Edukacinė programa „Atlaidų tradicija: kermošinių saldainių gamyba“ (5 - 8 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: Aktualizuoti atlaidų švenčių tradicijas. Uždaviniai: 1. Skatinti moksleivių domėjimąsi atlaidų metu vyravusiomis vaikų ir jaunimo veiklomis, bendruomeninėmis tradicijomis. 2. Supažindinti edukacijos dalyvius su kermošinių saldainių gamybos istorija, saldainių formų įvairove. 3. Sudominti mokinius atlaidų saldainių gamybos technologija. 4. Mokyti formuoti ilguosius atlaidų saldainius bei juos dekoruoti. 5. Skatinti vaiko socializaciją bendruomenėje šokant, žaidžiant ir dirbant. Užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su garsiausiais XX a. ir XXI a. atlaidais, ta proga rengiamomis linksmybėmis bei pramogomis. Aptariamos sakralioji ir pasaulietinė atlaidų dalys. Akcentuojamos bendruomeninės tradicijos: artimųjų, giminių, kaimynų lankymo paprotys, protėvių kapų lankymo paprotys. Pasakojimai iliustruojami Balio Buračo ir Romualdo Požerskio atlaidų nuotraukomis, filmuota atlaidų  medžiaga. Pristatoma  kermošinių saldainių gamybos istorija.  Sertifikuotų tautinio paveldo produktų  amatininkė Laima Lašinienė demonstruoja baltos masės karamelės paruošimo procesą, suformuoja keletą mokinių pageidaujamų formų saldainių. Mokiniai mokomi formuoti du ilguosius saldainius, vadinamus „lazdomis“, juos įvynioti  ir papuošti.  Užsiėmimo dalyviai šoka du tradicinius šokius. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu. Siekiamas poveikis: mokiniai pažins ir vertins tradicinės bendruomenės vertybes, realizuos savitas kūrybines idėjas, išmoks suformuoti ir dekoruoti atlaidų saldainius, pritaikys įgytus gebėjimus naujuose kūrybiniuose projektuose. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9, 5 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ar jūsų klasė - gera komanda? Netiesa, kad vieniems pasiseka, kitiems sekasi mažiau – juk ryšiai tarp žmonių yra tarsi sodas, kuris puoselėjamas gali kelti didį susižavėjimą, o apleistas gali tapti dykviete ar net pavojingomis džiunglėmis. Kaip dailininkas spalvomis ir potėpiais kuria paveikslą, taip grupė žmonių požiūriu, emocijomis ir veiksmais kuria grupės atmosferą ir galią. Tai bendradarbiauti provokuojantis patyriminis žaidimas, sudėtas iš telkiančių, azartiškų ir linksmų žaidybinių komandinių užduočių, įtraukių diskusijų ir refleksijos. Komandinės veiklos skatina kurti, bendradarbiauti, imtis atsakomybės ir iniciatyvos, derintis nuomones ir priimti grupinius sprendimus, sveikai konkuruoti. Veikiama bei diskutuojama ir didelėje, ir mažose komandose. Užduotys sudaro galimybes patiems moksleiviams pamatyti ir pajusti pagrindinius bendradarbiavimo dėsningumus, atrasti emocinę dedamąją komandos darbe - suprasti, kas motyvuoja mane ir kitus, kas telkia žmones siekti bendrų tikslų ir kokios yra pagrindinės kliūtys susitarti. Čia kuriama palanki atmosfera kalbėtis apie bendras vertybes, kurti vidines taisykles, komandos bendravimo kultūrą.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Spektaklis yra aktualus pradinių klasių mokiniams, nes sudaro daug žaidybinių elementų, kurių dėka jaunasis žiūrovas laisvai gali išreikšti savo kūrybiškumą, individualumą. Mokinys, aktyviai įsitraukdamas į spektaklio veiksmą, gali geriau sukaupti dėmesį, įsidėmėti daugiau informacijos, pozityviau vertinti teatrą, kaip savęs išraiškos formą. Tai interaktyvus lėlių spektaklis, kuriame pagrindinis herojus zuikis Pranas, norėdamas įsigyti draugų iš jų šaiposi, o supratęs kad patyčiomis draugų neįsigys, mokosi artimo meilės ir supratimo, drąsos ir atlaidumo. Spektaklio metu bendraujame su žiūrovais, kartu šokame.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Kupiškio rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Edukacijos metu programos dalyviai sužinos kaip rašė vienuoliai, kodėl reikėjo rašyti ir perrašinėti knygas ranka, kokios buvo rašymo priemonės, patys pabandys parašyti nesudėtingą tekstą lotynų kalba naudodami žąsies plunksna. Tekstas bus pritaikytas pagal amžiaus tarpsnius, rašymo data bus užrašoma lotyniškais rašmenimis. Savo rašytą tekstą atminčiai gaus kiekvienas užsiėmimo dalyvis. Dalyvių skaičius – iki 20 vaikų. Užsiėmimo vieta priklausomai nuo dalyvių skaičiaus ir pageidavimų Krantinės g.24 Kupiškis arba Palėvenės dominikonų vienuolynas Palėvenėje( Kupiškio turizmo ir verslo centro patalpose)Užsiėmimų vienuolyne metu demonstruojami vienuolių rūbai, dalyviai sužinos vienuolių abitų skirtumus

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Gedimino pilis turi daug paslapčių, kurias užsiėmimo metu, keliaudami laiku, pabandysime atskleisti.
Prieš 10.000 metų nuslinkęs paskutinis ledynmetis suformavo Vilniaus kalvas ir vandenis. Gamtos apsaugotoje vietoje pirmiausia atsirado gyvenvietė, vėliau – medinė pilis, mūrinė pilis. Jos fragmentai išliko iki mūsų dienų. Pilies sienos, atlaikiusios kryžiuočių antpuolius, miestą siaubusius gaisrus ir niokojusius karus, pasakoja istoriją: Gedimino bokštas buvęs parako sandėliu, optinio telegrafo punktu, kavine… Šiandien jis yra vienas lankomiausių turistinių objektų Lietuvoje. Edukacijos metu, atskleidę Gedimino pilies paslaptis susipažinsime su jos istorine raida, kitusia paskirtimi ir svarba sostinės bei šalies istorijai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


“Plakatas – reklama ar menas” – tai kultūrinės edukacijos užsiėmimas skirtas supažindinti moksleivius su įpatingu taikomosios grafikos žanru – plakatu. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su plakato istorija. Sužinos kaip spaudos ir litografijos atsiradimas įtakojo plakato raidą, ir kaip plakatas iš vienadienio gatvės reiškinio, kurio tikslas – perteikti kiekvienam vartotojui prieinamą, greitai „suvirškinamą“ informaciją, tapo meno kūriniu. Taip pat supažindinsime moksleivius su žymiausiais šio žanro Lietuvos atstovais bei jų darbais. Analizuodami ryškiausius plakatų pavyzdžius moksleiviai išmoks atpažinti paveikų, informatyvų, etišką ir estetišką plaktą. Jie taip pat sužinos plakato kūrimo meninius ir kompozicinius principus, šriftų ir jų dydžių pasirinkimo reikšmę, o svarbiausia išmoks tai pritaikyti, kurdami savo plakatą. Moksleiviai supras, kad šis dailės kūrinys turi savo minties kodą, kurį žiūrovas turėtų greitai iššifruoti dėl teisingai pasirinktos meninės priemonės. Moksleiviai dirbs grupėse ir pasirinkę savo plakato temą, sukurs meno kūrinį; nuo pagrindinės žinutės, teksto ir meninių išraiškos priemonių iki atlikimo ir savo kūrinio pristatymo auditorijai.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Vokiečių kultūrinis palikimas Vilniuje“ iš ciklo kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje

Valdant didžiajam kunigaikščiui Gediminui formuojasi vokiečių bendruomenė. Didžiojo kunigaikščio raštininku tampa
vokietis pranciškonas Bertoldas. Vokiečiai stato seniausią Vilniuje Mikalojaus bažnyčią, tiesia vandentiekį, atstatinėja
Valdovų rūmus, vadovauja pinigų kalyklai, tiesia tiltus, kuria amatininkų cechus, o vokiečių kilmės Vilniaus vyskupas
Motiejus Trakiškis, lanko Vytauto Didįjį mirties patale. Nuo 16a. vidurio dabartinėje Vokiečių gatvėje telkėsi vokiečių
kolonija. Šioje gatvėje gyveno garsusis pirklys Hanula, pinigų kalyklos vadovas Ulrichas Hozijus, žymusis Vilniaus
architektas J. K. Glaubicas. Ekskursijos tikslas sudominti ir įtraukti mokinius į gyvą mokymosi procesą, supažindinti su
Lietuvoje gyvenusia vokiečių bendruomene, jos religija, papročiais, svariu indėliu į Lietuvos istoriją, išlikusiu kultūriniu ir
architektūriniu paveldu. Pagrindiniai ekskursijos uždaviniai supažindinti mokinius su svarbiausiomis Vilniaus senamiesčio
vietomis, asmenybėmis, istoriniais reliktais ir meninėmis detalėmis, glaudžiai susijusiomis su vokiečių bendruomenės istorija
ir kultūra. Skatinti mokinius iškelti klausimus apie tautinių bendruomenių gyventojus, atkreipti dėmesį į skirtingų tautų
patirtus iššūkius. Ugdyti pastabumą ir gilinti žinias, religinių konfesijų įvairovės klausimu. Skatinti vaikų toleranciją ir
supratimą apie daugiatautį Vilnių ir jo kultūrinę aplinką. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacinius, teminius
žaidimus padedančius suprasti istorinį pasakojimą, tyrinėti, interpretuoti ir sujungti istorijos faktus ir kultūros ženklus į vieną
visumą, skatinant vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą ir pagarbą kitoms tautoms ir religijoms. Edukacinės
programos turinys ir forma pritaikoma pagal amžiaus grupę.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė pažintis su tolimąja kinų kalba ir mįslingu hieroglifų rašymo menu (1-4 kl.)

Kinų kalba – paukščių ar žmonių kalba? Nors ir sklando mitai, jog kinų kalbos išmokti neįmanoma, po šios edukacijos 1-4 klasių moksleiviai įsitikins, kad net ir toks kietas riešutėlis, kaip mums tolima kinų kalba – tikrai įkandamas! Pažintinės–patyriminės edukacijos metu pradinukai ne tik išmoks skaičiuoti ir pasisveikinti kiniškai, bet ir susipažins su kiniškų hieroglifų kilme ir rašyba. Mokiniai iš edukacijos taip pat išsineš pasigamintą kinišką vėduoklę, dekoruotą pačių rašytais hieroglifais. Ši edukacija sustiprins mokinių tarpkultūrines ir pažinimo kompetencijas, paįvairins mokinių tarpdalykines žinias, prisidės prie kultūrinio sąmoningumo, kūrybiškumo bei vaizduotės lavinimo.


Kasmet artėjant Kalėdoms, lapkričio ir gruodžio mėnesiais, Vienuolyne atskleidžiamas Kalėdinis stebuklas. Baltas lyg sniegas kepamas trapus kepinys – kalėdaitis, plotkelė, Dievo pyragas. Ir kalbamės apie lietuvių Šv. Kūčių prasmę, tradicijas.

Edukacinės programos dalyviai susipažins su XVIII – XX a. kalėdaičių kepimo įrankiais, patys keps, ragaus ir dalinsis prisiminimais.

