Klaipėdos skulptūrų parko menines formas ir atrasime dingusias senųjų miesto kapinių istorijas. Kiekvienas dalyvis gaus parko žemėlapį  ir savarankiškai ar su draugais atliks užduotis. Tai smagus žaidimas, kurio metu dalyviai susipažįsta su parko (senųjų miesto kapinių) aplinka ir ypatinga skulptūros meno plastika.


Žaidžiame TI TA TO 1-4 kl. išvykstamasis, visoje Lietuvoje (išskyrus Kauno m. ir r.)

„TI TA TO“ edukacinis užsiėmimas – tai neužmirštama kelionė į garsų pasaulį, kuriame persipina gamtos ir žmogaus sukurta muzika. Užsiėmime susipažinsite su senaisiais lietuvių liaudies instrumentais žiūrėdami animacinį filmą "Žaidžiame TI TA TO", gyvu atlikimu išgirsite, kaip skamba: kanklės, skudučiai, kaulo ūžynė ir kt.  Taip pat pakviesime pačius išsibandyti muzikos instrumentus ir pasipraktikuoti mušant ritmą "TI TA TO".
Rekomenduojamas etnokultūriniam, muzikiniam ugdymui.
Užsiėmimą galime pravesti vaikams su intelekto sutrikimu, judėjimo, klausos negalia - filmas išverstas į lietuvių gestų kalbą. Apie specialiuosius grupės poreikius prašome informuoti užsakymo formoje. Atkreipiame dėmesį, kad užsakant paslaugą grupei su klausos negalia, ją reikėtų užsakyti kuo anksčiau, kadangi turėsime užsakyti vertėjo į lietuvių gestų kalbą paslaugas ir išsiųsti užsiėmimo santrauką susipažinimui.
Paslauga teikiama visoje Lietuvoje, išskyrus Kauno miestą ir rajoną. Minimalus viename užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 25, užsakant ne mažiau nei 2 užsiėmimus, vedamus vienas po kito.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Lietuvių kalboje žodis „groti“ turi ir žaidimo, ir laimės mėginimo reikšmes. Norėdamas groti, žmogus kūrė muzikos instrumentus iš paprasčiausio šiaudo, plunksnos, kelmo ar lentos. Garsais norėjo ne tik pamėgdžioti gamtą, bet ir perduoti žinią, susisiekti su anapusiniu protėvių pasauliu, išreikšti liūdesį, džiaugsmą, linksmintis ir kitus palinksminti. Edukacinėje programoje susipažinsime su lietuvių liaudies instrumentais, patirsime, kaip gimsta garsas. Kursime, žaisime, improvizuosime.


Teatralizuotų ekskursijų ciklas „Pasivaikščiojimai Klaipėdoje“

Pasivaikščiojimai su teatralizuotais vedliais – žyniais dabartinės Klaipėdos gatvėmis, žmonių mintimis, ieškant iš nedidelių, subjektyvių fragmentų besidėliojančio Klaipėdos miesto istorinio praeities paveikslo Išsirinkite vieną iš keturių ekskursijų: ŠVIETIMO EKSPEDICIJA Ši ekskursija į Klaipėdos miesto praeitį žvelgia vaikystės akimis. Ekskursijos metu, atskleidžiant uostamiesčio mokyklų atsiradimo istorines aplinkybes, kasdienę buitį, ieškoma sąsajų su kiekvieno iš mūsų vaikystės patyrimais. Ši ekskursija – lyg laiko mašina, nukelianti ne tik į miesto praeitį, bet ir į kiekvieno žmogaus jaunystės pojūtį, emocijas, pasaulio suvokimą. UOSTO PRARYTI Tai ne mokslinis ar istorinis tyrimas – tai meninis eksperimentas, kuris tyrinėja uosto santykį su šiuolaikiniu miestiečiu, reflektuoja buvusio Vitės kvartalo istoriją. Iš tolumos žvelgiantis į Klaipėdos istorijos ypatumus bei bandantis atrasti jungtį tarp jūros, uosto, miesto ir žmogaus – dabartyje ir jau praėjus. Tai kelionė laiku po pamirštą ir visiškai pasikeitusį Vitės kvartalą. NAKTIS 303 Ekskursija pro padidinamąjį stiklą žvelgianti į sovietmečio Klaipėdos dailininko ir restauratoriaus Vytauto Vičiulio gyvenimo ir kūrybos pėdsakus. Taip pat iš tolumos apžiūrintis Klaipėdos istorijos ypatumus bei mėginantis atrasti jungtį tarp šių dviejų organizmų. Miesto ir žmogaus – dabartyje ir jau praėjus. SENAMIESČIO GARSAI 2022-aisiais metais Klaipėda mini 770 gimtadienį. Tačiau, ką iš tiesų liudija šis skaičius? Nedaugelis žino, nuo ko prasidėjo Klaipėdos istorija ir kaip vystėsi seniausia miesto istorijos dalis. Ekskursija kviečia patyrinėti Senojo Mėmelio įkūrimo aplinkybes, apžvelgti 13 -19 a. Klaipėdos ekonominę, kultūrinę raidą, susipažinti su miesto kaip karinės tvirtovės identitetu bei atrasti sąsajas su šių dienų Klaipėda. Ekskursijų metu naudojami autentiški istorikų, architektų, klaipėdiečių garso įrašai, Aleksando Ilginio, Iskander, Bernardo Aleknavičiaus fotografijos, archyviniai fondai.


Edukacinė programa „Smagioji rašto istorija“

Ar svarbus žodis mūsų gyvenime? Parašytas žodis? Ištartas žodis? Edukacinėje programoje Smagioji rašto istorija dalyviai diskutuos, kokie yra šiuolaikiniai komunikacijos būdai ir kurie iš jų mums svarbiausi šiandien? Taip pat išgirs rašto istoriją nuo seniausiųjų laikų iki dabarties. Užsiėmimo metu dalyviai, atlikdami paruoštas užduotis bei žaisdami žaidimus ugdys bendravimo tarpusavyje įgūdžius ir per patyrimą suvoks rašto svarbą šiandien.


Lapkritis - vėlių mėnuo. Paslaptingas mirusiųjų ir gyvųjų suartėjimo laikas, kai tikėta, kad vėlės bent trumpam grįžta į Žemę. Edukacinėje programoje pažinsime Vėlinių šventės sakralumą, išgirsime Vėlinių papročius, prisiliesime prie senojo žvakių liejimo amato, gaminsime vaško žvakę.


Kalendoriaus reikšmę civilizacijos istorijoje sunku pervertinti: jis perteikia žmonių bendruomenės santykį su gamta. Kalendorinių švenčių papročiuose atsispindi ne tik krašto klimato sąlygos, ūkinės veiklos pobūdis, bet ir socialiniai žmonių santykiai bei dvasinės kultūros dalykai. Edukacinis užsiėmimas vyks tam pritaikytoje etnografinėje aplinkoje. Užsiėmimo metu, atsižvelgiant į tuo metu aktualią kalendorinę šventę - Kalėdas, Šv. Velykas, Užgavėnes, Vėlines - pristatysime jos raidą, papročius, darbus bei žodinį paveldą. Dalyviai pasigamins šventės tematiką atspindintį darbelį. Kviečiame į didžiųjų metinių švenčių pasiruošimą!


Adomynės dvaras – gražus ir retas medinės architektūros paminklas. Vykdant restauracijos darbus dvaro kieme buvo rastas
puodas su sidabrinėmis monetomis. Manoma, kad surasti tikrai dar ne visi ponų paslėptieji turtai... Pabandykite – gal Jums
pavyks surasti senųjų dvaro šeimininkų lobius!!! Programos metu: susipažinsite su dvaro istorija, senaisiais šeimininkais ir jų
gyvenimų akimirkomis, prisiliesite prie medinės architektūros subtilybių, patys išbandysite savo rankų miklumą kepdami
skaniąsias Adomynės „Pagrabines“ bandeles, turėsite įveikti daugybę smagių užduočių, kurios artins Jus prie pagrindinio
tikslo – didžiojo Adomynės lobio, kuris kiekvienąkart bus vis kitoks!.. Tad Jūsų laukia: • Pasivaikščiojimas po dvarą •
Adomynės „Pagrabinių“ bandelių kepimas (svečiams pageidaujant) • Senoviški Adomynės apylinkių vaikų žaidimai •
Bandelių degustacija • Lobio ieškojimas Atvykite – jūsų laukia smagi popietė ne tik dvare, bet ir dvaro parke prie gražaus
pono samdinių rankomis iškasto tvenkinio ir nepakartojamo skonio karštas patiekalas, kurio neparagausite niekur kitur!!!


Ką pasiimtum į lagaminą, jei žinotum, kad tuoj sėsi į transatlantinį garlaivį, kuris tave nuplukdys į šalį, iš kurios galbūt niekada negrįši? Atverdami pirmųjų lietuvių emigrantų Amerikoje lagaminus – tarsi žvelgdami į svetimus gyvenimus pro rakto skylutę - bandysime atrasti jų gyvenimo istorijas šalyje, kuri nebuvo tokia svetinga, kaip rodėsi iš pasakojimų, sklandžiusių Lietuvos kaime. Kur kūrėsi Amerikos lietuvos, kieno sostinė buvo Šenandorius, kas nenuoramą Joną Šliūpą siejo su Teodoru Ruzveltu, kodėl jis save vadino lietuvybės apaštalu ir kodėl dažnai buvo sutinkamas „saliūnuose“? Tačiau visos naujo gyvenimo istorijos prasidėdavo Eliso saloje – vartuose į didžiųjų lūkesčių šalį. Tad sveiki atvykę!

Edukacijos dalyviams parengti trys lagaminai su skirtingo išsilavinimo, socialinės bei šeiminės padėties emingrantų daiktų komplektais, kuriuos analizuodami jie turės savarankiškai kelti idėjas ir jas tyrinėti, stengdamiesi interpretuoti daiktais perduodamą informaciją apie menamus personažus ir juos identifikuoti. Ne tiesiogiai, tačiau per asociatyviai vertinamus artefaktus pateikiama informacija galės būti iššifruojama tik keliant teorijas ir bendrai aptariant idėjas, toleruojant skirtingą požiūrį ir taikant duomenų apibendrinimą. Be to, kiekvienu lagamine esančiu daiktu koduojama atitinkama aptariamo personažo vertybinės sistemos dedamoji, todėl edukacijos dalyviams teks pateikti jų vertinimą per asmeninės vertybių skalės prizmę. Ketvirtasis - tuščias - lagaminas bus skirtas menamam emigrantui. Šį iššūkį priėmę edukacijos dalyviai rinkdami asociatyvių daiktų komplektą apmąstys savo emocinę (ne)išvykimo kainą, priežastis, moralinius barjerus, pilietinį tapatumą.


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Edukacinis užsiėmimas "Pasaulio gyvūnai" – tai unikali galimybė paprastai ir linksmai susipažinti su pasaulio gyvūnais, aplankant vieną seniausių muziejų Lietuvoje – Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejų. Edukacinėje klasėje pateikiant vaizdines priemones vyksta paskaita-diskusija apie pasaulio gyvūnus, jų įvairovę ir paplitimą Žemės planetoje. Mokiniai kviečiami dalyvauti praktinėje veikloje - aktyviame ekspozicijos tyrinėjime - vaikščiojant po muziejaus sales, vartant su išskirtinių muziejaus eksponatų iliustracijomis, atrasti iliustacijose pavaizduotus gyvūnus ekspozicijose, o jų pavadinimus surašyti į laiptažodį.

Pažinimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Filmo kūrimo dirbtuvės „Dėmesio, filmuojam!“ (5–6 klasėms)

Kadangi, gyvename vaizdo kultūros laikais, todėl pasirinkta meno sritis - kinas - puikiai tinkanti priemonė kritiškai ir kartu savarankiškai vertinti aplinką, kasdienybę ir aktualijas Lietuvoje ir pasaulyje.  Dirbtuvėms vadovauja ilgametę edukacinių kino dirbtuvių patirtį turintis režisierius Antanas Gluskinas. Visa edukacijos veikla bus suskirstyta į tris dalis, kurių kiekviena atitiks filmo kūrimo etapą - pasiruošimą, filmavimą ir postprodukciją. Pirmajame filmo kūrimo etape - pasiruošime - dirbtuvių vadovas trumpos teorinės paskaitos metu pristatys pagrindinius scenarijaus rašymo taisykles bei kūrybnės grupės profesijų (režisierius, operatorius, garso režisierius, montažo, aktorius) funkcijas. Po paskaitos, moksleiviai pasiskirstys grupėmis (8-10 žmonės), kurios per nustatytą laiką kurs savo scenarijus pasirinkta tema ir pasirinkto žanro bei pasirinks kino profesijas, kurias norės išbandyti edukacijos metu. Pabaigę scenarijus, moksleiviai persikels į antrąjį filmo kūrimo etapą - filmavimą. Šio etapo pradžioje, vadovas trumpai papasakos apie vaizdo ir garso svarbą filme -supažindins su pagrindiniais kino gramatikos pagrindais: kameros pozicija ar filmavimo kampais, kadro dydžiais, garso takelio svarba, filmavimo aikštelėje esama tvarka..  Išklausę trumpą teorinį įvadą, moksleiviai savo išmaniaisiais įrenginiais (telefonai, planšetės) filmuos sukurtą scenarijų. Dirbtuvių vadovas po truputi pabūdamas su kiekviena grupe, padės filmavime savo pastebėjimais. Po filmavimo, bus trečiasis filmo kūrimo etapas - postprodukcija. Šio etapo pradžioje vadovas supažindins su montažo programomis bei pagrindais. Po to moksleiviai, padedami vadovo arba patys savo turimais įrenginiais, montuos savo filmą, ieškos jam tinkamos muzikos ar garsų, tinkamos spalvinės gamos. Kai montažas bus baigtas, edukacijos dalyviai peržiūrės sukurtus filmus bei juos aptars tarpusavyje - kas pavyko, o kas nelabai.  Moksleiviai savo filmus kurs mokyklos teritorijoje - viduje ir/ ar lauke.


Uždaroji akcinė bendrovė "Gintaro galerija"

Užsiėmimas susideda iš dviejų dalių: teorinėje dalyje mokiniai gali pamatyti originaliai ir meniškai pateiktą Baltijos gintaro susidarymo istoriją: nuo pušies riedančius gintaro lašus, keliaujančius po stiklinėmis grindimis, didžiulius gyvius, kažkada vaikščiojusius gintarmedžių giriose, natūralius gintaro gabalus, lietuvių gintaro žvejų sugaudytus neramioje Baltijos jūroje, gintaro spalvų ir formų įvairovę.
Inkliuzų galerijoje galima tarsi pro laivo iliuminatorius pažvelgti į prieš 50 mln. metų egzistavusį pasaulį ir išvysti tuomet gyvavusią florą ir fauną, saugiai užsikonservavusią gintaruose. Ypatingas eksponatas – driežiukas gintare, kokių pasaulyje rasite vos keletą.
Praktinėje dalyje pristatomi archajiški gintaro apdorojimo įrankiai. Lankytojai patys pasigamina gintarinį amuletą, kuris, pasak mūsų protėvių, ne tik puošia, bet ir saugo.
Sužino gintaro tikrumo testus, padedančius atskirti tikrą gintarą nuo padirbto.


Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Ekskursija „Mitologijos slėpinių takais“ pradedama Sirvėtos regioninio parko lankytojų centre, kurio pagrindinė vidaus ekspozicijos tema – mitologija. Informaciją apie esmines mitologijos sąvokas, baltų dievų pavadinimus, simbolių reikšmes ekskursijos dalyviai sužinos savarankiškai naudodamiesi ekspozicijoje esančiais informaciniais terminalais, klausydamiesi sakmių įrašų, žaisdami mokomuosius žaidimus, skaitydami simboliais užšifruotus tekstus ir pan. Ekskursijos vadovas gali padėti, rekomenduoti, kurias užduotis mokiniams atlikti pagal jų poreikius. Vėliau, susipažinę su mitologijos esme, kartu su ekskursijos vadovu aptarę savarankiškai surinktą informaciją iš Lankytojų centro vidaus ekspozicijos ir atlikę konkrečias užduotis, dalyviai kviečiami keliauti į senąjį Šventos mišką, kuriame įrengtas pažintinis takas mitologijos tema. Jame mokiniai aplanko 17 akmeninių skulptūrų baltų dievams. Pirmiausiai kiekvieną skulptūrą dalyviai analizuoja savarankiškai, t. y. aptaria ir įvertina tai, ką mato ir paaiškina, kaip supranta dievų pavadinimus bei jų vaizdavimą akmeninėje skulptūroje. Vėliau išklauso ekskursijos vadovo tikslesnio paaiškinimo apie autorių darbus ir sieja su savuoju asmeniniu supratimu, diskutuoja. Mitologinio tako ilgis – 1,3 m. Ekskursijos metu dalyviai taip pat turės galimybę pabūti natūralios gamtos apsuptyje, o ekskursijos pabaigoje pagros lauko muzikos instrumentais - visi drauge užbaigs kelionę po mitologijos pasaulį.


Objektų teatras - vis dažniau kultūrinėje erdvėje sutinkama sąvoka. Tarsi visi ją girdėjome, tačiau ar galėtumėte atsakyti, kas tai yra? Koks tai teatras, kokie jo specifiniai bruožai bei kuo jis skiriasi, o galbūt nesiskiria nuo klasikinio, tradiciškai suvokiamo lėlių teatro? Šiose kūrybinėse dirbtuvėse ne tik išgirsite atsakymus į visus šiuos klausimus, bet ir turėsite galimybę patys tapti objektų teatro kūrėjais - sukursite ne tik istoriją bet ir lėles, kurių pagalba perteiksite savo kūrybines idėjas. Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejaus edukatoriai kviečia sužadinti savo vaizduotę beribėmis objektų teatro galimybėmis ir susipažinti su šiuo unikaliu teatriniu fenomenu.
Paslaugos trukmė: 60min.
Priemonės: edukatoriaus pasakojimas, video pavyzdžiai, įvairūs daiktai - objektai
Tikslinė amžiaus grupė: 5 - 8 klasės.


„Skaitykem  ir vaizduokem pasakas žemaitiška“

Šios edukacijos tikslas: ugdyti pagarbą žemaitiškos tarmės vartojimui. Uždaviniai: puoselėti žemaičių kalbą. Pažinti žemaičių kalbos unikalumą ir archajiškumą, bei perteikti per pasakų skaitymą ir jų vaidinimą. Mes turime tiek daug gražių ir įdomių pasakų, kurias skaitome literatūrine lietuvių kalba, o gal pabandykime jas perskaityti žemaitiškai ir dar suvaidinti? Taip mes susipažinsime, kokia yra ta žemaičių kalba, pamatysime kaip vaizdingai ir įvairiai galime perteikti pasakos personažus.


Spektaklis ir edukacinė programa pagal Ukrainiečių pasaką ,,Pirštinė"

Spektaklį ir edukaciją pagal Ukrainiečių liaudies pasaką ,,Pirštinė“ kuria profesionali režisierė Livija Krivickaitė, kuri jau ne vienerius metus pristato savo meninę bei edukacinę veiklą būtent mokyklinio amžiaus vaikams. Spektaklyje vaidina penkti profesionalūs ,,Taško teatro“ aktoriai, sukūrę ir aktyviai pristatę publikai vaidmenis ne mažiau nei trijuose vaikiškuose spektakliuose. Šis spektaklis pagal Ukrainiečių pasaką ,,Pirštinė“ pasakoja apie penkis miško žvėris, susitikusius miške dėl žmogaus pamestos pirštinės. Visi žvėrys – be galo skirtingi, tačiau turintys tą patį tikslą – apsigyventi pirštinėje. Kiekvienas aktorius, kurdamas vaidmenį, atspindi skirtingą ydą, kuri spektaklio finale keičiasi į amžinąją vertybę. Aktorių subtiliai kuriami personifikuoti gyvūnų vaidmenys, ryškūs, tačiau visai neįprasti vaikų spektakliams kostiumai, bei netikėtos siužeto linijos kuria sklandų ir malonų stebėti vyksmą. Komiškos dramaturginės situacijos leidžia mokiniams į žmonių nesusikalbėjimą ir skirtumus pažiūrėti iš aukšto – tarsi patys jie tokių savybių neturėtų. Tačiau mokinių susitapatinimas su šiais personažais skatina juos mąstyti apie šiuolaikiniame pasaulyje taip trūkstamas vertybes – meilę, supratimą, susikalbėjimą, empatiją, pagalbą kitam ir palaikymą. Spektaklis sukurtas ir pritaikytas atlikti bet kokioje erdvėje, todėl mokiniai, nepriklausomai nuo jų mokyklos galimybių, turi progą jį pamatyti savo mokymosi erdvėse. Po spektaklio vykstančioje edukacijoje aktoriai pristato dalyviams pagrindines teatro sąvokas bei taisykles, diskutuoja su mokiniais apie matytą spektaklį bei jo meninius bruožus, pagrindinę mintį ir moralą. Mokiniai turi galimybę aktyviai įsitraukti į edukacijos eigą, žaidimo forma susipažinti su esminėmis vertybėmis. Mokiniai kviečiami dalintis savo mintimis bei jausmais, yra skatinami diskutuoti apie pasakos istorinį kontekstą bei atrasti savo galimą indėlį kuriant gražesnį pasaulį jau šiandien.


Edukacinis spektaklis „Ten, kur miega žuvys“

Edukacinis spektaklis "Ten, kur miega žuvys" vaikams
provokuos dialogui ir kvies pažinti savo elgesio pasekmes gamtai, ypatingai planetos vandenynams. Kūrybiniais
metodais lavins vaikų atidą ir aplinkosauginę savimonę ir pateiks sprendimus rūpintis mus supančia aplinka:
rūšiuoti atliekas, mažinti vartotojišką kultūrą, atsakingiau įsigyti naujus daiktus, senus daiktus pritaikyti pakartotiniam
panaudojimui. Pagrindiniai veikėjai savo kelyje susidurs su vaikams gerai pažįstamais daiktais: žaislais, baldais,
rūbais, vienkartine šventine atributika, išmaniais elektriniais įrenginiais ir kt., bei per jautrų santykį su jais ir supančia
aplinka, padės vaikams suprasti aplinkosaugos svarbą.


Užsiėmimo dalyviai prisidės prie vieno seniausių etninės kultūros lobių – audimo – gyvosios tradicijos išsaugojimo bei tęstinumo. Ugdys meilę istoriniam etnografiniam kultūriniam paveldui. Susipažins su audinių raštais jų paplitimu etnografiniuose rajonuose, senoviniu iš natūralių medžiagų dažymo būdu. Juostų raštus galės pritaikyti gaminat suvenyrus iš popieriaus, medžio ar gamtinės medžiagos. Galės juos pritaikyti buityje. Juostų raštų ornamentais pasipuošti drabužius. Naudoti, kaip lietuviškos tapatybės ženklą.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Programos tikslas supažindinti su restauratoriaus profesija bei muziejinių vertybių nykimo ir išsaugojimo subtilybėmis. Dalyviai susipažįsta su restauratoriaus profesija jo darbo subtilybėmis ir svarba kultūros vertybių išsaugojimui. Vaizdinės medžiagos, restauravimo pavydžių pagalba dalyviai supažįsta su restauravimo procesu, naudojamomis priemonėmis, darbo įrankiais. Naudojant restauravimo pavyzdžius dalyviai įvertina paveikslų ant medžio lentos ir drobės restauravimo skirtumus. Naudojant mikroskopą dalyviai gebės palyginti skirtingų audinių ir siūlų struktūrą. Edukacinės programos metu patys trumpam gali pabūti restauratoriais – išmoksta pasigaminti klijus, gruntą, atkuri trūkstamus piešinio fragmentus. Dalyviai turi galimybę pamatyti restauruojamus muziejaus eksponatus. Edukacinio užsiėmimo metu plečiamas dalyvių kultūrinis akiratis, skatinamas kūrybiškumas, ugdomi komunikaciniai gebėjimai.