Vieni programos dalyviai stebėsis, kokiu būdų jie kepami, kiti skaičiuos lakštus kol bus galima jų paskanauti, o gal kažkas tai darys pirmą kartą. Kiekvienas sužinos kalėdaičio kelią iki kol jis tampa tikru dvasiniu Kūčių simboliu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


„Stebuklingoji fleita: nuo Antikos iki roko“

Tikslas - ugdyti estetinį grožio suvokimą ir gilinti kultūrinį pažinimą, pasitelkus klasikinės, džiazo, roko muzikos ir senovės kultūrų mitų ir legendų pasaulį. Uždaviniai: 1) Papasakoti fleitos instrumento atsiradimo istoriją. 2) Pristatyti žymiausias su fleitos instrumentu susijusias legendas ir mitus. 3) Atlikti garsiausių kompozitorių pagal legendas ir mitus sukurtų muzikos šedevrų ištraukas. 4) Pademonstruoti išraiškingą fleitos grojimo techniką džiazo ir roko muzikos stiliuose. Taip pat bus pasakojama ir iliustruojama, kuom yra panašios senojo baroko ir šiuolaikinio džazo improvizacijos. 2) Pasakojama Atskleisti sąsajas tarp skirtingų meno disciplinų ir kultūrų. "Stebuklingoji fleita: nuo Antikos iki roko" - tai edukacinis renginys, kurio metu bus: 1) Pasakojama apie seniausią pasaulyje instrumentą - fleitą, pirmuosius radinius (akmens amžius), demonstruojamas įvairialypis fleitos garsas. 2) Pasakojama mitas-legenda apie graikų dievybę Paną ir jo meilę merginai vardu Syrinx, iliustruojamas C. Debussy kūriniu "Syrinx" (Pano fleitai). 3) Pasakojama apie graikų ir indų(pvz., Krišna ir kt.) dievybes, kodėl jie vaizduojami grojantys fleita ir ką tai reiškia. Iliustruojama liaudies dainų motyvais, kompozitorių kūriniais. 4) Pasakojama ir iliustruojama legenda-mitas "Orfėjas ir Euridikė".  5) Pasakojama žmonių sukurtos "legendos" apie XVIII a. kompozitorius W. A. Mozartą ir A. Salierį. Pasakojama, ką mums W. A. Mozartas norėjo pasakyti, savo opera "Užburtoji fleita" pasitelkdamas pasakos siužetą? 6) Pasakojami lietuviški mitai ir legendos, iliustruojami improvizacija fleitai lietuvių liaudies dainų temomis.7) Pasakojama apie roko ir džiazo grupes, grojami jų kūriniai.  Naudojamos priemonės: gyvas žodinis pasakojimas, klasikinė ir altinė fleitos. Edukacinį renginį ves, legendas ir mitus pasakos bei fleita gros profesionalus fleitininkas Andrius Radziukynas.


Edukacinė programa „Dievų miškas“: sukūrimo ir leidybos problematika“

Edukacinę programą „Dievų miškas“: sukūrimo ir leidybos problematika“ sudaro trys dalys: trumpas edukatoriaus muziejaus ekspozicijoje esančių eksponatų (tiesiogiai susijusių su edukacinės programos medžiaga) demonstravimas ir edukacinės programos dalyvių individualus sunumeruotų šešiasdešimties klausimų-atsakymų aptarimas (nuo kūrinio sukūrimo prielaidų iki leidybos problematikos). Taip kuriamas aktualizuojamos temos naratyvas. Trečioji dalis - edukatoriaus užduotis - papildyti, pakomentuoti pateiktus atsakymus, provokuoti diskusiją.


Kūrybinės edukacijos metu numatoma sukurti individualų ekslibrisą, naudojant lino raižinio techniką. Pristatoma glausta ekslibriso atsiradimo istorija, vyksta kūrybinis darbas, eskizavimas po kurio mokiniai sukuria ekslibrisus. Lino raižinys spausdinamas grafikos presu ant spaudos popieriaus. Po kūrybinio darbo atlikimo - numatoma refleksija.


Muzikiniai poezijos skaitymai "Vakaras V"

Viešoji įstaiga "MOKYKLŲ TOBULINIMO CENTRAS"

„Teatras P” drauge su literatūros pažinimo programa „Vaikų žemė” pristato muzikinį interaktyvų poezijos skaitymą vaikams. Profesionalūs aktoriai Balys Ivanauskas ir Artūras Dubaka, pasitelkdami lietuvių poetų ir rašytojų Sigito Gedos, Mariaus Marcinkevičiaus, Daivos Čepauskaitės bei Vainiaus Bako poeziją, ją žaismingai verčia dainomis, praturtindami interaktyviais intarpais ir savo asmeninėmis istorijomis. „Vakaro V” metu aktoriai ieško poezijos ne vien knygose, bet ir butuose, kiemuose, ežeruose, miškuose ar net gyvulių tvartuose, o pasirodymo metu betarpiškai bendrauja su vaikais ir kalba individualumo, draugystės, nuotykių, meilės ir mirties temomis. „Teatro P” misija – pateikti poeziją taip, kad net ir jos neskaitantys ją pamėgtų, todėl pasirodyme laukiami ne tik poezijos mylėtojai, bet ir nemylėtojai! Kūrėjai: Balys Ivanauskas ir Artūras Dubaka Pasirodymo trukmė: 45 min. Dalyvių amžius: 6 – 10 m.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacijoje „Lino pasaka“ mokiniai supažindinami su linininkystės istorija, tradicijomis, linų produkcija, senoviniais daiktais ir darbo įrankiais, mokomi jais naudotis. Mokiniai gali ne tik pamatyti, bet ir išmokti dirbti bruktuve, linų šukomis, mintuvais, iš pakulų nusivyti virvelę. Kūrybiškumas ugdomas pritaikant linų žaliavas, kuriant ir inscenizuojant pasakojimus, menant mįsles.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Ekspozicijos „Nemunas ir gyvenimas prie jo“ lankymas

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Ekskursijos trukmė - 60 minučių. Ekskursija vyksta Panemunių regioninio parko lankytojų centre, kur ekskursijos dalyviai supažindinami su ekspozicija "Nemunas ir gyvenimas prie jo". Pirmojoje ekspozicijos salėje ekskursijos dalyviai supažindinami su šio krašto kraštovaizdžiu ir istorija, išsiaiškinama, kaip susiformavo statūs Nemuno šlaitai, kodėl šioje Lietuvos dalyje gausu pilių ir piliakalnių, išsiaiškinama jų reikšmė seniau ir aktualumas dabar. Informacija ekskursijos dalyviams pateikiama žodiniais pasakojimais ir vaizdinėmis priemonėmis - išmaniuosiuose terminaluose galima rasti vaizdinės ir garsinės informacijos, yra įrengti kiekvieną temą atitinkantys informaciniai stendai. Antrojoje ekskursijos dalyje dalyviai supažindinami su senaisiais Panemunių krašto amatais - laivyba, sielininkyste, žvejyba. Stenduose yra įrengta išsami vaizdinė informacija apie buvusius svarbius ir tradicinius šio krašto amatus. Ekskursijos dalyviai gali pasivaikščioti sieliu, išbandyti ruporus, brašpilį (laivuose inkarams iškelti naudotą įtaisą), "plaukti" specialiai tam pagaminta valtimi, interaktyviose skrynelėse pasitikrinti žinias apie senuosius Nemuno amatus, naudojant piešimo techniką pasigaminti sau atvirutę. Ekskursijos pabaigoje vyksta refleksija - aptariame iškilusius klausimus, pasidaliname įžvalgomis, siūlymais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Liaudies muzikos instrumentų šalyje 1-4 kl.

Edukacinis užsiėmimas „Liaudies muzikos instrumentų šalyje“ – tai įdomi ir nuotaikinga kelionė po muzikos instrumentų šalį, supažindinanti su įvairiais lietuvių liaudies instrumentais, sutartinių giedojimo tradicija, šiuolaikine folklorinės muzikos kryptimi – postfolkloru. Tai neatskiriama tautinio identiteto dedamoji, vertingas muzikinis paveldas, nuo seniausių laikų tebeformuojantis nūdienos tautinę ir populiariąją muziką. Užsiėmimo dalyviai klausosi muzikos įrašų, dalyvauja interaktyviose pramogose: sutartinių karaokė, „grojantys-stebuklingi“ laiptai, muzikinis "DjFolk" žaidimas ir interaktyvi šokio ir kapelos erdvė. Muzikuojama įvairiais tradiciniais  instrumentais – žoliniais skudučiais, mediniais trimitais, daudyte, būgnu, tabalais, švilpynėmis, terkšlėmis. Po edukacinio užsiėmimo mokiniai įgis žinių apie muzikinį folklorą, išmoks sutartinų giedojimo principus, įgis pradines grojimo liaudies instrumentais žinias.

Galimas edukacinio užsiėmimo vedimas intelekto ir regėjimo negalią turintiems dalyviams. Naudojant supaprastintą kalbą, garsinį atvaizdavimą, užsiėmime taip pat grojami įrašai, gyva muzika, duodami pačiupinėti ir patiems išbandyti edukaciniai instrumentai. Ekspozicija pristatoma Brailio raštu per anotacijas. Skyriuje yra keltuvas, skirtas įvežti asmenis su neįgaliojo vežimėliu (priimama mažesnė grupė nei įprastai - iki 5-6 asmenų, neįskaitant lydinčiųjų).
Edukatorius turi patirties vesti užsiėmimus asmenims su regos ir protine negalia.
Apie poreikį užsiėmimą pravesti vaikams su negalia prašome informuoti užsakymo formoje.


Ar norite atrakinti spynas ir kodus, išsiaiškinti šokolado paslaptis ir patekti į Vonkos šokolado fabriką, kur kuriami neįtikėtini skanėstai?!

Paslėpta ir užkoduota informacija, žadins dalyvių smalsumą atrasti ir susipažinti su Čarliu, jo socialine padėtimi ir Vonkos šokolado fabriku, su šokolado atsiradimo istorija, kilme, keisčiausiais sukurtais skoniais pasaulyje, istorinėmis Lietuvos ir pasaulio asmenybėmis, mėgusiomis šį gardėsį.
Atlikdami užduotis sužinos apie didžiausius pasaulio smaližius, iškoduos suvalgomo šokolado kiekius.
Jeigu pavyks atlikti visas paslėptas, užkoduotas užduotis ir rasti 5 auksinius bilietėlius, pateksite į stebuklingą fabriką, kuriame patys virsite fabriko mašinomis, o vėliau kaip tikri kūrėjai bandysite sukurti pačius netikėčiausius šokolado skonius ir naujų gaminių pavadinimus.

Ar pavyks nulaužti „Slaptą kodą: ŠOKOLADAS“ jūsų klasei?

(Iš anksto suderinus ir gavus sutikimą, edukacijos pabaigoje gali būti degustuojamas šokoladas.)


Forumo teatro prigimtinė paskirtis- skatinti socialinius pokyčius aktyvinant pilietiškumą. Tai būdas užsiėmimo dalyviui iš pasyvaus stebėtojo transformuotis į aktyvų visuomenės dalyvį ne tik šio užsiėmimo metu; šis užsiėmimas -tai paskata asmeninei transformacijai. Forumo teatras visada kalba apie vertybes - žmogiškųjų santykių, buvimo kartu svarbą, būtinybę priimti sprendimus ir prisiimti atsakomybes už galimus padarinius, tuo būdu atliepdamas aktualius šių dienų tematinius prioritetus.


Kūrybinės gaminio-žaidimo dirbtuvės, tai - įdomi patirtis, kūrybiškas atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Kryžiukai-nuliukai". Jo metu pristatomas žaidimas, jo taisyklės ir suteikiama galimybė patiems išbandyti praktiškai, t. y. kiekvienam susikurti savo žaidimą. Pamokoje piešiama, liejami dažai, dekoruojamas medžiaginis maišelis, piešiame žaidimo "lenta", sukuriamos medinės savito dizaino "figūrėlės". Gal Jūsų kryžiukai-nuliukai taps augalu ar gyvūnu? Ženklu? O gal dar kuo? Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą kelioninį žaidimą, kuris džiugins ne vienerius metus, bus lengvai transportuojamas, detalės nepasimes ir primins gerą laiką su klasiokais. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Neturint jokių dizaino ar tapybos pagrindų, galima sukurti labai gražų žaidimą.


Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Neabejoju, jog Jūs esate parašę LAIŠKĄ. Bent Kalėdų seneliui tikrai rašėte ir ne po vieną laišką! Ir tikriausiai didžioji dalis esate parašę elektroninį laišką. Šiandien ši laiško forma yra pati populiariausia. Žinoma, mes tikrai nepamiršome ir tradicinio laiško formos, kuomet rašome ranka ant popieriaus, tik vis rečiau tai darome. O kas yra laiškas? Dr. Mindaugas Nefas, Vilniaus šv. Kristoforo gimnazijos mokytojas, Vytauto Didžiojo universiteto Švietimo akademijos lektorius papasakos apie pirmuosius laiškus, jų istoriją, pašto ženklų atsiradimą ir dar daugiau įdomybių apie rašytinį bendravimo būdą. Ar žinojote, kad seniausias žinomas laiškas yra jaunuolio laiškas mylimajai ant akmens plytos, kuris sveria net 16 kilogramų? Edukacijos pabaigoje iliustratorė Vilija Kvieskaitė dalyvius supažindina su atvirukų gamyba naudojant ,,graffiti” arba kitaip grattage technika.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija Lietuvos zoologijos sode „Nykstantys gyvūnai ir jų išsaugojimo galimybės“

Visos rūšys turi prigimtinę teisę egzistuoti, jos visos vertingos gamtai ir žmonėms. Edukacijos metu netrūks įvairių vizualiai įdomių gyvūnų pavyzdžių, kurių dalies gyvai, deja, bet jau ir nebesutiksite, nes jie jau išnykę. Tačiau motyvacijos saugoti gamtą įkvėps lietuviškų stumbrų populiacijos atkūrimo pavyzdys, P. S. keli laimingieji gyvena ir mūsų zoologijos sode. Edukaciniai žaidimai ir kūrybinė užduotis tikrai neleis nuobodžiauti ir padės giliau suprasti rūšių išsaugojimo svarbą.


Tautinė - liaudiška lėlė yra vaikų žaislas nuo senovės iki šių dienų, ne tik muziejaus eksponatas, o istorijos ir etnografijos paveldas dabartinei kartai. Vaikai yra suaugusiųjų pasaulio atspindys. Taigi vaiko kultūra - tautinės kultūros dalis. Žaislai atskleidžia vaiko ir suaugusiojo kūrybinius gebėjimus. Kuo rengdavosi anksčiau žmonės, tuo rengdavo ir lėlę. Ne išimtis ir tautinis kostiumas. Tautinis kostiumas šiandien yra svarbus tautos simbolis, mūsų protėvių nagingumo įrodymas, jų grožio sampratos atspindys. Tai kopija liaudies drabužių, kuriais mūsų protėviai vilkėjo XIX amžiuje, kai kiekvienas kraštas, kiekviena parapija laikėsi savo mados, ne tokios, kaip jų kaimynai. Tautinis kostiumas nėra atsitiktinių audinio spalvų, raštų bei formų derinys. Jis sudaro vieningą sistemą, kuri gali atspindėti ano meto žmonių pasaulio sandaros suvokimą. Moksleiviai galės patys aprengti savo lėlę pasirinkto regiono tautiniais drabužiais.


Spektaklis jaunimui Lars Noren „Lapkričio 20"

Lars Norén „Lapkričio 20“

Pjesė sukurta pagal tikrą 2006 m. lapkričio 20-osios įvykį, kai į mažo Vokietijos Emsdetteno miestelio mokyklą 18-metis atsinešė ginklų. Vaikinas neišsiskyrė iš bendros mokyklos aplinkos ir užaugo eilinėje šeimoje, todėl padarytas nusikaltimas sukrėtė daugelį žmonių ir visų žvilgsnis nukrypo į eilinę ramaus ir niekam nežinomo miestelio mokyklą. Scenos kūrinys narplioja, dėl kokių priežasčių žmonės peržengia įprastas visuomenės ribas. Spektaklio režisierė Loreta Vaskova sako, „kad šiandien yra itin svarbu nenusisukti nuo sudėtingų temų, nes gyvename laikotarpiu, kai žmonės susiduria su situacijomis, kurios skatina beprasmybės jausmą. Todėl spektaklis suteikia galimybę saugioje teatro aplinkoje tyrinėti smurto, patyčių ir savanoriško pasitraukimo iš gyvenimo temas. Taip pat kelti klausimus ir svarstyti, kokią aplinką kuriame mokykloje ir kokius vaidmenis atliekame. Be to, paauglio monologas padeda atpažinti vadinamąjį tunelinį mąstymą ir sąmonės nuklydimus, kurie signalizuoja, jog verta mokėti kreiptis pagalbos.“
Spektaklio režisierė – L. Vaskova, kuri baigė studijas Klaipėdos universitete, magistro studijas tęsė Vsevolodo Mejerholdo centre. Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje (LMTA) įgijo meno daktaro laipsnį, nuo 2014 m. eina lektorės pareigas ir dėsto dokumentinio teatro dalyką. Kaip režisierė sukūrė 12 dramos spektaklių, 5 šiuolaikines operas ir apie 15 įvairių pjesių skaitymų, netradicinės teatro formos projektų kaip „Nostalgijos muziejus“ ir „Ramybės stotelės“. Nuolat kelia kvalifikaciją įvairiose stažuotėse ir seminaruose JAV, Čekijoje, Lenkijoje, Rusijoje, Danijoje, Portugalijoje, Didžiojoje Britanijoje, Prancūzijoje. Spektaklis skirtas jaunimui, po spektaklio žiūrovai kviečiami pasilikti diskusijai, kurią padėjo paruošti psichologė Ivona Suchodolska.
Kūrybinė komanda:
Režisierė Loreta Vaskova
Aktorius Šarūnas Januškevičius
Iš švedų kalbos vertė Rasa Baranauskienė

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Meno terapijos užsiėmimas „JAUSMŲ ŽEMĖLAPIS: Kur gyvena mano jausmai“

Meno terapijos užsiėmimas „JAUSMŲ ŽEMĖLAPIS: Kur gyvena mano jausmai?“ – tai spontaniška kūryba paremtas užsiėmimas, kurio metu kiekvienas mokinys turi galimybę daugiau pažinti save bei savo jausmus. Atsakysim į klausimą: kur gyvena jausmai, kokios jie yra spalvos ir formos? Kaip jie pasireiškia ir kaip juos galima valdyti? Pasinerdami į kūrybinį procesą ir kurdami savo kūrinius, mokiniai surasti jiems „vietą savo kūne“. Šis spontaniškos kūrybos procesas teikia teigiamas emocijas, kurio metu įgyjama nauja patirtis. Užsiėmimas kviečia nuodugniau pasižiūrėti į kiekvieno iš mūsų vidinį pasaulį. Ji ves ir kartu į jausmų žemėlapiu keliaus profesionali dailininkė, meno terapijos praktikė-konsultantė Marija Giliova-Urbietė, kuri padės kiekvienam koncentruotis bei mėgautis pačiu kūrybiniu procesu, negalvojant apie rezultatą, tokiu būdu, bus skatinamas kiekvieno mokinio savitumas, saviraiška ir atvirumas. Edukacijoje naudojami dailės terapijos metodai. Dailės terapija yra meno terapijos kryptis, psichoterapijos forma, kur dailė yra taikoma kaip pirminis komunikacijos būdas. Naudojant neverbalinę kalbą, skatinama verbalinė ir ugdomos komunikacijos kompetencijos; Pagrindinis tikslas yra mokyti kitokio požiūrio į kūrybą, koncentruojantis ir mėgaujantis pačiu procesu ir buvimu „čia ir dabar“ dalyvaujant bendrame kūrybiniame veiksme, o ne  vien siekiant estetinio rezultato. Didesnę reikšmę čia turės, po jo sekanti refleksija. Bus formuojamas požiūrius, kad kiekvienas yra menininkas ir jame slypi gylus bei visapusiškai įdomus pasaulis, kuris yra vertingas ir svarbus. O tam, kad į jį pasinerti bei kurti nereikia ypatingų talentų ar nepasiekiamų gebėjimų, bet pirmiausiai, reikia leisti sau būti, klysti ir atrasti savyje jau turimo potencialo. Panaudodami tai ką turi, mokiniai leisis į kūrybinę kelionę, skatinančią dar didesnį domėjamasi pačiu savimi ir savyje vykstančiais procesais, aplinka bei kultūra.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


M. ir K. Petrauskų skyrius kviečia išbandyti linksmą edukacinį žaidimą ,,Palapinė, kelionė ir muzika”, kurio metu leisimės į pažintinę kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį. Žaidimo dalyviai susipažins su svarbiausiomis asmenybėmis, įvykiais ir datomis, lavins savo pastabumą, ieškodami paveikslėlių, pasislėpusių tarp margaspalvių palapinių, gros įvairiais muzikos instrumentais. Tikslas - edukacinio žaidimo būdu supažindinti lankytojus su svarbiausiomis Lietuvos profesionaliosios muzikos istorijos asmenybėmis, įvykiais bei sąvokomis. Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu. Priimama ne daugiau 5 asmenų, turinčių judėjimo negalią, neįskaičiuojant lydinčių asmenų.


Konfliktai: normalu ar reikia vengti? (nuotolinė edukacija)

Kasdien susiduriame su įvairaus lygio sudėtingomis situacijomis, kurioms norisi pasipriešinti, kurios mums kelia nepatogius jausmus, kartais pyktį ar net neapykantą. Ką darome? Dažnas iš mūsų ieškome, kaip išvengti tokių situacijų, kaip pabėgti, arba įtikiname save jaustis kitaip nei jaučiamės iš tiesų. Ar tikrai tai yra tinkama reakcija? O gal sunkumai mums gali padėti augti ir tobulėti? Gal konfliktinės situacijos yra varomoji mūsų žmonijos augimo jėga? Edukacija –„Konfliktai: normalu ar reikia vengti?“ - skirta suteikti moksleiviams žinių apie konfliktų esmę ir jų prasmęžmogaus gyvenime per istorines šeimotyros, visuomenės „krizinių“ situacijų patirtis žvelgiant istoriškai: nuo Bizantijos laikų iki šiandienos. Kiekvienam žmogui svarbu suvokti, kad konfliktai yra neatsiejama jo būties dalis, tačiau svarbu mokėti juos spręsti tinkamu ir konstruktyviu keliu. Nors tema skamba rimtai ir sudėtingai, edukacijos metu bus žvelgiama į šią temą pozityviai ir su lengvumu bei šypsena, kuriant instrukcijas: „kaip aš elgiuosi ir kaip noriu elgtis, kai pykstu, kai man nepatinka“.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Edukacinio užsiėmimo metu pirmiausiai gimtuose namuose Druskininkuose susipažinsime su M. K. Čiurlionio gyvenimu bei kūryba, pažvelgsime į aplinką, kurioje menininkas sukūrė didžiąją dalį savo dailės kūrinių ir kuri jam buvo be galo svarbi. Muziejaus ekspozicijose nagrinėsime žymiausio Lietuvos menininko M. K. Čiurlionio sukurtus ne tik tapybos, bet ir grafikos kūrinius. Pagilinsime žinias apie daugeliui negirdėtus meninius terminus flourofortas ir vinjetė. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai tušo, teptuko ir plunksnos pagalba kurs grafikos meno kūrinius, semdamiesi įkvėpimo iš M. K. Čiurlionio kūriniuose vaizduojamų simbolių.


Edukacinė programa „Tradiciniai lietuvių amatai šiandien“ (5 - 8 kl.)

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradiciniais dailiaisiais amatais bei jų interpretacijomis šiuolaikiniame mene ir madoje. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti tradicinius amatus, darbus, išryškinti jų vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Pristatyti amatininkus, tęsiančius vietinių senųjų amatų tradicijas, atgaivinančius užmirštas technikas bei technologijas, pritaikančius jas šiandienos  poreikiams. 3. Supažindinti  moksleivius su šiuolaikinių menininkų, besiremiančių liaudies meno tradicija, darbais. 4. Taikyti įgytus gebėjimus kasdieniame gyvenime, kūrybiniuose projektuose. 5. Skatinti mokinių verslumą. Moksleiviai supažindinami su senaisiais amatais: staliaus, kubiliaus, račiaus, klumpdirbio, rimoriaus, puodžiaus, audėjo, kalvio ir kt. Amatų pristatymas iliustruojamas sakmėmis, patarlėmis, mįslėmis. Demonstruojami muziejaus eksponatai: amatininkų dirbiniai, naudoti darbo įrankiai. Supažindinama su vietos amatininkų, menininkų darbais, kuriančių etniniais motyvais. Aptariama liaudies meno dirbinių raštų simbolika,  spalviniai deriniai, komponavimo principai. Remdamiesi tradicinės tekstilės pavyzdžiais, įsigilinę į simbolių prasmes, užsiėmimo dalyviai kuria šimtaraštės juostos eskizą, kurį galės kūrybiškai taikyti kūrybiniuose projektuose. Demonstruojamas mokomojo filmas apie lietuvių tradicinius dailiuosius amatus, fragmentas. Siekiamas poveikis: suvoks tradicinių amatų vertę šiuolaikinei kultūrai, susidomės muziejaus etnografine ekspozicija,  susipažins su įvairiomis senųjų amatų rūšimis, vietos amatininkų darbais, gebės sukurti tradiciniam menui būdingą kompoziciją.  Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Edukacinio užsiėmimo metu susipažįstame su meno epochomis nuo Renesanso iki moderno, tyrinėjame skirtingų laikotarpių meno vertybes, jų bruožus, visuomenės pasaulėžiūros kitimą.
Visi tampame detektyvais, klaidžiojame po muziejaus ekspozicines sales ir bandome įveikti suktas užduotis. Vaikščiodami po muziejaus erdves tyrinėjame eksponatus, skirtingus šaltinius, kurie padeda įveikti galvosūkius apie meno epochas iš užduočių žemėlapių. Įveikus užduotis gauname slaptažodį, kurį reikia suvesti į aplikaciją planšetiniame kompiuteryje. Tokiu būdu patenkame į virtualią erdvę (biblioteka, restoranas, darbo kabinetas ir t.t.), kurioje paslėptos tam tikrų laikotarpių meno vertybės: laikrodžiai, paveikslai, baldai ir t.t. Kartu su komanda turime atpažinti ir atrasti meno kūrinius.
Tik geriausi detektyvai gali išnarplioti meno pinkles!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Miesto herbas 1-4 kl., išvykstamasis Lietuvoje (išskyrus Kauną ir Kauno r.)

Edukaciniame užsiėmime susipažinsite su Kauno miesto herbų istorinėmis detalėmis: aptarsime tauro simbolį, jo pokyčių raidą herbo skyde. Taip pat sužinosite ir apie kitus miesto herbo simbolius bei kaip jie kito bėgant metams ir keičiantis istorinėms aplinkybėms. Praktinėje užsiėmimo dalyje nusilipdysite molinį suvenyrą su Kauno simboliu tauru. Užsiėmimas gali būti pritaikomas vietiniam kontekstui - aptariamas vietinis herbas ir jo istorija. Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto negalia, galime pravesti vaikams su judėjimo negalia. Apie poreikį užsiėmimą pravesti vaikams su intelekto ar judėjimo negalia prašome informuoti užsakymo metu. Paslauga teikiama visoje Lietuvoje, išskyrus Kauno miestą ir rajoną; minimalus viename užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 25, užsakant ne mažiau nei 2 užsiėmimus, vedamus vienas po kito.


Būna Lietuvoje vietų, kad tiesiog nesitiki, jog esi savo gimtojoje šalyje. Susitikime pasivaikščiojimui prie unikalaus Vilsos upelio. Tai vienintelis upelis Lietuvoje, kuriame susiformavo natūralūs kriokliai. Pakalbėsime apie praeityje ir šiuo metu vykstančius gamtinius procesus, nulėmusius aplinkos - upių, ežerų, kalvų ir daubų, šaltinių, kopų, riedulių ir kitų reikšmingų gamtinių objektų - atsiradimo istoriją. Susipažinsime su Lietuvos paviršių suformavusiais ledynais bei laikotarpiais, kai jie nutirpdavo - tarpledynmečiais. Štai būtent tokią kelionę ir siūlome. Senosios, tarpledynmetinės nuosėdos atodangoje, kuriose aptinkamos tuo metu gyvenusių organizmų liekanos (kiekvienam bus smagu jas aptikti), nuostabus upelis, kriokliai, raguvos ir griovos leis pasijusti lyg vaikščiotume Karpatuose. Po šios išvykos kiekvienas pasijus atradėju, ne vienam kils noras sužinoti, tyrinėti, keliauti. Suprasime, kad kiekviena vieta Žemėje yra svarbi ir ją būtina išsaugoti.


Apie lietuvių kalbą linksmai (nuotolinis renginys)

Ar žinojote, kad vienoje Lietuvos pusėje brėkšta tada, kai saulė leidžiasi, kitoje – kai ji kyla? Kad aukštaičiai bulves ir medelius sodina, o žemaičiai bulves sėja, o medelius diegia. O jeigu žodžius „kasa“, „arti“, „karti“, „klausė“, „maldavo“, „lauk“, „pamato“, „girti“, „negalės“, „aukštas“, „skustis“ sukirčiuosime skirtingai, jie įgaus visai kitą prasmę. Lietuvių kalboje yra „atbulų žodžių“. Iš kur kilęs žodis „imbieras“? Kiek metų „arbūzui“? Žodis „knygnešys" neturi atitikmens kokioje nors kitoje pasaulio kalboje. Jauniausia iš lietuviškų raidžių su diakritiniais ženklais yra ū. Raides č, ž, š – pasiskolinome iš čekų kalbos. Lietuvių kalbos abėcėlė turi tiek raidžių, kiek ir burnoje dantų – 32. Apie šiuos visus dalykus (ir dar daugiau!) bus trumpai, linksmai ir įtraukiančiai kalbama per užsiėmimą.


Edukacija sudaryta iš dviejų teorinių ir praktinių  dalių, atskirose edukacinėse erdvėse, apjungiančių legendas ir kulinarinį paveldą.
Preso pagalba pasigaminamas suvenyras ir kepamos milžino auselės, reflektuojama apie išgisrtą milžinų Juro ir Barkaus legendą.

Pažinimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Spauda ant popieriaus – monotipija – tavo priemonė kurti

Monotipija tai spaudos technologija, kuria yra padaromas tik vienas atspaudas. Kiekvienas atspaudas yra unikalus, antro tokio paties sukurti neįmanoma. Nuo pat atsiradimo iki šių dienų monotipija lieka populiari ir yra vertinama dėl savo unikalumo ir galimybės eksperimentuoti. Šio užsiėmimo metu moksleiviai ne tik susipažins su technologiniais monotipijos ypatumais ir galimybėmis, bet ir sužinos kaip šis spaudos būdas nuo 17 a. atkeliavo iki mūsų dienų. Kaip jis keitėsi. Kaip tokie menininkai kaip Hercules Seghers, William Blake, Edgar Degas, Paul Gauguin, Camille Pissarro ar Paul Klee jį naudojo savo kūryboje. Užsiėmimo metu moksleiviai naudodami gelinės spaudos techniką (viena iš monotipijos spaudos technikų) kurs savo individualų kūrinį. Moksleiviai turėdami spalvų, tekstūrų ir kitų priemonių įvairovę pasiners į nuostabų, įtraukiantį ir užburiantį eksperimentavimo pasaulį. Nenuvils ir rezultatas – jis bus netikėtas ir individualus. Moksleiviai supras ką reiškia sluoksniavimas, sluoksnių skaidrumas, spalvų maišymas bei sąveika. Mokiniai išmoks naudoti įvairius paviršius tekstūrai kurti.
Tai technika atskleidžianti jaunuolių kūrybines galias bei skatinanti saviraišką.  Grafikos kūrimas apima piešimo, tapybos ir net skulptūros elementus. Praktikuodami monotipijos spaudą, moksleiviai ugdys įvairius meninius įgūdžius. Darbas su monotipinės spaudo technika taps vertinga mokinio meninio ugdymo dalimi, suteikianti jiems unikalių įgūdžių ir gilesnio meno procesų bei technikų suvokimo.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Skaitydami pasakas, neretai pagrindinius personažus įsivaizduojame visai kitaip, negu mums pateikia iliustracijos, esančios knygose.  Šioje edukacijoje mokiniai turės galimybę patys sukurti iliustracijas pasakai „Bjaurusis ančiukas“. Pasitelkdami savo vaizduotę ir lavindami empatiją, užsiėmimo dalyviai analizuos pasaką, veikėjų charakterius, o sukauptas žinias perkels į piešinius ir juos atgaivins mirioramos būdu.


Ar kada nors norėjai sužinoti, kaip mokėsi vaikai tarpukario Lietuvoje? Dabar turi galimybę tai patirti! Edukacinė programa „Viena diena tarpukario mokykloje“ kviečia 4-9 klasių moksleivius įsijausti į praeitį ir praleisti nepakartojamą dieną tarpukario mokykloje. Sužinok, kaip atrodė tarpukario mokykla ir kokios buvo mokymo taisyklės – viskas su trupučiu teatro magijos! Dalyvauk trumpose lietuvių kalbos, dailyraščio, istorijos, skaičiavimo ir geografijos pamokėlėse. Rašyk dailyraščiu, spręsk matematines užduotis. Sužinok apie tarpukario laikotarpio gyvenimą ir mokyklą. Išmėgink senovinius mokymo metodus ir rašto stilius. Dirbk komandoje, diskutuok ir dalinkis įspūdžiais su draugais. Patirk istoriją linksmai ir įdomiai!


Edukaciniuose užsiėmimuose su vaikais peržiūrėsime tarptautinio projekto metu jau sukurtą vaikų dokumentinį filmą „VOICE“ apie patyčias ir neapykantą kurstančią kalbą. Apmąstysime vaikų turimas patirtis apie draugystę, rūpestį / gerumą / meilę / pagarbą / pagalbą, konfliktines ar skaudinančias situacijas, sąveikas ir veiklą internete. Aptarsime, kokios pagalbos ir paramos jie norėtų, kai, bendraudami su kitas jie patiria sunkumų, o ypač kalbant apie patyčias internete. Edukacinio užsiėmimo metu pasitelkdami turimus vaikų skaitmeninius gebėjimus ir padėdami formuoti naujus kursime trumpą dokumentinį filmą / reportažą apie vaikus supantį pasaulį, turimus sunkumus bei tų sunkumų sprendimo galimybes diskusiją nukreipti į teigiamas emocija, patardami kaip reikėtų susidoroti su tam tikromis situacijomis arba kaip apsisaugoti nuo jų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


„Apie Salomėją Nėrį jaunesniesiems“ (Nuotolinė paslauga)

Virtualioje pamokoje plačiau susipažinsite su talentingiausios XX a. Lietuvos poetės Salomėjos Nėries asmenybe, biografijos ir kūrybos detalėmis, išgirsite istorijas, kurių nėra vadovėliuose. Turėsite išskirtinę galimybę pamatyti vaizdinę medžiagą: muziejaus fonde saugomas autentiškas fotografijas, liudijančias apie poetės gyvenimą, pirmuosius kūrinių leidimus, memorialinių daiktų nuotraukas. Pamokoje išgirsite „Eglės žalčių karalienės“ sukūrimo istoriją, gilinsitės į kūrinio personažų charakterius, pasakos prasmę, bandysite eiliuotoje poemoje atrasti tautosakinius motyvus. Virtuali literatūrinė pamoka – tai puiki proga diskutuoti, išreikšti savo nuomonę ir išgirsti edukatoriaus atsakymus į dominančius klausimus!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija kviečia susipažinti su daugiau nei tris dešimtmečius žaliuojančiu unikaliu kultūros paveldo objektu – Lietuvos tautinio atgimimo ąžuolynu, bei girių karaliumi – ąžuolu. Užsiėmimo dalyviams inovatyvioje ekspozicijoje – žaidimų kambaryje – pateikiama įvairi informacija apie ąžuolus, jų rūšis, paplitimą, panaudojimo galimybes bei teikiamą naudą. Edukacijos metu formuosime suvokimą, jog istorija, biologija ir geografija gali puikiai viena kitą papildyti, ugdysime tvarumo idėjas bei meilę ir pagarbą gyvybei, gebėsime susikurti  platesnį mus supančio pasaulio vaizdinį.


Tekstilės dekoravimas, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas". Jo metu supažindinama su audinių dekoravimu, bei suteikiama galimybė patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje piešiama dažais, pagalbinėmis priemonėmis dekoruojama medžiaga ir kuriamas maišelio dizainas. Kūrybiniai rezultatai visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima sukurti labai gražų darbelį, kuris bus ir daugkartinio panaudojimo, taip prisidedant prie gamtos saugojimo.