Edukacinė programa "Aviukas muiliukas ir pakabukas"

Tradicinių amatų centras "Meniškas kaimas"

Programos metu vaikai dalyvaus dviejose praktinėse veiklose: pakabuko dekoravimo ir vilnonės plaušinės gamyboje. Pakabuko dekorui naudosime baltiškus simbolius, todėl iš pradžių susipažinsime su baltų simbolika ir zodiako ženklais, pritaikysite juos pakabuko gamyboje.moksleiviams demonstruojami senosios baltų kultūros zodiako ženklų pavyzdžiai. Diskusijos metu mėginama palyginti ir atrasti skirtumus tarp baltų kultūros ir šiuolaikinių zodiako simbolių. Įgytas žinias moksleiviai kūrybiškai interpretuos ir perteiks baltiškų zodiako ženklų simboliką ant degto keramikinio pakabuko, naudodami akrilinius dažus, želinius parkerius, laką. Antroje programos dalyje sužinos apie vilnos rūšis, apdirbimo būdus, gaminius iš jos, patys pabandys karšti vilną specialiu įrenginiu. Naudodami spalvotą vilną ir muilą, pasigamins savaime putojančią plaušinę. Pasigamintus pakabuką ir plaušinę, moksleiviai pasiima namo.


Tai kas pirma – kiaušinis, višta ar visgi dinozauras? Ar tikrai manote, kad žinote atsakymą į šį seniai sklandomą klausimą? Siūlome užsisakyti edukaciją „Nuo dinozauro iki vištos ir kiaušinio!“ ir kartu leistis kelionei laiku prieš milijonus metų. Edukacijos metu vaikai sužinos apie evoliucijos kaitą, apie vištų protėvius – dinozaurus, apie archeologinį paveldą. Užsiėmimo metu bus pateikti šešios dinozaurų savybės snaudžiančios vištų genuose, kaip mokslininkai teigia – vištos genome vis dar tebėra daug dinozauro DNR. Tad vaikams pateikiama ne tik sausa istorija apie pasaulio formavimą ir tuo metu egzistavusius gyvius, bet ir įdomūs faktai, kurie suteikia vaikams pažinimo džiaugsmą, sąmoningumą ir kūrybingumą. Faktai pateikiami vaikų kalba, kaip pavyzdžiui – dinozauro smegenys buvo riešuto dydžio ir jie nebuvo labai protingi, arba kad rijo akmenis, norėdami suvirškinti maistą skrandyje, ar kad dantys buvo banano dydžio. Keliausime kartu į praeitį – į triaso, juros bei kreidos periodus ir susitiksime įspūdingiausius priešistorės dinozaurus, augalus ir gyvūnus. Tyrinėsime priešistorinį pasaulį per potyrius, per vaizduotę ir praktinius užsiėmimus. Archeologinis paveldas mums suteikia galimybę susipažinti su žemėje paslėptais lobiais, vienas iš jų – suakmenėjusiais dinozaurų kiaušiniais, kurie įrodo, kad ir didieji mūsų ropliai – dinozaurai dėjo kiaušinius. Užsiėmimo metu moksleiviai skaptuos kiaušinius, ieškos dinozaurų embrionų. Darbas reikalauja kruopštumo, atsakomybės ir kūrybos. Taip pat užsiėmimo metu pastebimas nuostabus mokinių betarpiškas padėjimas savo draugams – kam nesiseka, padėti, ar kartu pasiekti norimą rezultatą. Didžiausia paskata – kad atrastą dinozauriuko embrioną, vaikai gali parsinešti namo, parodyti tėveliams tos dienos pasiekimą. Nesustokime ieškoti, nes vis dar galime atrasti naujus istorinius Žemės lobius.


Lėlių spektaklis "Arklio Dominyko meilė"

Marijampolės Petro Kriaučiūno viešoji biblioteka

Marijampolės Petro Kriaučiūno viešosios bibliotekos lėlių teatras „Trivainėlis“ pristato naują spektaklį „Arklio Dominyko meilė“, pastatytą pagal V. V. Landsbergio to paties pavadinimo pasaką. Paslaugos tikslas – per teatrinį pasakojimą plėsti vaikų kultūrinį akiratį, ugdyti sutarimo ir susikalbėjimo įgūdžius, meilės ir pagarbos jausmus kitoms kultūroms ir kitokiai nuomonei. Baltas laukinis arklys Dominykas įsimyli šiek tiek išpaikusią rugiagėlę. Artėjant šalnoms jis yra priverstas paslėpti ją po akmeniu, o pats iškeliauja į Afriką ieškoti rugiagėlės artimųjų. Keliaudamas jis susipažįsta su baltąja meška, begemotu, beždžionėle, kupranugariais ir kitais linksmais personažais, kurie įkūnija skirtingus žmonių charakterius, vertybes, pasaulio suvokimą ir labai įvairią mūsų visuomenės sandarą. Pavasarį Dominykas sugrįžta į Lietuvą ir apie savo pasakišką kelionę papasakoja vėl išdygusiai rugiagėlei. Arklys su rugiagėle bendrauja atvirai, nuoširdžiai ir truputį naiviai, tuo tarpu rugiagėlė pažinties pradžioje laikosi tam tikro atstumo, jos kalboje daugiau arogancijos, šaltumo, lepumo. Tai tarsi skirtingų kultūrų skirtumai. Tačiau vėliau viskas keičiasi. Rugiagėlė paprašo arklio Dominyko apsaugoti ją nuo vėjo, kad šis nesušaldytų. Kaip prisipažįsta rugiagėlė, tik meilė įprasmina visą gyvenimą. Spektaklyje ryškūs ir antraeiliai personažai, patraukiantys savitais charakteriais, atspindinčiais gyvenimo ir pasaulio įvairovę. Skirtingas veikėjų bendravimas ir supratimas leidžia suprasti ir toleruoti kitokias nuomones ir kitokias vertybes, tikėti savimi, siekti užsibrėžtų tikslų, vertinti tikrą draugystę. Spektaklis yra kupinas gerumo, švelnumo ir žaismingumo. Vyrauja draugystės, ilgesio, pagalbos kitam, noro susikalbėti motyvai, kas leidžia geriau suprasti darną ir teisingumą, bei gebėjimą visiems darniai pasaulyje gyventi. Spektaklio scenografiją kūrė dailininkė D.Ališauskaitė Zinovičienė, dėl režisūrinių sprendimų konsultavo režisierė, aktorė A. Sunklodaitė.


Edukacijos metu patirsite Druskininkų gamtos ir žmogaus glaudų ryšį ir sužinosite XIX a. kurorto vaistininkų paslaptį – kaip naudoti gamtos išteklius sveikatinimo procedūroms.
Pagal XX a. pr. Druskininkų gydyklų receptą patys maišysite natūralius ingredientus ir pasigaminsite spalvingas aromaterapines tabletes, kurias rekomenduojama namuose naudoti kojų vonelėms - mažiems ir dideliems - sveikatinimui ir relaksacijai.


Ekskursijos metu susipažinsime su Ukmergės religinių bendruomenių maldos namais (cerkve, bažnyčia, buvusi sinagoga), ritualų skirtumais ir panašumais. Aptarsime pagrindines šventes, atlikdami užduotis pasiaiškinsime kuo vienos religijos išpažinėjai skiriasi nuo kitos; kokie yra religiniai ženklai ir simboliai maldos namuose bei gi kokie visuomenės ir religijų santykiai? Diskutuosime kokie yra daugiakultūriškumo ženklai Ukmergėje ir koks vyrauja požiūris į kitų tautybių ir religijų žmones?


Edukacinis užsiėmimas Veikti ŽALIAI - matyti MĖLYNAI

Ko sieksime?
Per interaktyvias - kūrybines užduotis sieksime ugdyti užsiėmimo dalyvių ekologinį raštingumą, įvertinti savo indėlį tvariems ateities sprendimams, kurti saugią ir draugišką aplinką. Edukacinis užsiėmimas orientuotas į pažinimo, komunikavimo ir skaitmeninės kompetencijų ugdymą.
Ką veiksime?
Edukacinio užsiėmimo „Veikti ŽALIAI – matyti MĖLYNAI“ pagrindas – protmūšis, kuriame pateikiami uždari, atviri klausimai bei užduotys, kurios skatina moksleivių kritinį, analitinį bei loginį mąstymą, lavina komandinio darbo bei komunikavimo įgūdžius grupėje ir viešai. Užsiėmimo dalyviai įtraukiami dalintis, drauge generuoti idėjas, ieškant tvarių sprendimų aplinkos išsaugojimui. Refleksijai naudojamas kūrybinio rašymo metodas, suteikiantis galimybę kūrybiškai veikti ir geriau įsisavinti edukacinio užsiėmimo metu gautas žinias ir patirtis
Kur susitiksime?
Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centre, (pastatas už delfinariumo)


Orientacinis žaidimas “Detektyvas Paežerių dvare”

Orientacinis žaidimas vyks Paežerių dvaro rūmų parke. Dalyvių komandos, pagal duotas užduotis turi surasti objektus ar vietas.  Šio užsiėmimo tikslas  - aktyviai, per pažintį su dvarų kultūros paveldu, ugdyti mokinių sąmoningumą, bei skatinti savarankiškai tyrinėti Paežerių dvaro ansamblio aplinką.  Žaidimo uždaviniai: ugdyti vaikų pastabumą, gebėti atpažinti istorijos ir dvarų kultūros detales, aktyviai, savarankiškai tyrinėti. Dalyviai teisingus atsakymus galės surasti žemėlapyje, informaciniuose stenduose ar internete. Prie teisingo atsakymo vietos turi nueiti visa komanda  ir įsiamžinti išmaniuoju telefonu. Naudojami metodai: navigavimas,  vietų atpažinimas, teksto ar vaizdų paieška informaciniuose stenduose, mįslių įminimas. Siekiama, šio žaidimo ir savarankiško tyrinėjimo dėka, mokiniai geriau įsisavins Paežerių dvaro ansamblio ir Suduvos krašto dvarų kultūros svarbą. Žaidimą laimi, daugiausiai teisingų atsakymų surinkusi komanda, atlikusi per trumpiausią laiką.   Klausimų sudėtingumas pritaikomas atsižvelgiant į mokinių amžių.


Kūrybinės dirbtuvės su filmo peržiūra kino teatre "Minija"

Pasitelkiant kiną ir dirbtuves atliepti regiono kultūrinius poreikius, supažindinti su autoriniu kinu, jo istorija, plėsti kultūrinį akiratį, ugdyti kritinį ir kūrybinį mąstymą. Šiam tikslui pasiekti sudaroma speciali edukacinių filmų programa, skirta atliepti skirtingo amžiaus mokinių poreikius ir edukacinės dirbtuvės, kurių metu kuriami optiniai žaislai – taumatropai. Dirbtuvių metu dalyviai susipažins su kino priešistore ir išmoks pasidaryti judantį piešinuką - „popierinį gifą” bei taumaptropą. „Popierinis gifas“ - tai dviejų kadrų nesudėtingo judesio piešimas. Primena animacijos fragmentą. Greitai besikeičiantys kadrai sukuria tikro judesio iliuziją. Taumatropas - senovinis optinis žaisliukas - arba besisukantis stebuklas buvo populiarus 19 a. Tai kartoninis besisukantis diskas su piešiniu. Kiekvienoje disko pusėje yra dalis piešinio. Greitai besisukantys diskai optiškai sujungia abu piešinius į vieną. Tai smagus užsiėmimas, suteikiantis daug džiaugsmo ir autoriui, ir žiūrovui. Po dirbtuvių dalyviai kviečiami į kino salę, kurioje matys išskirtinę filmų programą. Programa sudaryta pagal temų aktualumą, kino kalbos išskirtinumą bei meninę vertę. Edukacinių filmų programa 1-6 klasėms: „Mano mama gorilla”, „Jokūbas, Mimi ir kalbantys šunys” , „Net ir pelės keliauja į dangų”, „Bintė”, „Romi salonas”, “Nepaprasta Maronos kelionė”. Filmų programa nuolat atnaujinama. Filmų aprašymai: www.mokausiiskino.lt


Edukacinė programa „Žąsies plunksna ant beržo tošies“

Pakruojo rajono savivaldybės Juozo Paukštelio viešoji biblioteka

Ar žinojote, kad Pakruojo Juozo Paukštelio viešosios bibliotekos VAIKŲ IR JAUNIMO ERDVĖJE  veikia „senosios gadynės“ mokykla?  Šioje mokykloje galėsite žąsies plunksna rašyti, piešti ant beržo tošies. Pateksite į tamsią patalpą, apšviestą tik žvakių šviesa. Jums bus pasiūlyta patirti vieną iš ano meto bausmių – klūpėti ant kampe supiltų žirnių. „Žąsies plunksna ant beržo tošies“ – originali edukacinė programa. Smalsu? Kviečiame apsilankyti.