Kas slepiasi Ukmergės senamiesčio kiemeliuose? Apie ką prabiltų Ukmergės skulptūros, jei galėtų kalbėti? Kur slepiasi Vilkmergė? Orientacinis žaidimas „Vilkmergės beieškant" ves mokinius po Ukmergės miesto labirintą, įtrauks į kūrybiškas užduotis, supažindins su miesto legendomis ir pakvies pažvelgti į miestą visiškai kitaip! Kviesime atrasti vieną objektą po kito, kol surasime Vilkmergę!


Šifras „Laisvė“: užkoduok partizaninę žinutę! (nuotolinė)

Slaptažodžiai, slapyvardžiai skamba kaip burtažodis ar greitakalbė, tačiau jie buvo neatsiejami partizaninio karo dėmenys. Pasak Jurgio Ožeraičio-Mažeikos, „Be slaptumo nėra galima jokia pogrindinė veikla ir užsibrėžto tikslo pasiekimas. Paslaptis, priesaika – svarbiausias pogrindžio pagrindas.“ Vyriausioji partizanų vadovybė, kurios priešakyje stovėjo gen. Jonas Žemaitis-Vytautas, buvo šifruojama raide L arba žodžiu Laisvė.

Šio edukacinio užsiėmimo metu kviesime 9-12 kl. mokinius atverti duris į paslaptingą partizaninio karo pasaulį. Užsiėmimo metu bus ne tik atskleistos partizaninio karo sąsajos su Vasario 16–ąja, bet ir jų slaptos kovos bruožai. Edukacijos metu mokiniai imsis informacijos užšifravimo, remdamiesi instrukcija, išlikusia Žemaičių apygardos archyve.


Kovo 11-osios ir Sausio13-osios datos skatina atsigręžti į savo tautos istoriją, prisiminti asmenybes, aplinkybes ir priežastis, kurios lėmė lemtingus valstybės istorijos įvykius. Edukacinėje programoje sužinosime apie Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdį, pirmąjį mitingą, Baltijos kelią, Sausio 13-osios ir Kovo 11-osios įvykius. Ugdysime pasididžiavimą savo šalimi, tautiškumą ir patriotiškumą


Interaktyvių susitikimų ciklas MUZIKOS PASLAPTYS II – tai unikali galimybė susitikti, pabendrauti ir susipažinti su iškiliais Lietuvos muzikais, jų atliekama muzika ir instrumentais. Susitikimų metu galima ne tik muzikuoti (taigi, susipažinti su instrumentais iš arti), bet ir žiūrėti vaizdo įrašus, praturtinti susitikimus garsiausių atlikėjų garso ir vaizdo įrašais bei pačių atlikėjų – susitikimų herojų – iškiliausiais koncertais, animaciniais filmais. Itin vertinga, kad susitikimų metu, galima sužinoti apie atlikėjų vaikystę, pamatyti jų vaikystės nuotraukas bei vaizdo įrašus. Kiekvienas atlikėjas gali plačiai pristatyti ne tik savo kelią į muziką, bet ir savo instrumentą, jo sandarą, muzikavimo ypatybes ir pan. Ypatinga projekto vertė – galimybė laisvai derinti susitikimų laiką, vietą ir temas. Pedagogai drauge su moksleiviais gali pasirinkti ar akcentuoti pažintį su iškilomis asmenybėmis, ar pasinaudoti iš arti susipažinti su visais instrumentais: styginiais orkestro instrumentais (smuikas, altas, violončelė, kontrabosas), mediniais pučiamaisiais (fleita, obojus, klarnetas, fagotas), variniais pučiamaisiais (valtorna, trimitas, trombonas, tūba), mušamaisiais, liaudies instrumentais (kanklės, birbynė), fortepijonu, vargonais, klavesinu ir pan. Interaktyvių susitikimų ciklas leidžia rinktis susitikimus ir akcentuojant epochų muziką (barokas, klasicizmas, romantizmas, šiuolaikinė muzika ir pan.), ir žanrus (simfonijos, operos, kamerinė muzika ir t.t.), ir džiazą ar lengvąją pop muziką, programinę muziką vaikams ir pan. Pridėtinę vertę projektui kuria ir galimos dovanėlės susitikimo pabaigoje atsakiusiems teisingai į klausimus muzikinės viktorinos ar klausimų-atsakymų forma. Dovanėlės - tai įrašai ir leidiniai iš asmeninės atlikėjų kolekcijos bei LMS leidinių serijos.


Kaip skamba styginiai, pučiamieji, mušamieji instrumentai? Kiek pavadinimų turi smuikas? Kokiais instrumentais galima išmatuoti autobusą? Iš ko pagaminti instrumentai? Užsiėmimo metu susipažinsite su svarbiausiais simfoninio orkestro instrumentais, jų rūšimis, ypatumais, taip pat turėsite unikalią galimybę patys jais pagroti! Mokiniai susipažįsta su klasikiniais vakarų styginiais, pučiamaisiais ir mušamaisiais instrumentais, pažįsta grojimo būdą, išmoksta apibūdinti instrumento tembrą, jo savybes. Mokiniai turi galimybę muzikuoti drauge su kitais ir patirti bendrumo jausmą. Tinkamas: muzikos programos žinioms pasikartoti, pagilinti ir praplėsti. Užsiėmimas gali būti pritaikomas vaikams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius vaikus informuoti užsakymo metu. Užsiėmime galimas dalyvių skaičius 5-25.


Spektaklis "Kai žmonės vaidino Dievą..."

„Kai žmonės vaidino Dievą!.." - sukrečianti žydų genocido istorijos dalelė, patirta ir įamžinta trylikametės mergaitės. Tačiau tai pasakojimas pirmiausia apie paprasčiausios gyvenimo kasdienybės ilgesį visuotinės baimės fone. Apie viltį, meilę ir mirtį. Apie siaubą ir skausmą, kurį karo metais teko išgyventi įvairių tautų žmonėms. A. Frank istorija - ypatinga, kartu ir viena iš daugybės. 1942-iais Ana savo dienoraštyje rašė: „Man atrodo, kad trylikametės mergaitės pamąstymai bus niekam neįdomūs.“ Ji klydo. Jaunos žydaitės dienoraštis, rašytas Antrojo pasaulinio karo metais, buvo išverstas į 60 skirtingų kalbų, pagal jį sukurta keletas kino filmų, statomi spektakliai. XX amžiuje naciai taip įsijautė į dievų vaidmenį, kad jie nusprendė, jog vieni žmonės gali gyventi, o kiti - turi mirti, ir šį dievišką planą uoliai vykdė. A. Frank ir dar septyni „neverti gyventi“ žydai dvejus metus slapstėsi palėpėje įrengtoje slėptuvėje Amsterdame. Vaidinusieji dievus juos surado likus mėnesiui iki išvadavimo... Ana Frank - tai mergaitė, kurios istorija tapo milijonų neišgirstų istorijų iš holokausto balsu. Verta ateiti, nes bus linksma. Verta ateiti, nes bus liūdna. Verta ateiti, nes tai reikia prisiminti. Reikia ateiti, nes aktoriai į šį spektaklį sudėjo visą širdį. Verta ateiti, nes tai apie žmones. Apie mus.


Kiekvienam norinčiam suprasti simbolių paslaptis svarbu žinoti jų slaptas reikšmes, užsiėmimo metu bus pateikiamas simbolių ir jų reikšmių sąrašas su įdomiais pavyzdžiais. Simboliu tapęs ženklas užmaskuoja tam tikrą tekstą, žinią, kurią norima pertekti. Šiais laikais savotiškais simboliais tampa logotipai ir prekės ženklai. Edukacijos metu bus kalbama kaip galima pasinaudoti simbolių kalba ir sukurti savo originalų ženklą.  Naudojantis ženkliukų gaminimo aparatu kiekvienas pasigamins savo išskirtinį ženklą, kurį galės įsisegti į savo rūbą ar kuprinę.


Tradicinės virvelės pynimas A. ir J. Juškų muziejuje

Edukacija vyksta viename seniausių Vilkijos apylinkių pastatų – Antano ir Jono Juškų etninės kultūros muziejuje (namelyje), kur visus metus vyksta kalbos, dainų, žaidimų, ratelių, sodų rišimo, žaislų gamybos ir smulkiosios tautosakos edukacijos. Supažindinsime su muziejaus eksponatais, kurie susiję su vienu seniausių lietuvių liaudies amatų – virvelių pynimu. Mokysimės virvelių pynimo technikos, derinsime spalvas. Tikimės, kad edukacijos metu Jūs patirsite kūrybos, grožio pajautimo džiaugsmą, pagarbą savo ir kitų tautų kultūrai.
Edukacijos metu susikursite spalvingą rankų darbo virvelę – papuošalą.


Seniausi ir įspūdingiausi Lietuvos tiltai

Tiltų istorija labai ilga. Pirmieji tiltai buvo per upę permesti rąstai ar dideli plokšti akmenys, išdėlioti vandenyje. Vėliau statomi vis sudėtingesnių konstrukcijų tiltai: sijiniai, arkiniai, pakeliami ir pan. Daugybė jų yra sukurti vaikščioti pėsčiomis, važinėti automobiliams, traukiniams ir perplaukti laivams. Dalis tiltų jungia kelią per upę, kanalą ar tarpeklį, kiti labiau žinomi dėl savo istorijos ir kultūrinio susidomėjimo. Šių dienų tiltai simbolizuoja mūsų pasaulio ir technologijų pažangą. Dėl šios priežasties architektai ir inžinieriai stengiasi pastatyti didesnius, geresnius ir dar įspūdingesnius tiltus nei kada nors buvo. Teorinės dalies metu vaikams bus pristatyti įspūdingiausi ir seniausi Lietuvos tiltai. Papasakota tiltų statymo istorija, aptariamos įvairios konstrukcijos ir architektūriniai sprendimai. Praktinės dalies metu mokiniai iš Zometool edukacinio konstruktoriaus detalių konstruos tiltus. Konstravimas vyks dviem etapais: darbas porose ir darbas grupėje. Porose vaikai konstruos tiltus pagal iš anksto paruoštą instrukciją, o įgudę dirbs didesnėse grupėse, kur turės įveikti STEAM iššūkį t.y. sukonstruoti tvirtą, didelį tiltą galintį išlaikyti svorį ir t.t.


„Dovanėlė SAU: rankdarbių gaminimas iš modelino“

Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Teorinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su modelino naudojimo ypatumais, istorija, dekoravimo būdais, formavimu. Praktinėje edukacijos dalyje iš duoto modelino gabaliuko dalyviai patys nusilipdys dirbinius pasirinkta tematika.


Edukacinė programa  „Žemaičio rudens darbai“ vyksta Platelių dvaro sodybos tradicinių amatų centre. Edukatorė 1,5 val. trukmės programoje mokinius supažindina su tarpukario Lietuvos kaime gyvenusio žemaičio rudens darbais (bulviakasiu), tradiciniais kaimo mažosios architektūros elementais (tvoromis) ir pan. Pažintis vyksta per neįprastas, tačiau labai įdomias praktines užduotis ir žaidimus. Mokiniai turi įsikūnyti į prieš šimtmetį gyvenusio, užsispyrusio žemaičio vaidmenį ir išmainę patogius batus į klumpes sudalyvauti teatralizuotame bulviakasyje. Edukacinė programa bus ne tik pilna juoko ir naujų potyrių, bet ir taps puikia proga kultivuoti kogniciją: sužinoti naujų, dar negirdėtų žodžių, terminų... Ne kiekvienas žino, kas yra „krežis“, „kapčius“ ar „žiogris“, kaip švenčiamos „nubongos“ ir kas per įdomybė yra duonos sriuba, „ubagyne“ vadinama.


Edukacija supažindina su geriamo vandens savybėmis, jo ištekliais ir gavimo būdais, svarba visiems gyviems organizmams. Mokysimės apie skirtingus vandens valymo būdus, patys gaminsime vandens filtrus, kurie sukelia nuostabą ir šypsenas kai pavyksta išvalyti nešvarų vandenį. Aptarsime, kuo skiriasi natūraliu ir cheminiu būdu išvalytas vanduo.


Paslaptingi Žemaitijos didikų namai: žvaigždės, trimitai, skarelė...