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas TRISPALVĖ JŪROJE SAUGO

Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „Trispalvė jūroje saugo“ orientuotas į asmeninę, kultūrinę ir istorinę atmintį, pilietinį ugdymą. Praktinės veiklos kvies susimąstyti apie namus, jausmus, tikėjimą ir pasitikėjimą, apie laisvę ir atsakomybę, apie garbę ir pareigą. Apie viltį būti tokiais, kurie su tikėjimu ir viltim, su malda kėlė Trispalvę jūroje, kuriuos saugojo Trispalvė, kurie išsaugojo Trispalvę. Naujam gyvenimui bus prikelta istorija apie muziejuje saugomą autentišką, iki mūsų dienų išsaugotą, istorinę Lietuvos Karinio Jūrų laivyno vėliavą, puošusią pirmąjį karinio laivyno flagmaną – laivą "Prezidentas Smetona", vėliau II pasaulinio karo metu dingusią ir tik 2018 metais vėl sugrįžusią į laisvą ir nepriklausomą Lietuvą. Užsiėmimo metu dalyvių išjausta specialiai tam kompozitorės Ritos Mačiliūnaitės-Dočkuvienės sukurta meninė garso instaliacija bei žinomo popieriaus architekto Miko Malkovo sukurta šiuolaikinė erdvinė pop-up minties apie trispalvę jūroje interpretacija padės naujai atrasti jūrinę Lietuvą.


Edukacinio užsiėmimo metu, pasigaminę angelą iš linų pluošto, moksleiviai jį suvoks ne tik kaip dekoratyvinį elementą, bet kaip etninių tradicijų įprasminimą pritaikant jas šiandienoje. Užsiėmimo uždaviniai: 1. Supažindinti su tradiciniais lino auginimo, paruošimo ir apdirbimo procesais Lietuvoje nuo seniausių laikų iki šiandienos pasitelkiant video medžiagą (video filmų ištraukos „Lino kelias“, „Linelio istorija“). 2. Realiai pademonstruoti tarpinius lino gamybos proceso produktų pavyzdžius (lino pluoštas, pakulos, spaliai ir kt.). 3. Pristatyti plačias lino produktų panaudojimo buityje galimybes (pateiktys, vizualinė medžiaga). 4. Supažindinti su Angelo muziejaus eksponatais – angelais, pagamintais iš natūralių medžiagų (eksponatų pavyzdžiai). 5. Surengiant viktoriną, analizuoti platų lino produktų panaudojimo galimybių spektrą nuo kasdieninio vartojimo produktų iki sukurtų meno kūrinių. 6. Pasitelkiant pateiktus lino produktus, susikurti unikalų meno kūrinį - angelą iš lietuviško lino pluošto. 7. Atliekant refleksiją, apžvelgti moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu.


Ar teko girdėti žodžius: muštuvė, žibinčius, lauknešėlis? Kviečiame nusikelti į Lietuvos kaimą ir tuos laikus, kuomet šiuolaikinės technologios, be kurių neįsivaizduojama šiandieninė buitis, dar neegzistavo. Kiekvieną buityje naudotą daiktą valstiečiai pasidarydavo savo rankomis ir namuose laikydavo jam skirtoje vietoje. Per etnografinių daiktų istorijas ir galimybę paliesti, susipažinsite su įvairiausiais to meto darbais, kuriuos atlikdavo tiek suaugusieji, tiek jūsų bendraamžiai. Dalyvių laukia įdomios komandinės ir individualios užduotys.


Balio Sruogos „Dievų miškas“ (Nuotolinė paslauga)

Paslauga papildo lietuvių kalbos ir literatūros pamokų medžiagą, praplečia kultūrinį akiratį, naudinga ruošiantis brandos egzaminams.

Edukacinio užsiėmimo dalyviai susipažįsta su lietuvių literatūros klasiko Balio Sruogos asmenybe, gyvenimo iššūkiais karo ir pokario metais – kalėjimu hitlerinėje Štuthofo koncentracijos stovykloje, garsiosios memuarų knygos ,,Dievų miškas” parašymo ir publikavimo aplinkybėmis bei problemomis istorinio laikmečio kontekste. Mokiniai sprendžia klausimus, kuriems reikalingas kritinis mąstymas, kūrybiškumas. Išgirsta informacija aktualizuojama dalyviams sprendžiant virtualią viktoriną, taip lengviau įsisavinant žinias ir keliant diskusinius klausimus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Mokiniai nepažįsta lietuviškų pasakų personažų. Paprašius išvardyti, pradeda nuo užsieniečių rašytojų pasakų ar animacinių filmų veikėjų. Mūsų programos tikslas - populiarinti lietuvių literatūrą vaikams, pristatant žymiausias knygas, jų rašytojus bei dailininkus. Muziejuje turime daugybę siūtų, drožtų, lipdytų personažų, sukurtų pagal iliustracijas bei teksto aprašymus, taip pat daugybę rašytojų nuotraukų, užrašytų jų patirtų nuotykių, kurie kartais nugula į vėliau sukurtus kūrinius - šią įdomią informaciją pateiksime nuotolinio edukacinio užsiėmimo metu skaidrėse.
Pristatydamos personažus kalbėsime apie būdus, kaip juos pasigaminti iš įvairių antrinių žaliavų, ugdysime ekologišką mąstymą daiktus prikeliant antram gyvenimui. Mokiniai sužinos apie interjerines, pirštinines, šešėlių teatro lėles bei kaukes ant galvos. Tai skatins norą mylimą personažą sukurti patiems.
Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai žiūrės skaidres su informacija apie rašytojus, klausysis edukatorės pasakojimo, skaitys atrinktas ištraukas iš pasakų, diskutuos apie pasakos prasmę bei reikšmę vaiko pasaulėžiūros formavimuisi.


Fotograma-šešėlinio vaizdo drama (5-8 klasė)

Edukacija „Fotograma - šešėlinio vaizdo drama“ skirta 5-8 klasių moksleiviams, siekiant supažindinti juos su kūrybiška ir įtraukiančia fotografijos technika. Užsiėmimų metu vaikai kurs fotogramas – unikalius meno kūrinius, naudodami įvairius objektus ir šviesos šaltinius. Edukacija padės mokiniams suprasti šviesos ir šešėlio sąveiką, skatins jų kūrybiškumą ir eksperimentavimą. Praktiniai užsiėmimai lavins mokinių smalsumą ir tyrinėjimo gebėjimus, skatins analitinį mąstymą ir problemų sprendimo įgūdžius.

Edukacija vyks fotolaboratorijoje, raudonai apšviestoje aplinkoje, kuri suteiks autentišką fotografijos patirtį. Vaikai dirbs su mažais objektais, kruopščiai juos dėliodami ant fotopopieriaus, lavindami smulkiąją motoriką. Ši veikla ugdys rankų ir akių koordinaciją, tikslumą bei dėmesio sutelkimą.

Šis edukacinis užsiėmimas integruoja įvairias disciplinas – meną, mokslą ir technologijas, praturtindamas mokymo procesą. „Fotograma-šešėlinio vaizdo drama“  skatina aktyvų mokymąsi per praktinę veiklą, ugdo mokinių analitinius ir problemų sprendimo įgūdžius. Be to, ji padeda mokytojams įtraukti mokinius į kūrybinį procesą, skatinti jų smalsumą ir mokymosi motyvaciją, taip pat suteikia galimybių refleksijai ir savarankiškam mokymuisi.

Į edukacinę veiklą galima atsinešti savo smulkių daiktų, rekomenduojama pasitarti su Fotografijos muziejaus edukacinių užsiėmimų vadovu.

Fotografijos muziejaus edukacinių užsiėmimų vadovai - muziejininkai ir profesionalūs fotografai.


Edukacinė ekskursija „Laikinosios sostinės gatvėmis“

Kaip atpažinti tarpukario modernizmo pastatus? Į kokius kultūros renginius buvo kviečiami Laikinosios sostinės gyventojai? Koks buvo mėgstamiausias visų trijų Lietuvos tarpukario prezidentų patiekalas? Kodėl Kaunas buvo vadintas Mažuoju Paryžiumi? Kur Lietuvoje pirmą kartą suskambo tango melodijos? Į šiuos ir dar daug įdomių klausimų atsakymus išgirsite ekskursijos „Laikinosios sostinės gatvėmis“ metu. Pagrindinis edukacinės ekskursijos tikslas – interaktyviais metodais supažindinti moksleivius su tarpukario laikotarpiu Kaune. Ekskursijos uždaviniai: sudominti mokinius Laikinosios sostinės modernistinės architektūros elementais bei tarpukario kultūros aspektais; pateikti įdomių faktų apie žymias, reikšmingas tarpukario asmenybes; perteikti tarpukario miestiečių kasdieninio gyvenimo ypatumus; pasitelkiant mokinių pastabumą, įtraukti juos į miesto ir istorijos tyrinėjimą bei ieškoti teisingų atsakymų į pateikiamus klausimus. Ekskursijose naudojami metodai: gyvas pasakojimas istorinėje aplinkoje (Kauno Naujamiestyje), papildomas temine vizualine medžiaga (architektūros pavyzdžiai, archyvinės nuotraukos, to laikmečio daiktai), garsiniais elementais (išgirstama tarpukario laiku grota muzika), gastronominiais elementais (ragaujama) ir interaktyviomis užduotimis, klausimų atsakymų žaidimais, žemėlapio pažinimu. Siekiama, jog po ekskursijos mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie Laikinąją sostinę, gebėtų atpažinti įvairius jos istorijos ir kultūros elementus, suvoktų išlikusias vertybes, būtų motyvuoti toliau tyrinėti ne tik Kauno, bet ir savo gyvenamosios vietovės aplinką.


Etnokultūros paveldas Dieveniškių krašte

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Tai vienintelis šalyje istorinis regioninis parkas, kuriame vyrauja kultūrinis kaimo kraštovaizdis. Itin vertingi tebegyvenami gatviniai kaimai su gerai išlikusia rėžine žemėvalda. Čia gausu pilkapių ir pilkapynų, savitas Dieveniškių miestelis, šalies pakraštyje rymanti Norviliškių pilis. Edukacija vyks lankytojų centre. Ekspozicijoje- tūrinis žemėlapis, ant kurio medinės, su užuomina skulptūrėlės, po kuriomis  paslėpti sužymėti objektai.  1-4 klasių moksleiviai išgirs legendų, mitų apie mitologinius akmenis, tūkstantmetę istoriją menančius ąžuolus. Sukaupta etnokultūros paveldo ekspozicija leis iš arčiau susipažinti su senąja kaimo žmonių buitimi, padėsiančia geriau pažinti kultūros turtus. Edukacijos dalyvių  lauks užduotys, žaidimai, spėlionės.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Nuotaikingame užsiėmime aptarsite advento laikotarpio ir Kūčių dienos bruožus Suvalkijoje. Pildydami spalvingą darbotvarkę lyginsite Kūčių dienos darbus, ritualus, jų reikšmę su senosiomis ir dabartinėmis jūsų šeimos tradicijomis. Praktinėje dalyje susipažinsite su skirtingo pobūdžio Kūčių vakaro burtais: skaičiavimo, pėdavimo, rašymo, traukimo ir kitais. Sužinosite apie dovanų dovanojimo tradiciją ir iš balto molio pasigaminsite žaisliukų Kalėdinei eglutei, juos dekoruosite. Kiekvienam padovanosime po Kalėdinę dovanėlę.