Žemaičių muziejaus „Alka“ Dvarų ekspozicijos salėje susipažįstama su žymiausiomis Žemaitijos didikų giminėmis bei jų herbais, aptariami heraldikos elementai bei jos reikšmė. Edukacijos dalyviai, panaudodami skirtingų spalvų stiklo dažus, herbų skydelių bei jų simbolikos trafaretus, kuria savo giminės herbą. Edukacijos tikslas – pristatyti dvarų kultūrą ir kilmingų Žemaitijoje rezidavusių giminių herbus. Aptarti giminės herbo reikšmę ir susikurti individualų giminės herbą ant stiklo. Dirbinį dalyvis pasiima sau.


Kas yra mada? Drabužis, pasirinkti aksesuarai - tai tam tikra kalba, savęs pristatymas aplinkai be žodžių. Spalvos, formos, simboliai gali būti naudojami kaip komunikacijos elementai. Edukacijos metu dalyviai susipažins su taikomojo meno ir mados samprata, nagrinės kaip pasikeitė taikomojo meno objektai aplinkoje, kaip keitėsi mada, kas tai įtakojo, kokie atpažįstami  tarpkultūriniai skirtumai, kaip keitėsi vartotojiškumas, kuo svarbus tvarumas madoje, tvarios mados tęstinumas ir daiktų antrinis panaudojimas šiuolaikiniame pasaulyje.
Edukacijos dalyviai susipažins su priemonėmis, kurios naudojamos dekoruojant, "atgaivinant" senus daiktus šiandien, bei išbandys jas praktiškai - kiekvienas dalyvis kurs savo išskirtinį dizainą ant marškinėlių, kuris prisidėtų prie jų asmeninio identiteto formavimo, "transliuotų žinutę" aplinkai.
Visomis priemonėmis pasirūpiname. Baigtą meno kūrinį dalyvis pasiima sau į namus.
Atsižvelgiant į mokinių amžių, įgūdžius, turimas žinias ir galimybes priimti ir suvokti informaciją, programa yra pritaikoma skirtingų gebėjimų vaikams (mokiniams).


Rimo ir ritmo dirbtuvės. Praktinė kūrybinė edukacija su knygų autore, poete Indre Pliuškyte-Zalieckiene

Edukacijos metu autorė dalyviams žaismingai pateikia eilėraščių žanrą, skaitydama savo eilėraščius performanso metu. Vaikai mokosi išgirsti, pajusti rimą ir ritmą, dalyvauja dinamiškame grupiniame ir individualiame kūrybiniame procese, kurio metu padedami autorės patys kuria žodžius, tinkančius pagal eilėraščio rimą ir ritmą. Edukaciją veda ne vieną apdovanojimą už savo kūrybą pelniusi knygų vaikams autorė, poetė ir iliustruotoja Indrė Pliuškytė-Zalieckienė.
Autorė atvyksta į ugdymo įstaigą susidarius 4-6 klasėms/grupėms (minimalus skaičius per dieną 90 vaikų).

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Dviejų dalių edukacija-kūrybinės dirbtuvės supažindina su dadaizmu – XX amžiaus antrajame dešimtmetyje susikūrusiu (anti)meniniu judėjimu. Šiame užsiėmime derinami individualios kūrybos ir bendrakūrybos metodai, remiamasi „pasidaryk pats“ filosofija ir tvariu požiūriu į medžiagų naudojimą.

Teorinėje edukacijos dalyje sužinosite apie dada judėjimo ištakas ir filosofiją, žymiausius judėjimo atstovus, dada ir muzikos ryšius, reikšmę meno istorijai bei šiandieninei kultūrai. Kūrybinės užsiėmimo dalies metu patys tapsite dada kūrėjais – išbandysite unikalias menines praktikas kurdami koliažą bei garso eilėraštį.

Edukacinis užsiėmimas „Dada: tarp poezijos ir muzikos“ – puiki terpė atrasti savo kūrybiškumą, pasisemti kūrybinio įkvėpimo ir maištingos dvasios iš XX a. pradžioje gyvenusių menininkų!


Vienuolės bernardinės pateikė užsakymą architektui – parengti Šv. arkangelo Mykolo bažnyčios rekonstrukcijos projektą: renesansinė šventovė turėtų tapti barokine. Kad gerai įvykdytų užduotį, architektas turi labai daug sužinoti ir daug ką išsiaiškinti: kas tas barokas? Kas būdinga šiam meno stiliui? Kaip mąstė, ką ir kodėl kūrė to meto menininkai?
Užsiėmime mokiniai įsijaus į baroko architekto vaidmenį!


Pasitikime VELNIŠKAS UŽGAVĖNES ir išvykime žiemą iš kiemo!!! Tai nuotaikinga Užgavėnių edukacija vaikams, kurios metu susipažinsite su šventės prasme ir tradicijomis. Sužinosite, ką reiškia kaukės ir persirenginėjimai į įvairius personažus, kodėl per šią šventę deginame Morę ir kuo ypatingos lašininio ir kanapinio kovos. Besiklausant linksmų pasakojimų gaminsime spalvingąsias Užgavėnių kaukes iš papjė mašė technikos ir keliausime gąsdinti žiemos! Su visomis edukacijai skirtomis priemonėmis atvykstame į Jūsų pasirinktą vietą, Jums tinkamu laiku.


Pagal amžių adaptuotos edukacijos metu dalyviai mokysis suteikti pirmąją pagalbą ir patikėti savimi bei faktu, kad gyvybę išgelbėti gali net pirmokas. Jaunesnieji žaisdami išmoks padėti sau ar kitam įdrėskimo, kraujavimo, lūžio ar stipresnio sumušimo atveju, kaip, kada ir kokią pagalbą kviesti, kaip išvengti nelaimių, elgtis saugiai ir atsakingai. Vyresnieji supras, kad jų suteikta pagalba čia ir dabar gali realiai išgelbėti gyvybę. Taikydami teorines pirmosios pagalbos bei pradinio gaivinimo žinias praktiškai, mokysis suteikti pagalbą kraujavimo, paspringimo, apsinuodijimo, šilumos smūgio ir kt. atvejais, naudojant manekenus atliks pradinio gaivinimo veiksmus. Situacijų žaidimuose siekiama provokuoti edukacijos dalyvius ir susimąstyti: ką daryčiau, jei realiame gyvenime atsidurčiau panašioje situacijoje? Ar skubėčiau į pagalbą? Visiems aišku, kad jei draugas susižeidė, būtinai stengsiuosi jam padėti. O kaip pasielgsiu gatvėje pamatęs gulintį be sąmonės benamį, prie kurio bjauru liestis? O ką jei teikdamas pagalbą galiu susižeisti pats? O jei draugas padaugino svaigalų, ar nebijosiu prisidaryti „problemų“ iškvietęs jam pagalbą? Ką darysiu, jei nepažįstamasis gatvėje plūsta krauju, ar pulsiu plikomis rankomis stabdyti kraujavimą bandydamas jam padėti? Tai klausimai, į kuriuos atsakymų padės ieškoti pirmosios pagalbos teikimo algoritmai kartu bandant įsiklausyti į savo vidinį pasaulį ir susimąstyti apie gyvybės vertę, ramiai ir neskubant apmąstyti situacijas, kuriose abejojama ar užtektų noro, drąsos ir ryžto teikti pagalbą, kad realybėje susidūrus su panašiomis situacijomis daugiau laiko liktų veiksmui, o ne baimei ir abejonėms.


Koks Juozas Gruodis buvo vaikystėje? Ką veikė? Kur gyveno? Kokius kūrinius sukūrė?
Atsakymus į šiuos klausimus gausite edukaciniame užsiėmime "Atspėk dainą", kuriame išsamiai supažindinsime su kompozitoriaus kūryba, pristatysime asmeninį gyvenimą, pomėgius, jo, kaip dirigento ir pedagogo veiklą. Išgirsite kompozitoriaus J. Gruodžio solinių ir chorinių dainų ištraukas, atliksite muzikines užduotis. Po užsiėmimo moksleiviai žinos pagrindinius J. Gruodžio asmenybės ir biografijos faktus, gebės įvardinti / atpažinti 1-3 kūrinius. Užsiėmimas tinkamas muzikinio ugdymo programos žinioms papildyti.
Užsiėmimo veiklos gali būti pritaikomos vaikams su intelekto sutrikimais. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.


Nuotolinio edukacinio užsiėmimo metu mokiniai bus supažindinti su istoriniais laikais labai reikšmingu senuoju Lietuvos amatu - odininkyste. Bus pristatytos jau egzotika tapusios odos išdirbimo technologijos, pademonstruotas darbas su oda, naudojant rekonstruotus XV-XVII a. odininko įrankius ir priemones, parodytos gausios, pagal archeologinius radinius pagamintos įvairių rūšių odinių dirbinių rekonstrukcijos. Iš istorinės perspektyvos keliami aktualūs žmogaus ir gamtos tarpusavio santykiai. Vaizdo prezentacijos skaidrėse bus pateikiama gausi vaizdinė autentiškų dirbinių medžiaga (nuotraukos ir video), papildanti gyvą lektoriaus pasakojimą.


Interaktyvus spektaklis “Vilnių kuriam!” - tai šiuolaikiniam vaikui priimtina kalba, žaismingai ir glaustai pristatomas, suvaidintas Lietuvos istorijos tarpsnis: Vilniaus miesto įkūrimas. Įpinami ir tikri istoriniai faktai, ir legendos. 2023 metais Vilnius švenčia 700 metų jubiliejų! Mūsų tikslas - skatinti pilietiškumą ir meilę Tėvynei, o taip pat sudominti Lietuvos istorija. …Po daugiau nei 350 metų į Lietuvos didžiųjų kunigaikščių rūmus Vilniuje parskrenda dvi varnos… Jos puikiausiai atsimena, kad visai neseniai, tik prieš ... 700 metų, ten, kur dabar yra mūsų sostinė Vilnius, žaliavo didžiulė giria ir dunksojo Šventaragio slėnis! Ir tuo metu, greičiausiai vasarą, įvyko vienas labai svarbus nutikimas... O gal jūs norite iš pirmų lūpų išgirsti, kaip kūrėsi Vilniaus miestas? Ar ne tik išgirsti, bet ir tapti amatininkais bei pirkliais, plūstančiais į karališką Gedimino miestą? Padėti jį kurti ir net sužaisti karališką medžioklę?


Edukacinis-pažintinis užsiėmimas „Prakalbinti akmenys“

Mažeikių Henriko Nagio viešoji biblioteka

Programos tikslas – supažindinti su liaudies menininko darbais, skaityti iškaltus tekstus, liečiant raides. Edukacijos metu – puoselėti mokinių meninį jautrumą, padėti jiems atsiskleisti, kūrybiškai perteikti save meninės raiškos būdais, pajusti bendravimo ir asmeninės kūrybos džiaugsmą. Pažintinėje, komunikacinėje veikloje vaikai patirs džiaugsmo, pasitenkinimo, žavėjimosi, patriotiškumo ir kt. emocijas, o tai leis savitai vertinti reiškinius, padės susiformuoti savitą santykį su žmonėmis, daiktais, aplinka. Ekskursijos vedėjas aprodo skulptūras, akmenines plokštes, pasakoja jų atsiradimo istoriją ir kokie akmenys buvo naudojami. Edukacijos metu vaikai dekoruos akmenis, susipažins su skulptoriaus Stepono Gailevičiaus darbais.


Velykoms ruoškimės kartu!
Ar žinote gražiausios pavasario šventės ištakas? Kokios tradicijos išlikusios iki šių dienų? Kodėl kiaušinis toks svarbus simbolis gamtos atbudimo šventės tradicijoje? Visai tai ir daug daugiau sužinosite edukacijoje „Velykoms ruoškimės kartu!“
Drauge kalbėsimės apie mūsų tautos tradicijas, papročius, susipažinsime mūsų protėvių mums paliktais simboliais bei ornamentais, žaisime gamtą budinančius žaidimus.
Praktinės-kūrybinės dalies metu vaikai kurs savus unikalius margučius. Tai nuostabi galimybė patiems išbandyti marginimo vašku bei augalais technikas. Sužinoti kaip pasigaminti natūralius augalinius dažus.
Susitikime ir pasiruoškime Velykoms drauge!


Simboliai žmonėms labai svarbūs, jie turi gilią prasmę. Kuo daugiau apie juos žinosime, tuo labiau praturtinsime savo gyvenimą. Ką simbolizuoja kryžius, akis, trikampis, balandis? Kodėl žuvis yra vienas seniausių slaptųjų Kristaus simbolių? Apžiūrinėdami gražiuosius liturginius indus, aiškinsimės, šifruosime simbolių kalbą, patys gaminsime papuošalus „shrink plastic“ technika.


Edukacinę programą veda sertifikuotų tautinio paveldo produktų gamintoja, senojo žolininkystės amato puoselėtoja Rasa Glinskytė- Subačienė. Programos metu moksleiviai sužinos apie vaistinius/valgomus laukinius augalus, jų naudingas savybes ir vartojimo galimybes. Sužinos dėl kokių savybių senovėje ir šiais laikais vertinamas ir kur naudojamas beržas bei jo produktai. Patys išmoks ir pasigamins sveikojo beržų lapelių sirupo (atsižvelgiant į sezoną, kuriuo bus užsakoma edukacinė programa). Supilstys sirupą į buteliukus, pasiruoš ir užsiklijuos specialias etiketes. Ragaus ir bandys atspėti iš kokių kitų sveikųjų/vaistingųjų augalų pagaminti kiti amatininkės sirupai. Visas priemones sirupo gamybai amatininkė suteiks, o moksleiviai namo parsiveš po sveiko ir naudingo sirupo buteliuką.


Taškavimo technikos edukacijose mokiniai turės galimybę pasinerti į ypatingą mandalų kūrimo meną, pabrėžiant tiek meninę išraišką, tiek gilesnę kultūrinę mandalų reikšmę. Detalus raštų kūrimas taškeliais ne tik padės lavinti smulkiąją motoriką, dėmesio sutelkimą ir vizualinius-erdvinius gebėjimus, bet ir suteiks meditacinės patirties, kuri skatina sąmoningumą ir streso mažinimą. Per besikartojantį taškų dėliojimo procesą mokiniai ugdys kantrybę, atkaklumą ir pasiekimo jausmą, taip pat susipažins su mandalų kultūrine ir istorine svarba. Šie užsiėmimai orientuoti į holistinę ugdymo patirtį, sujungiančią meninių įgūdžių ugdymą su kultūros pažinimu ir emocine gerove.


Edukacija „Pažintis su Žagarės dvaro rūmais“ Žagarės regioninio parko lankytojų centre (Žagarės dvaro rūmai, Malūno g. 1, Žagarė, Joniškio raj.)
Kviečiame 5-8 klasių moksleivius susipažinti su Žagarės dvaro rūmais ir juose įsikūrusiu Žagarės regioninio parko lankytojų centru bei gamtos mokykla. Vienas didžiausių lankytojų centrų Lietuvoje nustebins ekspozicijų gausa ir įvairove, o vaikščiodami po rūmų sales pasijusite tarsi filme „Naktis muziejuje“.
Edukacijos metu pristatysime dvaro istoriją, kam priklausė šie rūmai ir kokias istorijos paslaptis jie saugo. Interaktyviose ekspozicijose naudodamiesi 3D virtualios realybės akiniais galėsite išvysti teatrališką XIX – ojo  amžiaus dvarininkų gyvenimą. Virtualios realybės turas, naudojant mįsles ir užuominas, ves per skirtingas dvaro erdves ir virtualiai susipažindins su išskirtiniais dvaro eksponatais. Jūsų taip pat lauks interaktyvus žaidimas didžiuliame ekrane, kuris supažindins su žymaus XIX - ojo amžiaus dendrologo, Žagarės dvaro parko architekto G.F.F. Kuphaldo darbais, Žagarės dvaro parko augalais ir leis kiekvienam susikurti savo įsivaizduojamą parką. Šios edukacijos metu galėsite pasijusti tikrais dvarininkais ir pažinti jų gyvenimą iš arti: išklausydami, išbandydami, prisiliesdami. Be interaktyvių sprendimų pamatysite įspūdingų medžioklės trofėjų kolekciją, senovinių daiktų bei sporto apdovanojimų ekspozicijas.
Edukacijos trukmė - apie 1 val. 30 min. Kaina 4,50 Eur/asm. (moksleiviams).


Meninė-terapinė edukacija "Tapyba ant vandens"

Ar kada nors girdėjote kur atsirado tapyba ant vandens ir kokie buvo pirmieji piešiniai? Ar daug laiko ir pastangų reikalauja nupiešti tokius piešinius? Bei kaip jie gali būti perkeliami ant popieriaus? Visa tai ir dar daugiau sužinosite sudalyvavę edukacijoje. Tapyba ant vandens - tai meninė-terapinė edukacija, kurioje patirsite visus nepakartojamus pojūčius piešiant ant vandens, atsipalaiduosite ir pasinersite į gražiausias spalvas. Tapyba ant vandens yra unikali tuo, kad nerasime nei vieno vienodo piešinio. Kiekvienas piešinys yra vienintelis ir nepakartojams, o piešti gali nuo pačio mažiausio iki vyriausio, nes tai nereikalauja jokių meninių sugebėjimų ar žinių. Edukacijos metu lavinsime pasitikėjimą savimi, dėmesio sutelkimą, kūrybiškumą, bendravimo ir derybų įgūdžius, toleranciją vienas kitam ir dar daugelį kitų įgūdžių... Taip pat edukacijos metu skatinsime kultūrinį ir istorinį šalies sostinės pažinimą bei piešiniuose bandysime perteikti svarbią minimą sukaktį "Vilniui 700".


Akmens amžiaus detektyvų klubas domėsis, ką reiškia gyventi akmens amžiuje. Atlikdama įvairius darbus ir užduotis, edukacinėje programoje sužinosime, kuo vertėsi, kaip atrodė, kuo maitinosi akmens amžiaus žmonės.


Edukacinė paskaita „Lietuvos etnografiniai regionai“

Etnografinis regionas – istoriškai susiformavusi teritorijos dalis, kurioje išlaikyta savita tarmė, tradicijos ir papročiai, integruotas baltų genčių palikimas. Šis palikimas iki mūsų laikų išliko kaip materialusis ir nematerialusis paveldas, pasireiškiantis ir labiausiai atpažįstamas pagal tokius savitumo raiškos požymius: tarmę, tautosaką, muzikinį folklorą, tautinį drabužį, architektūrą, papročius, tautodailę ir tradicinius dirbinius, kulinarinį paveldą.
Lietuvoje šiuo metu paprastai išskiriami penki etnografiniai regionai, pasižymintys istoriškai susiformavusiais kultūriniais ypatumais: Aukštaitija, Dzūkija, Mažoji Lietuva, Suvalkija ir Žemaitija.
Paskaitoje aptarsime kiekvieną regioną pagal jo tapatumo požymius: tarmę, muzikinį folklorą, tautinį drabužį, architektūrą, papročius, tautodailę ir tradicinius dirbinius, kulinarinį paveldą. Gilesniam įspūdžiui susidaryti regionų ribų ieškosime Lietuvos žemėlapyje, klausysime skirtingų tarmių ir dainų, o paskaitos pabaigoje žinias užtvirtinsime žaisdami Kahoot viktoriną.


Vilniaus katedra stovi vienoje seniausiai gyvenamų Vilniaus vietų. Apsilankydami šios šventovės požemiuose pažinsime ne tik pastato architektūrą, bet ir išskirtinių čia palaidotų žmonių istorijas. Specialiai paruoštose iliustracijose analizuosime pastato kaitą, spręsime užduotis, leidžiančias geriau pažinti archeologo darbą, pamatysime senuosius palaidojimus ir vieną iš seniausių freskų Lietuvoje.


Interaktyvus edukacinis spektaklis „Baltaragio malūnas“

Edukacijai pasirinktas Kazio Borutos kūrinys „Baltaragio malūnas“ suteikia
plačias žanrinės įvairovės teatre interpretacijas. Todėl moksleiviams
teatrinių žanrų kaleidoskopo intensyvumas neleis nuobodžiauti, o veiksmo
interaktyvumas, kai moksleiviams patiems teks imtis vaidmenų, sudarys
ne teorinį, o fizinį literatūros kūrinio pojūtį. Taip net patys atsainiausi ir
„kritiškiausiai“ nusiteikę moksleiviai iš teatro išsineš bent minimalų
supratimą apie romaną ir tuo pačiu žanrinę literatūros ir teatro įvairovę, o
galiausiai – elgesio viešoje vietoje patirtį. Projekte naudojamas žaidybinio
teatro metodas, kurį edukacinio projekto režisierius Gildas Aleksa išvystė
dirbdamas su jaunimu savo įkurtoje teatro asociacijoje „Teatronas“ ir su
vaikais bei paaugliais teatro mokyklėlėje „Mano teatras“. Žaidybinio teatro
metodo pagrindas – žaidimo taisyklės, t.y. užduodamos sąlygos,
aplinkybės ir priskiriami vaidmenys ar funkcijos. Tokio teatrinio žaidimo
tikslas yra ne estetinis kūrinys, o patyrimas, kurį įgyja visi dalyvaujantys –
tiek aktyviai įsitraukę, tiek pasyviai stebintys. Patyrimas čia unikalus –
kiekvieno skirtingas ir tuo pačiu visų bendras (ypač turint omenyje
klasėmis ateinančius moksleivius). Todėl toks teatras yra demokratiškas,
neprimetantis savo surastų teksto prasmių. Jis skatina publiką
susiorientuoti situacijoje, jai pačiai susivokti, kame dalyvauja ir ką stebi,
pačiai įvertinti, kokia nagrinėto kūrinio prasmė jai pačiai. Edukacijos metu
moksleiviai: Aktyviai dalyvaudami veiksme, susipažįsta su literatūros
kūrinio struktūra: siužetu, personažais, galimomis kūrinio interpretacijomis;
Mokosi analizuoti ir interpretuoti literatūrą, o stebėdami, kaip ji virsta
scenos menu, išsiaiškina skirtumus tarp pagrindinių dramaturgijos žanrų:
tragedijos, komedijos ir dramos; Susipažįsta su teatro sceninės raiškos
galimybėmis, jo sceniniais žanrais: realistiniu bei sąlygišku teatru, prieš
šimtą metų gyvavusiu „didingo aktoriaus“ teatru.


Pradžios mokykla XX a. 3-4 deš. Dailyraščio pamoka

Užsiėmimas vyksta Pradžios mokyklos iš Plokščių ekspozicijoje, muziejaus etnografiniame miestelyje. Į užsiėmimą skambučiu pakviečia „mokytoja“, supažindina su šios mokyklos taisyklėmis. Atsižvelgiant į užsiėmimo dalyvių amžių, galimas šių temų aptarimas: tarpukario Lietuvos Respublikos švietimo pagrindiniai uždaviniai; pradžios mokslas, jo turinys, ugdymo bei mokymo metodai, pateikiami pradžios mokyklos kasdienio gyvenimo pavyzdžiai. Užsiėmimas baigiamas dailyraščio pratybomis, jos atliekamos plunksnakočiu su plienine plunksna ir rašalu. PASTABA: Pradžios mokykla, kurioje vedamos edukacijos, yra nešildoma, tad programa vykdoma tik šiltojo sezono metu, t. y. gegužės-rugsėjo mėn.


Ne tolių toliai nuo Dzūkijos iki Žemaitijos (literatūrinė muzikinė programa)

Literatūrinė – muzikinė kompozicija dzūkų ir žemaičių tarmėmis. Joje skamba dainų autoriaus ir atlikėjo POVILO GIRDENIO atliekamos dainos žemaitiškai, o poeto JUOZO ŽITKAUSKO skaitomi savo kūrybos eilėraščiai dzūkiškai. Programoje apstu netikėtumų, atskleidžiančių dzūkų ir žemaičių charakterių panašumus bei skirtumus.