Koncertas „Skambanti Europa“ – tai muzikinė kelionė, kurios metu klausytojai bus supažindinti su ryškiausiais Europos klasikinės muzikos kompozitoriais ir skirtingų kraštų muzikinės raiškos priemonėmis. Iliustratyvi programa leis patirti ir pažinti Prancūzijos, Austrijos, Italijos, Vokietijos, Vengrijos, Čekijos, Lietuvos, Lenkijos ir kitų Europos valstybių įvairių epochų klasikinei muzikai būdingas intonacijas, ritmus ir sąskambius. Programoje skambės kompozitorių W. A. Mozart, A. Dvorak, A. Vivaldi, G. Bizet, M. K. Čiurlionio, J. Strauss, F. Lehar, M. K. Oginski, F. Chopin, J. S. Bach kūriniai. Į muzikinę kelionę klausytojus palydės Lietuvoje ir užsienyje retas soprano, fleitos ir arfos trio: Milda Baronaitė – Gudeikienė (sopranas), Julita Puidokė (fleita), Gabrielė Ašmontaitė – Bačkuvienė (arfa).


Išvažiuojamasis tapybos ant šilko edukacinis užsiėmimas mokiniams Jūsų mokykloje. Jos metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Edukacijos metu susipažinsite su įvairiomis technikomis, sukursite paveikslėlį , ant natūralaus šilko, kuris jau bus su rėmeliu, todėl parsinešę iš karto galėsite kabinti ant sienos. Dalyviai išmoks dirbti naudojant spalvotų kontūrų techniką. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Šilko tapyba, dažų liejimas, puikiai tinka atsipalaidavimui ir kantrybei ugdyti. Dalyvauti gali kiekvienas to norintis. Net ir neturint meninių pagrindų, galima sukurti labai gražų akcentą Jūsų namų sienoms. Visos darbui reikalingos priemonės atsivežu.


Trakų krašto kultūros ir amatų asociacija

Edukacinės veiklos metu organizuojama ir įgyvendinama inovatyvi ir kūrybiškumą skatinanti veikla; taikomų metodų pagalba mokiniai bus skatinami generuoti idėjas, kritiškai mąstyti, kelti klausimus, įžvelgti sąsajas; bus sudarytos sąlygos mokiniams būti unikaliais, leisti kelti ir įgyvendinti savo idėjas; veiklos pritaikytos prie kiekvienos amžiaus grupės poreikių, žinių, galimybių priimti ir suvokti informaciją, formuoti mokinių kultūrinius įpročius; bus užtikrinti veiklų nuoseklumas, detalumas ir tarpusavio dermė; papildytos bendrąsios ir specialiąsios žinios, skatinant kūrybišką mokinių veiklą.
Atvykę į Trakų krašto tradicių amatų centrą vaikai susipažins su meduolių gamybos istorija, formomis, gamybos technologijomis. Palygins jas su dabartinėmis. Praktinėje dalyje kiekvienas vaikas kočios meduolių tešlą, gamins formą (formos pritaikomos šventiniam laikotarpiui Kalėdoms ir Velykoms). Bus mokinami dekoruodami su skirtingų spalvų glajumi, įvairiomis dekoravimui skirtomis formelėmis. Kol meduoliai keps vaikai išgirs pasakojimą apie kepimo tradicijas dvaruose.
Po edukacinės veiklos vaikai bus susipažinę meduolių gamybos istroja, gamybos technologijomis, formomis, tradicijomis, gebės atskirti natūralius produktus, domėsis sveikatai mažiau pavojingais produktais, juos pasigaminti ir naudoti.
Edukacinę veiklą veda Tatjana Maškevič - Trakų karaimė. Nuo 2017 metų tradicinių amatų centre vykdo Edukacines veiklas vaikams. Meduolių kepimo receptą išmokusi iš savo
mamos.


Edukacinė programa „Laimės pasaga“ Kurtuvėnų regioniniame parke, Kurtuvėnų dvaro sodyboje, Kurtuvėnų miest., Šiaulių
raj. Nuotaikingas pažintinis nuotykis 1-2 klasių moksleiviams netradicinėje mokymosi aplinkoje, pažinti paveldo vertybes,
sužadinti kūrybines galias. Tinkama turiningai atšvęsti mokslo metų pradžią ar pabaigą. Keliaudami pagal paslaptingo laiško
aprašymą ir senovinio žemėlapio nuorodas, vaikai ieškos dingusios "Laimės pasagos" Kurtuvėnų buvusio dvaro sodybos
aplinkoje, kur susipažins su senoviniais dvaro sodybos pastatais ir vietomis, atliks smagias užduotis, aplankys parodas Svirno galerijoje, pasmalsaus tarp milžinų lankytojų centro ekspozicijoje „Kraštovaizdžio įvairovė“.  Po programos galima su grupe paiškylauti dvaro parko poilsiavietėse ir pasidalinti nuotykių įspūdžiais. Suraskime prapuolusią Laimės pasagą ir tegul ji Jums atneša laimę!


Miesto, kuriame dainavo stogai, istorija

Edukacija vedama šiuolaikinėmis technologijomis atnaujintoje ekspozicinėje salėje, kurioje mokiniai gali patys prakalbinti XVII a. senuosius Kėdainių miesto gyventojus: škotą, žydą, vokietį, katalikę, evangeliką reformatą, šviesiosios gimnazijos gimnazistą ir netgi Radvilų dvaro augintinę kurtų veislės kalytę Karūną. Edukacijoje naudojamos kalbančios figūros mokinius vedžioja po viduramžių miestą ir pasakoja unikalias ir tikras XVII a. istorijas. Mokiniai ne tik žaismingai susipažįsta su XVII a. Kėdainių miesto istorija, patys atsiduria to laikotarpio miesto gatvėse, aikštėse, turguose, bažnyčiose, susipažįsta su prekybos ypatybėmis viduramžiais, sausumos ir vandens keliais, ėjusiais per Kėdainius, pavojingu pirklių gyvenimu.


Žemaitijos nacionalinio parko Platelių dvaro sodybos svirne, įsikūrusioje Žemaitijos nacionalinio parko ekspozicijoje dalyviai susipažins su senovės vaikų žaislais ir žaidimais Žemaitijoje. Veiklos metu pristatomi senoviniai žaislai ir supažindinami su žaislų žaidimų taisyklėmis. Dalyviai praktinio užsiėmimo metu patys pasigamins savo skudurinę lėlytę.


Ar žinote kokį istorinį kelią turėjo nueiti knyga, kad nugultų knygų lentynoje ar ant stalelio šalia lovos. Seniausios žinomos knygos rašytos ant molinių lentelių, papiruso ar pergamento rašinių net iš tolo nepriminė dabartinių knygų. Kaip knygos išsivystė į dabar mums įprastą formatą sužinosite apsilankę edukaciniame užsiėmime „Viduramžių knygos paslaptys“ Užsiėmime pasakojama apie knygų istoriją ir raidą, gamybos ypatumus ir amatininkus prisidėjusius prie knygos gimimo. Diskutuojama apie knygų aktualumą šiandien. Praktinėje dalyje dalyviai ugdys kūrybiškumą ir stengsis pritaikyti įgytas žinias maketuodami ir kurdami viduramžių knygų dizainu įkvėptą užrašų knygelės viršelį


Prieš 165 mln. metų po Veprių pievas braidžiojo dinozaurai, kol dangaus neaptemdė akmuo iš kosmoso... Nukritęs meteoritas išmušė 8 kilometrų skersmens kraterį, kuriame ir įsikūręs Veprių miestelis su daugybe trykštančių šaltinių ir begale magiškų vaistinių augalų. Neįtikėtina, bet dar ir šiandien randame dinozaurus menančių augalų... Edukacijos metu susitiksite su senojo žolininkystės amato puoselėtoja Rasa, kuri supažindins su ,,dinozauriškais‘‘ Veprių žolynais, jų poveikiu sveikatai, papasakos senąsias legendas, papročius, burtus, užmins linksmųjų augalų minklių (nepamiršime dovanėlių už teisingus atsakymus), pavaišins kvapniomis arbatomis... Visi kartu susimaišysime gardžios ,,Dinozaurų arbatos‘‘ (kurią parsivešite). Pertraukėlių metu skambės gyva, armonikieriaus atliekama muzika. Veprių meteorito kraterio "Dinozaurų žolynai" – teatralizuota edukacija, skirta pažinti lietuvių etnokultūrą ir istoriją per ryšį su gamta, pažintį su žolynais ir jų galia.


Demonstruojant autentiškus darbo įrankius, naudotus linininkystėje Klaipėdos krašte, supažindiname su lino apdirbimo keliu, įrankių pavadinimais bei paskirtimi. Pamokos metu vaikai patys bando linus minti, brukti, šukuoti, kočėlų pagalba lyginti audinį.


Koks Juozas Gruodis buvo vaikystėje? Kokius augintinius mylėjo labiausiai? Kodėl kompozitoriaus darbas yra taurus? Į šiuos klausimus mielai atsakysime edukaciniame užsiėmime, kuriame išsamiai supažindinsime su ekspozicija, pristatysime kompozitoriaus asmeninį gyvenimą, pomėgius, jo, kaip dirigento, pedagogo veiklą. Klausysitės J.Gruodžio muzikos kūrinių bei S. Gruodienės dienoraščių ištraukų, dalyvausite virtualioje viktorinoje. Po užsiėmimo vaikai gebės atpažinti Gruodžių namo interjero/eksterjero detales; žinos istorines asmenybes, gyvenusias šiame name, žinos pagrindinius Juozo ir Stasės Gruodžių gyvenimo ir kūrybos faktus bei gebės atpažinti J. Gruodžio kūrinių ištraukas.


Edukacinis užsiėmimas „Lipdytinė keramika“ (5-6 kl.)

Užsiėmimo pradžioje vaikai klausosi pasakojimo apie keramikos kilmę, puodininkystės tradicijas, molio savybes, gaminių degimo būdus, supažindinami su muziejuje saugomais archeologinės keramikos pavyzdžiais, Žemaitijos krašto keramikos ypatumais. Menamos mįslės apie molį. Vaikai įtraukiami į aktyvią diskusiją apie molio panaudojimo galimybes. Vaikai užsiėmimo metu nusilipdo pasirinktos paskirties indelį (dubenėlį savo mielam augintiniui, pieštukinę...) ir papuošia jį seniausiais dekoravimo būdais. Šio edukacinio užsiėmimo tikslas - skatinti vaikus domėtis liaudies keramika, padėti geriau pažinti keramikos raidą, taip geriau suvokiant tautos kultūros istoriją, pažįstant jos kaitą bei skirtingus bruožus atskirais laikotarpiais. Uždaviniai: pasitelkiant vaizdines priemones pristatyti vieną seniausių lietuvių liaudies amatų - keramiką, molio rūšis ir savybes; pasitelkiant muziejaus eksponatus supažindinti su žemaičių regiono keramikos ypatumais; įtraukti vaikus į diskusiją apie molio panaudojimą ir pritaikymą buityje, architektūroje, medicinoje, mene; sudaryti sąlygas patiems pajausti ir išbandyti molio plastiškumą. Metodai: pasakojimas, muziejaus eksponatų demonstravimas; diskusija; analizavimas; patirties pritaikymas; individualaus darbo metodas. Rezultatai: vaikai ugdysis socialinę, pažinimo bei kūrybingumo kompetencijas; puoselės bendravimo bei bendradarbiavimo įgūdžius; įgis lipdymo, dekoravimo ir kitų lipdytinei keramikai būdingų kompetencijų; įgis kūrybinės patirties; bus mokomi domėtis bei puoselėti senąsias kultūros tradicijas; įgytą patirtį gebės kūrybiškai pritaikyti.


Spektaklis vaikams „Didelė lietuviška pasaka“ išvažiuojamoji paslauga

Spektaklis kūrybiškai interpretuoja lietuviškas pasakas, sudėtas į visų laikų bene populiariausią pasakų rinktinę „Gulbė karaliaus pati“. Daugelį šių pasakų vaikai gerai žino, tačiau spektaklio kūrėjai siūlo netikėtą žvilgsnį į žinomas istorijas – kas nutiktų jei vieną kartą susitiktų skirtingų pasakų „Eglė žalčių karalienė“, „Devyniabrolė“, „ Dvylika brolių juodvarniais lakstančių“, „ Gulbė karaliaus pati“, „ Trys broliai“, „Stiklo kalnas“ veikėjai? Spektaklis sukuria tarsi naują pasaką, kurioje pasirodo ne vienas pažįstamas pasakų rinktinės veikėjas. Idėjinis spektaklio imperatyvas sukasi apie pasakose aptinkamas žiaurumo apraiškas, kurios glumina ne tik mažuosius žiūrovus, bet neretai ir suaugusiuosius. Spektaklio kūrėjai ieško būdo papasakoti ir paaiškinti pasakose vykstančius baisumus, skatinti vaikus nebijoti liūdesio ir pykčio emocijų. Tokiu būdu lavinamas emocinis vaikų intelektas, raginama nebijoti ir atvirai reikšti savo jausmus. Spektaklio centre berniukas, kuris ieško laimingos pabaigos, patiria įvairių išbandymų, nuotykių, turi atlikti įvairias užduotis, kol galų gale trečiasis brolis Jonas jam atskleidžia pasakišką išmintį apie laimingą pabaigą – svarbu ne pati laiminga pabaiga, o įgyjamos patirtys ir vertybės.


Edukacinis užsiėmimas JŪROS GYVŪNŲ REABILITACIJA PIEŠTUKU

Ko sieksime? Edukacinio užsiėmimo „Jūros gyvūnų reabilitacija pieštukais“ tikslas – pasitelkiant universalią meno kalbą ir inovacijas, suvokti gamtos ir žmogaus sintezę bei metaforų kalba ir spalvų magija bandyti pagydyti jūros gyvūną, sukuriant virtualų pasakojimą apie jūrų pasaulį. Edukacinis užsiėmimas vedamas Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centre įrengtoje ekspozicinėje erdvėje, pristatant reabilitacijos centro aktualumą ir poreikį išsaugoti Baltijos jūros biologinę įvairovę.
Ką veiksime? Pirmiausia trumpa pažintis su Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centro interaktyvia, Baltijos jūros problemas ir ne tik atliepiančia ekspozicija bei gyvūnų reabilitacijos centro patalpomis, jų funkcijomis ir žinoma pačiais slaugomais gyvūnais. Sekančioje veikloje edukacinio užsiėmimo dalyviai patys, pasitelkę interaktyvią užduočių knygą, bandys pagydyti jūros gyvūnus. Paskutiniosios veiklos metu bus atskleidžiamas edukacijos dalyvių išgydytų gyvūnų likimas, lydimas virtualaus, pačių dalyvių sukurto, pasakojimo apie jūrų pasaulį ir (savi)refleksija apie žmogaus ir gamtos sintezę.
Kur susitiksime? Edukacinis užsiėmimas vyksta Lietuvos jūrų muziejui priklausančiame Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centre (pastatas už delfinariumo)


Ši edukacija  skiriama 1-4kl. mokiniams.
Jos metu išmoksime patys praktiškai pasigaminti žvakes, susipažinsime su žvakės istorine raida iki šių dienų per žaidimą ir įdomias istorijas  ir pakalbėsime, kodėl žvakė buvo taip branginama mūsų protėviuose.
Antroje edukacijos dalyje ,  liedami palydėsime save kartu iki šių laikų, paliesdami ekologijos ir tvarumo temas bei žemės planetos išsaugojimo klausimą ir kaip tai siejasi bitėmis...

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinio užsiėmimo tikslas: moksleivius supažindinti su Advento laikotarpio tradicijomis ir papročiais, išmokyti pasigaminti Advento vainiką bei kalendorių, supažindinti su jų atsiradimo istorija ir reikšme. Uždaviniai: 1. Išmokyti grupės dalyvius iš įvairių gamtinių medžiagų pasigaminti Advento vainiką; 2. Išmokyti pasigaminti Advento kalendorių iš įvairių antrinių žaliavų, su gerų darbų užduotėlėmis, skirtomis visai klasei prasmingiau laukti Kalėdų.  Edukacijos metu mokiniai yra supažindinami su Advento laikotarpio tradicijomis ir papročiais, prosenelių gyvensena. Edukacijos metu išbandomos ir klausytojo (klausomasi edukatoriaus pasakojimo), ir kūrėjo, atlikėjo (gaminamas advento vainikas ir kalendorius) vaidmenys, skirtingos dalyvavimo edukacijoje raiškos ir komunikavimo su edukatoriumi formos. Paslaugos įgyvendinimo metu lavinama mokinių vaizduotė ir estetinis suvokimas, įgytos teorinės žinios apie advento vainiko ir kalendoriaus kilmę, iliustruojamos praktiškai – gaminamas klasę papuošiantis advento vainikas ir gerų darbų kalendorius. Visi tame procese gauna individualias užduotis, pavyzdžiui – sukurti ir užrašyti po gerą darbą, kurį turės atlikti klasės draugai, kasdien traukdami iš advento kalendoriaus po užduotį. Mokiniai yra laisvi savarankiškai reikšti savo idėjas, nors edukacijos metu yra pasiūlomi keli variantai, kokį kalendorių gamins mokiniai nusprendžia patys, taip pat ir tai, kokiu būdu bus dekoruojamas advento vainikas. Programos dalyviai gauna visas reikalingas priemones. Užsiėmimo metu iš natūralių gamtinių medžiagų, bei antrą kartą panaudojamų žaliavų gamina Advento vainiką bei kalendorių. Edukatorė demonstruoja, kaip paruošiamas karkasas, tvirtinamos atskiros detalės. Gaminant pasakojama apie Advento laikotarpį, darbus, kurie buvo dirbami, o kurie draudžiami, sekamos sakmės ir pasakojimai. Edukacinio užsiėmimo dalyviai išmoksta pasigaminti Advento vainiką bei kalendorių, sužino jo gaminimo subtilybes, prasmę ir svarbą mūsų kultūroje.


HERBAS – PRAEITIES PASAKOTOJAS (Nuotolinė paslauga)

Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Edukacinis užsiėmimas suformuotas iš dviejų dalių - teorinės ir praktinės. Teorinės dalies metu (skiriama 25 min.) užsiėmimo dalyviai supažindinami su heraldikos pagrindais: herbų atsiradimo istorija, jų kilme ir raida, sudarymo taisyklėmis, spalvomis, formomis, herbinėmis figūromis ir jų simbolika. Dalyviai stebės ir analizuos muziejaus ekspozicijos medžiagos pagrindu sukurtą vizualinę medžiagą, bus aptariama, kokios priežastys sąlygojo herbų atsiradimą Europoje, kur ir kodėl jie buvo naudojami, kokie asmenys ar institucijos juos turėjo, kokia herbų reikšmė šiandieninėje visuomenėje. Praktinės užduoties metu, veiklą moderuojant ir paaiškinant edukatorei, pagal aptartas taisykles gaminamas asmeninis herbas. Praktinei kūrybinei užduočiai reikalingos priemonės: kartonas, spalvotas popierius (raudonas, žalias, juodas, mėlynas ir auksinis arba geltonas, sidabrinis arba baltas), žirklės, pieštukai, klijai. Praktinės dalies eiga (skiriama 10 min.). Iš kartono pagal duotus pavyzdžius iškerpamas gotikinis skydas. Naudojant aplikacijos techniką skydo lauke komponuojamos savo pačių sukurtos ir iškirptos herbo figūros, kurių simboliai pasiskolinti iš gyvūnijos, augmenijos, gamtos ir mus supančios aplinkos. Aplikavimui naudojamos 4 pagrindinės klasikinės heraldikos spalvos: raudona, juoda, žalia, mėlyna ir metalo spalvos – auksas ir sidabras arba jas pakeičiančios – geltona ir balta spalvos. Apibendrinimas: pristatomojo pasakojimo kūrimas – kiekvienas herbo autorius gali trumpai pristatyti savo darbą, paaiškinti naudotų spalvų ir simbolių pasirinkimą ir reikšmę. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo 3–4 klasės pasaulio pažinimo ir pagrindinio ugdymo 5 klasių istorijos programas


Biržų rajono savivaldybės Jurgio Bielinio viešoji biblioteka

Ši pasakojimo edukacija supažindina su bičių reikšme žmonijos išsaugojimui žemėje, skatina sąmoningumą ir kūrybiškumą. Užsiėmimo metu bibliotekininkė kartu su dalyviais kurs pasakojimą apie bitę. Kuriant istoriją bus naudojamos pasakojimo kortelės, kurios padės ugdyti dalyvių kalbinę raišką. Edukacijos metu dalyviai įgys žinių apie bitės sandarą, jos gyvenimo ypatumus, kalbės, diskutuos apie gamtos užterštumą ir jos išsaugojimą ateities kartoms. Užsiėmimo metu dalyviai susikurs žaliąją erdvę: naudojant interaktyvias priemones pieš žydinčią pievą, kiekvienas dalyvis pasės į vazonėlį savo mėgstamos gėlės ar prieskoninės žolelės sėklą. Teigiamų emocijų stiprinimui bus naudojama kvapų terapija, dalyviai medituos, dainuos, mins mįsles apie bites. Edukacijos metu patirtus įspūdžius perteiks užsiėmimo pabaigoje pasigamindami magnetuką. Bus plėtojamos edukacijos dalyvių bendrojo ugdymo programoje įgytos komunikavimo, socialinės bei gamtamokslinės kompetencijos.


Geologijos istorija Lietuvoje prasideda Ventos krašte. Jau XIX a. pradžioje čia atvykęs Dionizas Poška rinko fosilijas
(vadindamas jas „akmeningais daiktais“). Vėliau čia atvyko ir tyrė daug mokslininkų, iš įvairių šalių. Papilės vardas
geologijos istorijoje – gana ryškus, dėl savo juros geologinio periodo radinių. Šios edukacijos metu moksleiviai ne tik ieško
fosilijų, bet ir trumpai susipažįsta su geologijos istorija Ventos krašte, per tai geriau ir iš įdomaus kampo pažindami ir
platesnę Lietuvos istoriją. Teorinėje dalyje moksleiviai trumpai supažindinami su Ventos krašto gamta ir geologija,
o taip pat su istorija. Teorinės dalies metu visi kartu su mokytoju vaikšto po Ventos regioninio parko lankytojų centro
ekspoziciją, kur yra labai geros priemonės teorinei edukacijos daliai: kompiuteriniai terminalai, holograminiai ekranai,
įvairūs stendai, taip pat liečiamieji stendai, tiranozauro-rekso maketas, ichtiozauro maketas, imitacinė atodanga, kur galima
tai pat šiek tiek kasinėti, ir pan. Po teorinės dalies moksleiviai pabandys sukurti savo Juros periodo paveikslą. Praktinės dalies metu visi vyksta į Papartinės atodangą (15 km), kur vyksta susipažinimas su populiariausiomis fosilijomis ir jų paieška (kasimas atodangoje ir atpažinimas). Šioje atodangoje daugiausiai yra juros geologinio periodo (150-200 mln. metų prieš dabartį) fosilijos: amonitai, belemnitai, dvigeldžiai ir pan. Rastas fosilijas - iš tų laikų, kuomet gyveno dinozaurai - moksleiviai gali pasiimti su savimi, tai yra pats geriausias suvenyras iš Papilės krašto.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Mušamųjų instrumentų istorija ir žmogus kaip mušamasis instrumentas

Koncertinė įstaiga Lietuvos nacionalinė filharmonija

Koncertas-pamoka skirta įvairaus amžiaus vaikams, skirta susipažinti su mušamaisiais instrumentais, sužinant jų atsiradimo istoriją, gamybos metodus, grojimo specifiką. Profesionalus perkusininkas Vytautas Švažas ne tik gros įvairaus žanro kūrinius, bet ir supažindins vaikus su mušamųjų instrumentų gamybos ypatumais. Taip pat pamokos metu bus įgyjamos žinios apie ritmą, jo svarbą muzikoje. Vaikai bus supažindinami su ritmo lavinimo pratimais, taip pat patys kurs įvairius ritmus ir muzikines improvizacijas pajungiant savo kūną ir jo skambesį.


Edukacinė programa „Piemenuko atributai (5 - 6 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Skatinti moksleivių domėjimąsi XIX a. pabaigos - XX a. pradžios piemenavimo tradicijomis.
1. Aktualizuoti piemens vaidmenį šiuolaikinėje kultūroje, akcentuojant jo socialinius, komunikacinius, meninius gebėjimus.
2. Tyrinėti vertingiausius etnografinius eksponatus - piemens reikmenis, akcentuojant menines jų savybes, ankstesnių kartų grožio supratimą.
3. Mokyti tarškynės dekoravimo naudojant spalvinio kontrasto principą, taikant tradicinio meno komponavimo principus.
4. Skatinti vaiko socializaciją bendruomenėje žaidžiant.
5. Ugdyti tvaraus vartojimo įpročius.
Mokinių dėmesys sužadinamas apskritojo stalo diskusija.  Diskutuojama, kokiu mastu piemenavimas XIX a. pab. - XX a. pr. pavadavo mokyklą, kai nebuvo formalių mokymo įstaigų. Ganymas pristatomas kaip pirmoji būsimųjų  medžio drožinėtojų - dievdirbių ir audėjų mokykla. Didesnis dėmesys skiriamas piemens reikmenims. Surengiama fotosesija; žaidžiami piemenų žaidimai. Klausomasi ir mokomasi Aukštaitijos piemenų raliavimo dainų. Išryškinama signalinio muzikos instrumento - tarškynės svarba piemeniui. Demonstruojami muziejiniai eksponatai - įvairių tipų tarškynės: volelinė, plaktukinė, lentelinė. Iš atskirų detalių surenkama, sutvirtinama ir dekoruojama tarškynė. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu. Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins ir vertins tradicinės bendruomenės vertybes: ankstesniųjų kartų patirtį, darbštumą, atsakomybę,  analizuos ir interpretuos liaudies dailės pavyzdžius, realizuos savitas kūrybines idėjas, dekoruodami tarškynę, pritaikys įgytus gebėjimus naujuose kūrybiniuose projektuose. Veiklos įgyvendintojas: Jonavos kultūros centro Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


„Kinas po žvaigždėmis. Junior“ – jau antrą dešimtmetį organizuojamo ir žiūrovų meilę pelniusio festivalio „Kinas po žvaigždėmis“ renginys, skirtas išskirtinai jaunajai auditorijai, 5-11 klasių mokiniams. Kaip ir jo pirmtakas, „Kinas po žvaigždėmis. Junior“ sieks supažindinti mokyklinio amžiaus jaunuolius su vertais dėmesio kino klasikos kūriniais ir taip skatins juos domėtis filmais, padariusiais didelę įtaką jaunimo šiais laikais mėgstamai kino kultūrai. Festivalis taip pat planuoja profesionalius filmų pristatymus, suteikiančius jaunajai auditorijai žinių apie filmų sukūrimo kontekstą, istorinį laikotarpį, skirtingais dešimtmečiais vyravusias kino kryptis. Su festivalio partnerių pagalba ketinama rengti įvairias kūrybines dirbtuves ir paskaitas, sieksiančias supažindinti su kino kūrimo procesu. Taip tikimasi paskatinti domėtis ne tik filmu, kaip finaliniu kino kūrimo proceso produktu, bet ir suteikti daugiau žinių apie patį kino kūrimą, jo etapus, kūrybinę grupę, jos vaidmenis.


VIRTUALI PALANGOS ISTORIJA: NUO ŽVEJO TROBELĖS IKI GRAFO RŪMŲ
Edukacinė programa istorijos, dailės, geografijos ir ekonomikos temomis
MOKYMOSI UŽDAVINIAI

1. 3D filmo pagalba mokiniai įgys bendrą keletos šimtmečių Palangos miesto istorijos vaizdinį, suvoks kurorto vystymosi etapus.
2. Mokiniai bus skatinami įsiminti pagrindinius edukacinėje medžiagoje matytus Palangos architektūros ir infrastruktūros objektus bei istorines asmenybes.
3. Bus siekiama mokinius įtraukti į diskusiją apie istorinius ir šiuolaikinius Palangos miesto architektūros, infrastruktūros ir memorialinius objektus.
4. Mokiniai bus skatinami pateikti pasiūlymus apie vieną veiklą/įrengimą/pastatą, kurį mieste norėtų “atkurti” ar “sukurti” bei argumentuoti kodėl.

VEIKLOS TIKSLAS - įtraukiai supažindinti mokinius su Palangos miesto istorija, architektūra ir svarbiausiomis čia gyvenusiomis asmenybėmis, bei paskatinti galvoti apie galimą tolesnę kurorto plėtrą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ebru menui naudojamas ebru indas, kuriame yra sutirštintas vanduo. Šio vandens paviršius yra padengiamas, natūraliais,
ebru menui skirtais dažais. Vėliau vandens paviršiuje suformuojamas autoriaus pageidaujamas vaizdas, kuris gali būti
perkeltas ant popieriaus, keramikos, medžio, audinio ir kitų paviršių. Šiame mene naudojamos tik natūralios medžiagos,
kurios nekenksmingos nei sveikatai, nei aplinkai. Visas procesas išlikęs autentiškas, kaip ir buvo atliekamas 15 amžiuje. Ebru
popierius, kuris buvo patobulintas Anglijoje ir Amerikoje pasižymi skirtumu atsižvelgiant į šių šalių meno suvokimą. 16
amžiuje ebru popierius buvo naudojamas, kaip popierius įvairiems vidiniams ir išoriniams knygų papuošimams ir rankraščio
aplankams. Ebru užsiėmimo metu susipažinsite su ebru meno kilme ir istorija, pirmaisiais ebru menininkais bei jų kūriniais.
Taip pat nagrinėsite ebru santykį su kitais rytų menais. Susipažinsite su spalvomis bei išbandysite pagrindines ebru technikas
bei elementus, tokius, kaip Battal Ebru - battal (burbulų); Gel-Git Ebru su - greita kaita; Tarakli Ebru – šukavimas; Bulbul
Yuvas? Ebru – lakštingalos lizdas; Sal Ebrusu - Skara iš Ebru ir daugybę kitų. UNESCO kultūros paveldo saugoma tapyba ant
vandens EBRU – tai meno forma, nepaliekanti abejingų dėl nesunkiai gaunamo gero rezultato, greitai kintančio proceso,
neįprasto spalvų ir formų žaismo bei netikėtumo. Piešimas atliekamas specialiame inde ant sutirštinto vandens dažų teptuku
ištaškant foną, o vėliau specialiomis lazdelėmis formuojami patys įvairiausi ir spalvingiausi ornamentai. Kūrinys nuo vandens
paviršiaus perkeliamas ant popieriaus lapo. Piešimui naudojami visiškai natūralūs tradiciniai tapybos ant vandens EBRU
meno dažai, nekenkiantys žmogui ir gamtai. Kiekvienas dalyvis susikuria po 2 A4 formato piešinius.


Kūrybinės teatro dirbtuvės paaugliams per teatrinės raiškos priemones padės moksleiviams sustiprinti savivertę, ugdys holistinį aplinkos suvokimą, skatins gilinti ir plėsti meninę patirtį. Užsiėmimų metu kartu su moksleiviais darysime įvairius vaidybinius trenažus, skirtus dėmesio valdymui, atmosferos/erdvės pajautimui, vaizduotės lavinimui, koncentracijai, emocinei atminčiai, bendradarbiavimui, tempo-ritmo pojūčiui, balso pažinimui ir valdymui ir tt. Improvizuotose situacijose pagal paskirtas temas, rengsime sceninius etiudus


Fenomenais grįsto ugdymo metodas, kuris taikomas šiame užsiėmime, skatina smalsumą ir mokinių savarankiškumą bei kviečia juos stebėjint skirtingus kultūrinius, socialinius ar kitokius įvykius kelti klausimus. Šio užsiėmimo metu vaikai tyrinės meno kūrinius esančius STASYS MUSEUM ne tik akimis, bet ir  kitais pojūčiais – garsu, lytėjimu, kvapu ar net judesiu. Jie bus kviečiami tyrinėti instaliacijas, paveikslus, fotografijas ir filmus per skirtingas jusles ir aiškintis, kaip pojūčiai veikia mūsų suvokimą. Klausimai, tokie kaip „Ką menas gali jausti?“ ar „Kokį garsą skleidžia šis paveikslas?“, padės vaikams išplėsti savo suvokimą apie meno kūrinius ir jų prasmes.

Vaikai įgis šiuolaikinei kultūrai būdingų kūrinių interpretavimo įgūdžių, išmoks susieti savo pojūčius su kūrybinėmis patirtimis. Jie lavins kūrybinį mąstymą, mokysis išreikšti savo jausmus ir idėjas bei kurti remdamiesi ne vien vizualiais įspūdžiais, bet ir sensorinėmis patirtimis. Interaktyvios veiklos, tokios kaip tekstūrų, šviesos ir šešėlių tyrinėjimas, padės ugdyti vaikų pastabumą, vaizduotę ir kūrybiškumą.

Užsiėmimo eigoje vyksianti refleksijos dalis skatins dalyvius dalytis savo įžvalgomis, aptarti, kaip pojūčiai padėjo jiems suvokti meną, ir tobulins jų gebėjimus kritiškai mąstyti bei argumentuoti savo mintis. Be to, vaikai lavins bendravimo įgūdžius, dalindamiesi savo kūrybos patirtimis su kitais.


Kokias paslaptis slepia vanduo? Kas būtų, jei vanduo staiga išnyktų arba taptų nebevartotinas? Šioje inovatyvioje, STEAM ugdymu grįstoje edukacijoje, kartu su vaikais, gilinsimės į vandens svarbą šiuolaikiniame pasaulyje. Teorinėje dalyje aiškinsimės, kuo svarbi ekologija ir kaip pramonė ir kasdienis žmogaus elgesys prisideda prie taršos mažinimo ar didinimo. Diskusijos metu, atrasime būdus, kuriais kiekvienas iš mūsų gali prisidėti prie vandens užterštumo mažinimo. Praktinėje dalyje imituosime vandenynų taršą, atlikdami nepavojingą vandens cheminį eksperimentą.


Ką man pasakoja Vaižganto namuose esantys daiktai

Edukacinės programos dalyviai išklauso pasakojimą apie Juozą Tumą-Vaižgantą, jo vaikystę, gyvenimą Kauno senamiestyje įsikūrusiuose namuose, apie muziejų ir jame esančius memorialinius daiktus. Tuomet gauna užduočių sąsiuvinius, kurio puslapiuose kalbama vis apie kitą buto kambarį. Edukacinės programos dalyviai atlieka pateiktas užduotis, mėgindami prisiminti edukatoriaus pasakojimą arba ieškodami atsakymų, tyrinėjant muziejaus eksponatus. Mokiniai yra kviečiami piešti, rašyti, kurti, skaičiuoti, kalbėti apie rašytojo meilę žmonėms, gamtai, gyvūnams. Spalvingi užduočių sąsiuviniai – puikus prisiminimas apie muziejų ir naudinga medžiaga naujų žinių pakartojimui! Juos vaikai gali parsinešti namo, įspūdžiais aplankius muziejų pasidalyti su artimaisiais. Edukacinės programos metu yra lavinamas mokinių dėmesingumas, kūrybingumas, bendradarbiavimas ir pasitikėjimas savimi.


Edukacinis užsiėmimas „Senoji Šiaulių miesto „Lobyno saugykla“

Buvusios miesto iždinės (banko) pastatas yra pačiame miesto centre, istorinėje jo dalyje. Tai vienas iš nedaugelio išlikusių XX a. pradžios istorinių pastatų Šiauliuose (architektas - Stanislovas Kačkovskis). Edukacinis užsiėmimas skirtas pristatyti mokiniams buvusią miesto iždinę/banką kaip saugomą kultūros paveldo objektą. Jo metu supažindinsime mokinius su pastato raidos istorija, papildydami ją nuotraukose užfiksuotais vaizdais, pačiu iždinės pastatu, čia esančiais eksponatais. Apžiūrėję neoklasicizmo stiliaus banko statinį, įvertinsime objekto architektūros pokyčius nuo statybų pradžios (1907 – 1908 m.) iki dabartinių laikų, apžiūrėsime senovinius seifus, išlikusius banko eksponatus, sukauptą pinigų kolekciją, pasivaikščiosime po buvusio banko erdves. Bus sudaryta galimybė mokiniams prisiliesti prie šių istorinių eksponatų. Užsiėmimo metu vaikams bus pateikiamos trumpos pastabumą ir dėmesingumą lavinančios užduotys, praktinės veiklos („Išlankstykime popierinę piniginę“, viktorina „Pinigai, pinigėliai...“, „Pagalvokime apie vertybes“ ir kt.). Dalinsimės patirtais įspūdžiais ir emocijomis.


Romantizmo laikų menininkų vaizduotę įkvėpdavo gamtos stichijos, o vienišas genijus simbolizavo epochos dvasią. Užsiėmimo metu susipažinsime su lietuviškojo Romantizmo kūriniais. Tyrinėsime dailininkų Jono Rustemo, Kanuto Rusecko, Vincento Dmachausko, Vincento Smakausko bei kitų paveikslus. Pajausime to meto atmosferą nagrinėdami žymiausių, su Vilniumi susijusių poetų – Adomo Mickevičiaus, Vladislavo Sirokomlės, Juozapo Ignoto Kraševskio kūrybą ir gyvenimą. Praktinėje užsiėmimo dalyje apsirengsime 19 amžiaus drabužių kopijomis ir įsijausime į to meto gyvenimo kasdienybę, žaisime žaidimus bei fotografuosimės fotosesijoje.
*Galima pasirinkti interaktyvią knygą, kurioje pateikiama papildoma medžiaga apie romantizmo laikotarpio meną, nuotraukų galerija, užduotys, kryžiažodžiai. Knyga rekomenduojama vyresnių klasių mokiniams.


Integrali istorijos pamoka „Rūtos“ šokolado muziejuje

Susipažinkite su šokolado istorija bei saldainių fabrikų atsiradimo Lietuvoje istorija integraliai ir interaktyviai mokydamiesi istorijos ir geografijos žinių bei gilindami pilietiškumo pagrindus.

Dalyvaudami šioje pamokoje moksleiviai gilins mokykloje įgytas žinias apie mainus, romėniškų skaičių rašybą, istorinio amžiaus apskaičiavimą. Ekskursijos metu vaikai ne tik susipažins su šokolado istorija bei kaip ji keitėsi per 5 tūkstančius metų, bet ir gaus užduotis, kuriose turės parašyti muziejaus eksponatų sukūrimo metus. Vaikai susipažins su senąją centrinės Amerikos kultūra bei tradicijomis. Sužinos apie Lietuvos pramonės augimą ir plėtrą, taip pat – pramonės perversmo įtaką ekonomikai. Vaikai prisimins Lietuvai svarbias ir reikšmingas asmenybes – dr. Joną Basanavičių, lakūnus S. Darių ir S. Girėną.


Moksleiviai bus supažindinti su kūrybiškumo galia mūsų visuomenėje. Pažiūrės trumpą filmuką. Po to bus pakviesti apžiūrėti įvairia technika skirtingų žmonių sukurtų darbelių. Tai ir paveikslai iš senų žurnalų, odos atraižų, gamtinių medžiagų. Suvenyrai, įvairios dekoracijos, stalo žaidimai. Tai ir ištaiginga pasakų pilis iš bulvių traškučių indelių ar net linksmas žaidimas iš senos popierinės dėžės. Po susipažinimo su kūrybiniais darbeliais, moksleiviams bus pasiūlyta patiems, pasitelkus fantaziją, pasigaminti taikios planetos žvaigždę iš popieriaus ritinėlių. Savo kūrybinį darbą jie galės parsinešti namo.


Meninė edukacija „Mandalos iš spalvoto smėlio“

Tai spalvų kupina edukacija, kurioje dalyviai susipažins su mandalų kūrimu ir jos atsiradimo istorija bei svarba mūsų
gyvenimui. Mandala - tai vidinio žmogaus pasaulio, žmogaus dalios atspindys. Kartu pasinersime į spalvoto smėlio terapiją,
kuri leis laisvai išreikšti savo mintis, emocijas, nuotaikas. Ugdysime vidinę harmoniją, savęs pažinimą, susikaupimą, didesnį pasitikėjimą savimi ir savo jėgomis. Susipažinsime su Rytų kultūros mandalų kūrimu ir sužinosime kaip jos pasireiškė
lietuvių kultūroje. Klausysimės meditacinės muzikos ir susikursime aplinką su atviru ir nuoširdžiu buvimu kartu. Kiekvienas
vaikas pasigamins po nepaprastą prisiminimą - mandalos piešinį, kurį galės parsinešti namo, o įgyta patirtis moksleiviams
padės kituose ugdymosi procesuose bei visuomeninėje veikloje.


Muzikinė-edukacinė programa "Nemunėlio Lietuva"

Per žalias pievas, pasisveikinęs su Baltąja Ančia, Nemunas įteka į Lietuvą. Jis sustingęs ir tylus, senovėje gyvenę žmonės upę pavadino Nemunu, nes žodis "nėmas" reiškia nebylus. Tačiau ne toks jis ir nebylus, nes tekėdamas per Lietuvą papasakos daug istorijų... Taip prasideda edukacinė programa "Nemunėlio Lietuva". Muzikos ir pasakojimų pagalba plaukiame skirtingais Lietuvos regionais -nuo Dzūkijos iki Mažosios Lietuvos. O istorjių, padavimų, vietovardžių, keistų augalų ir gyvūnų žuvų rūšių begalės. Tikras informacijos srautas užpildo galveles ir nuteikia įdomiai kelionei per Lietuvą. Gyvai skambanti muzika, nuotaikinga vaidyba, muzikinės išraiškos priemonės bei interaktyvus bendravimas- tai puikūs elementai šiuolaikiniam klausytojui. Šiuo projektu norime paskatinti jaunuosius klausytojus domėtis Lietuvos praeitimi ir istorija, pažinti Lietuvos geografiją, puoselėti kultūrą ir tradicijas, tapti puikiais savo tėvynės partiotais.


Daiga Padaiga: grūdai kulinariniame Lietuvos pavelde ir šiuolaikinėje mityboje

Daiga Padaiga (žaislas - "grūdo daigelis") vaikams pasakos ir kvies diskutuoti apie grūdų reikšmę Lietuvos etninėje kultūroje, praktiškai ir kūrybiškai įtraukiant į grūdų pažinimo edukaciją. Pirmoje dalyje, vaikai aptars kas yra grūdas, kuo grūdai buvo svarbūs lietuvio tradicinėje kasdienybėje, kaip atsispindi kulinariniame pavelde (pvz. duonos gaminime) ir senoviniuose patiekaluose (pvz. Kūčia), koks grūdų vaidmuo dabar, ar kinta patiekalai iš grūdų. Diskutuos apie grūdo kelią iki duonos, Senovinę Kūčią - iš ko ji padaryta, iš kur kildinamas žodis "Kūčia" ir kokie grūdai buvo naudojami patiekalui gaminti. Kartu su Daiga Padaiga apžiūrėsime grūdus, degustuosime daigintas sėklas, sužinosime kaip pasigaminti senovinį lietuvių patiekalą Kūčią (šventei pavadinimą suteikęs Kūčių valgis iš įvairių grūdų, paskanintų medumi). Antroje dalyje, Daiga Padaiga skatins vaikų kūrybiškumą: pasitelkiant įvairius grūdus vaikai dekoruos indelius, į kuriuos vėliau, praktinėje trečioje dalyje, pasisodins sudaigintus grūdus. Praktinė paskutinioji dalis suteiks daug džiaugsmo ir skatins atsakomybę, nes sėkmingai pasisodinus pradaigintus grūdus, pvz. kviečius, rezultatas - Velykų žolytė, kuria puošiama tradicinė lietuvių šventė Šv.Velykos


Pažink Mūšos tyrelio pažintinį taką kitaip

Tikslas: Gilinti 9-12 klasės mokinių žinias apie Mūšos tyrelio pažintiniame take unikalios gamtos formavimasį, kultūrinius objektus, istorinius įvykius, mitologiją.
Uždaviniai: 1. Mokyti mokinius „skaityti“ žemėlapį, orientuotis erdvėje; 2. Ugdyti mokinių gebėjimą rasti sąsajas tarp įvairių gamtos ir kultūros objektų, lietuvių papročių, tradicijų ir šiuolaikinio  žmogaus  gyvenimo būdo. 3. Ugdyti tapatumo, pasididžiavimo savo šalimi jausmą, siekį domėtis gamtos ir kultūros paveldu ir atsakomybę už jo išsaugojimą.
Veikla: programos dalyviai individualiai arba grupėmis turės atlikti į vairias gamtos, kultūros pažinimo užduotis: rasti tam tikrus Mūšos tyrelio pažintiniame take esančius objektus, atlikti su tais objektais susijusias užduotis: rasti mitologinius bruožus, vizualizuoti, ieškoti sąsajų su lietuvių literatūra ir kt. Pagrindinis veiklos metodas: orientacinės varžybos.
Siektini rezultatai: 1. Gebėjimas orientuotis pažintiniuose takuose, derinant turimą ir naujai įgytą patirtis; 2. Gebėjimas sujungti materialųjį ir nematerialių lietuvių tautos kultūrinį paveldą su gamta; 3. Išaugęs tapatumo, pasididžiavimo savo šalimi jausmas.
Metodai: Orientacinės varžybos, individualios ir komandinės užduotys, refleksija.
Priemonės: žemėlapiai, užduočių lapai, asmeniniai telefonai.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Spektaklis paaugliams ir jaunimui „Man šiandien – Hamletas“

Daugiau nei 400 metų viso pasaulio scenose statomas „Hamletas“ seniai nebėra tik literatūros ir teatro kanonas. Hamletas – tai ir tam tikras pasaulio suvokimo būdas, nuotaika, dvasinė būsena, pažįstama daugeliui iš mūsų. Šiame spektaklyje Hamletas yra paauglys - maištaujantis, nesitaikstantis, abejojantis savimi ir kitais, nesuprastas, nusivylęs, bet giliai širdyje trokštantis taikos su savimi ir pasauliu. Ar mūsų „sugverusioje gadynėje“ dar įmanomas dialogas, susikalbėjimas tarp skirtingų kartų, pagarba kitokioms vertybėms? Spektaklyje lengvai atsekamos pagrindinės pjesės „Hamletas“ siužeto linijos, temos, personažai, tačiau originalus V. Šekspyro tekstas čia persipina su šiuolaikinės kalbos inkliuzais ir elgesio modeliais. Režisierė Ieva Stundžytė laisvai interpretuoja, perdėlioja, papildo pjesę šių dienų kontekstais ir išraiškos priemonėmis – spektaklyje labai svarbi muzika, judesys, choreografija. Kūrėjai drąsiai imasi užduoties suprantamai perteikti pjesėje keliamus sudėtingus egzistencinius klausimus ir kartu nebanaliai atskleidžia tai, kas šiandien aktualu jaunam žmogui neišsemiamose „Hamleto“ potekstėse. Lietuvos mokyklų moksleiviai pagal programą su V. Šekspyro „Hamletu“ susipažįsta tik 11 klasėje, kai jau daugelis moksleivių turi susiformavusius skaitymo ir interpretacinius įgūdžius, neretai ribojamus vienintelės, „teisingos“, vadovėlinės interpretacijos galimybės. Šio spektaklio sumanytojai mano, kad su Šekspyro kūryba prasminga susipažinti ankstyvojoje paauglystėje, kai dar tik formuojasi pasaulėvoka, esminiai savivokos pagrindai ir teatro meno suvokimas. Šis paaugliams skirtas „Hamletas“ būtų pirmas tokio pobūdžio bandymas profesionaliame Lietuvos teatre. Spektaklio kūrėjai prisiima iššūkį ne tik suprantamai papasakoti sudėtingą istoriją, bet ir nebanaliai perteikti žiūrovams tai, kas glūdi Šekspyro tekste ir kūrybinės komandos sumanyme.