Komedijos „Amerika pirtyje“ repeticijos Grinių namuose

Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Atėjusius į edukacinį renginį moksleivius pasitinka K.Griniaus žmona Joana Pavalkytė - Griniuvienė ir režisierius Pijus Grigaitis. Vaidybine forma perteikiama komedijos "Amerika pirtyje" atsiradimo istorija ir organizuojamos repeticijos. Edukacijos metu moksleiviai įtraukiami į spektaklio kūrimą: jiems išdalijami tekstai, personažai kartu su mokiniais paruošia spektaklio dekoracijas ir pasirinktinai suvaidina keletą scenų. Pasibaigus repeticijoms, mokiniams pravedama ekskursija po muziejaus ekspozicijas, kurios metu papasakojami svarbiausi K. Griniaus biografiniai faktai.


Edukacinė ekskursija po teatrą „Atrask kur slepiasi teatro paslaptys“

Edukacinės ekskursijos po teatrą : „Atrask kur slepiasi teatro paslaptys" metu pradinių klasių moksleiviai turės galimybę kartu su profesionaliu aktoriumi pasivaikščioti po Kauno miesto kamerinio teatro sales, tarnybines bei pagalbines patalpas. Galės ne tik apžiūrėti, bet ir paliesti teatrinius rekvizitus, prožektorius ir dar daugybę kitų paslaptingų daiktų. Ši edukacinė ekskursija suteikia vaikams ne tik galimybę susipažinti su teatro užkulisiais, bet ir praktiškai patirti aktoriaus profesijos ypatumus, išbandyti savo improvizacijos gebėjimus.

Visa tai ir dar daugiau įdomybių moksleiviai sužinos ekskursijos metu po teatrą. Tikime, kad tai  sužadins jų smalsumą bei žingeidumą. O po šios neeilinės kelionė jie dar labiau domėtis teatru ir jo kuriama paslaptinga magija.


Bandelių kepimas ant laužo (Piemenėlių duona)

Pristatomoje edukacijoje, mokiniai kviečiami susipažinti su mūsų krašto etnokultūra, fiziškai susipažinti su senovės vaiko - piemenėlio gyvenimo dalimi. Bandelės ant laužo, kitaip vadinamos Piemenėlių duona. Senovėje piemenėlis išeidamas dirbti iš šeimininkės gaudavo ir pietų davinėlį, dažnai tai būdavo sūris, kiaušinis, duona arba mielinės tešlos gabalėlis, kurį piemenukas užsikūręs laužą ir apvyniojęs ant lazdos išsikepdavo. Edukacijos metu keliausime į vaizdingą Veiviržo upės juosiamą Veiviržėnų miestelio slėnį, kursime laužą, kiekvienas dalyvis ant laužo galės išsikepti mielinę bandelę. Tai ne tik įdomi, archaiška, skani,  bet ir labai smagi edukacija. Šios edukacijos metu kiekvienas dalyvis pats vynioja paruoštą tešlą ant lazdos ir kepa ant laužo. Iškepusią bandelę galima pagardinti įvairiais priedais.


Interaktyvus spektaklis „Babelio bokštas. Planet Earth/Game Over/Reset“ (Išvažiuojamoji)

„Babelio bokštas. Planet Earth/Game Over/Reset“ – interaktyvus teatro nuotykis jaunimui. Tai keturių Europos teatrų – Norvegijos,  Islandijos, Vengrijos bei Nacionalinio Kauno dramos teatro – bendrai sukurtas spektaklis, pasakojantis fantastinę istoriją apie naujo pasaulio ir naujos žmonių genties kūrimą po visuotinės planetos katastrofos.
PRAEITIS
Kadaise visi pasaulio žmonės buvo vieningi. Viena tauta. Viena kalba. Vienas Dievas. Kartą tautos vadai nusprendė pastatyti didingą bokštą. Tokį aukštą ir grąžų, kad žmonės galėtų pasiekti Dievą danguje. Tačiau Dievui šis sumanymas nepatiko. Žmonės neturėtų stengtis prilygti Dievui. Taigi Dievas suskaldė jų vienybę. Jis davė jiems skirtingas kalbas, kad jie nebegalėtų suprasti vieni kitų. Jis privertė juos vieniems kitų bijoti, ir jie pradėjo kariauti vieni su kitais. Taigi pasaulio žmonės atsisakė didelio bendro Babelio projekto ir sukūrė tautas. Jie buvo sutrikę ir išsigandę. O tolimoje ateityje Žemės planetos žmonės sunaikino net savo pačių planetą.
ATEITIS
Pasaulis po klimato katastrofos. Išliko tik kelios mažos žmonių gentys, išsibarsčiusios po visą pasaulį. Kiekviena gentis turi savo kalbą ir papročius. Jie elgiasi kaip gyvūnai, ieškodami maisto ir bandydami išgyventi apokalipsės nusiaubtame pasaulyje. Kas nutiks, jei šios gentys susitiks?
Tai istorija apie praeitį, dabartį ir ateitį. Kas mums gali nutikti. Ar žmonija vėl sugebės susiburti bendram projektui? O gal mes amžinai pasmerkti gyventi ir kovoti vieni su kitais?
Žaidimas „Babelio bokštas“ prasideda!
Ateik ir prisijunk prie mūsų.
Trukmė – 1 val. 30 min. (be pertraukos)
Rekomenduojama 13-16 m. jaunuoliams


Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai iš atskirų Vinco Kudirkos biografijos detalių kurs tautinio atgimimo šauklio gyvenimo mozaiką - sužinos, kokia buvo būsimo varpininko vaikystė, kaip jam sekėsi mokytis gimnazijoje, išgirs apie mestą kunigystės kelią, sunkumus, patirtus universitete ir galiausiai savyje atrastą lietuvio dvasią. Dalyviai susipažins ir su plačiu V. Kudirkos kūrybiniu palikimu - pasiklausys jo kurtų muzikos kūrinių, eilėraščių, satyrų ir publicistikos ištraukų. Kitoje užsiėmimo dalyje mokiniai tęs kelionę po kūrybos pasaulį - stebės ir aptars Vinco Kudirkos muziejuje esančią Audriaus Tamošaičio mozaiką, kurtą V. Kudirkos eilėraščio ,,Varpas“ motyvais ir patys ant keramikinių plytelių kurs savitas mozaikas iš stiklo akmenėlių.


Edukacija „Kūčiukai – antai ir dabar“ supažindins moksleivius su senosiomis Kūčių tradicijomis, kartu gerenuosime idėjas, kokią šią šventę įsivaizduoja šiuolaikinė karta. Kokius papročius ir tradicijas galėtumėme patobulinti, atgaivinti norint puosėlėti jas ateities kartoms. Sužinosime daug smagių faktų kam kūčiukai būdavo naudojami, kokius keistus ir įmantrius pavadinimus jie turi. Kokie Kūčių papročiai kituose Lietuvos kampeliuose ir dar daugiau.
Žinoma po prezentacinės, diskusinės dalies moksleivių lauks nuostabus kūrybos procesas. Savomis rankomis gaminsine, kūčiosime tešlą, ir kepsime gražiausią Kūčių simbolį – kūčiukus. Ragausime ir tradicinį aguonų pieną, o kad nebūtų mažai edukacijos įspudžius trumpai aptarsime prie kisieliaus stiklinės.


Norite daugiau sužinoti, kaip buvo laimėtas Žalgiris, vienas didžiausių mūšių viduramžiais? Tuomet kviečiame pasinerti į riterių pasaulį. Ši pamoka padės vaikams geriau orientuotis istoriniame laike: jie tarsi slapti stebėtojai susipažins su riterių gyvenimo specifika Kryžiuočių ordino sostinėje Marienburge. Net praslinkus daugiau nei 600 metų, Marienburgo pilis vis dar yra didžiausia mūrinė pilis pasaulyje! Mokiniai išsiaiškins to meto ginkluotės, ekipuotės ypatumus, sužinos apie taktines gudrybes, padėjusias pasiekti pergalę. Susipažins su Vytauto Didžiojo ir jo sąjungininko Lenkijos karaliaus Jogailos veikla. Paaiškės, kas buvo draugai, o kas – priešai Žalgirio mūšyje, kuris įvyko netoli Kryžiuočių ordino sostinės Marienburgo.


Viešoji įstaiga Lazdijų kultūros centras

Gėlėtas knygos skirtukas – tai daugiau nei priemonė, padedanti rasti skaitomą knygos puslapį, tai ir knygos aksesuaras, lydintis skaitytoją puslapis po puslapio.
Teorinėje dalyje dalyviai bus supažindinti su gėlėmis, kurios tinkamos darbo eigoje. Jų paruošimo būdais.
Praktinėje dalyje dalyviams siūloma kurti metų laiką atspindintį skirtuką, naudojant iš vietoje auginamų gėlių: Skirtukas „Pavasario dvelksmas“, kuriamas naudojant tik pavasarį žydinčius augalus. Skirtukas „Spalvota vasara“ kuriamas iš pievose surinktų augalų . Skirtukas „Atpažink rudenį“ kuriamas rudens lapų arba rudeniui būdingų augalų. Skirtukas „Žiemos pasaka“ kuriamas naudojant jau sudžiovintus augalus.
Išeidami iš edukacijos kiekvienas parsineš namo po išskirtinį vienetinį savo mini meno objektėlį, kuriuo galės ilgai džiaugtis skaitydami knygas.


Skambantis kinas, arba kaip gimsta garsai kine?

Kuriant įvairiausius filmus ne mažiau svarbią vietą užima ir garsai. Tai gali būti personažų dialogai, garso efektai (triukšmai) ir, žinoma, muzika. Garsinė plotmė kine padeda lengviau sekti ir suprasti besivystantį veiksmą, sukurti ir išlaikyti tam tikrą emocinę atmosferą - pasakoti istoriją būtent mūsų ausims sustiprinant vizualinį efektą. Tačiau žiūrint filmą garsai nebūtinai bus iš tų šaltinių, kuriuos matome ekrane, ir tikrai ne visi garsai yra užfiksuojami filmavimo metu - tad ne tik muzika ar kiti efektai yra įrašomi ar kuriami atskirai studijoje. Edukacija atskleis įdomias kino industrijos paslaptis, kur didžiausias dėmesys bus skiriamas būtent kino garsams: jų ypatybėms, kūrimui, įrašymui bei pritaikymui įvairiems filmams.

EDUKACIJOS TIKSLAS:
Atskleisti kino garsinės plotmės kūrybinę, techninę, meninę bei kultūrinę svarbą išskiriant kino garso elementus bei jų kūrimo / panaudojimo metodus.
UŽDAVINIAI:
Atskleisti kino garsų plotmę ne tik kaip integralią kino industrijos dalį, bet kaip ir meno formą, savitą kultūrą bei kūrybinę terpę;
Supažindinti su kino garsinės plotmės pagrindiniais elementais, jų svarba ir reikšmėmis;
Atskleisti esminių kino garsų (dialogo, garso efektų ir muzikos) kūrimo ir panaudojimo bei pritaikymo filmui specifiką;
Supažindinti su galimomis profesijomis / funkcijomis, kurios yra itin svarbios kino industrijoje siekiant sukurti kokybišką (ir efektingą) garsinį patyrimą filmo žiūrovui;
Ugdyti analitinį mąstymą filmų peržiūrų metu;
Skatinti tolimesnį susidomėjimą ir savarankišką žinių gilinimą.


Robotikos užsiėmimas. Raštingumas. Kodėl pamiršome spausdinimo presą?

Ar žinote kas yra Johanas Gutenbergas? O gal esate girdėję apie spausdinimo presą? Į visus šiuos klausimus Jums padėsime atsakyti fiziniame robotikos užsiėmime, kurio metu nagrinėsime raštingumą bei jo kitimą bėgant metams. Kartu su vaikais išsiaiškinsime kaip nuo paprasto raštingumo priėjome prie medijų raštingumo ir kuris iš šių reiškinių yra svarbesnis šiuolaikinėje visuomenėje, taip pat gilinsimės į rašto atsiradimo istoriją bei jo svarbą žmonijai. Šias teorines žinias užtvirtinsime kurdami veikiantį LEGO Education prototipą - robotą bei skirdami laiko išbandymui bei tobulinimui. 1 ir 2 klasių mokiniai konstruos su Lego Education WeDo 2.0 rinkiniais, kuriuos vėliau programuos specializuotoje programavimo platformoje. 3 ir 4 klasių mokiniai konstruos su Lego Education EV3 rinkiniais, kuriuos vėliau programuos specializuotoje programavimo platformoje arba Scratch programavimo platformoje.


Panevėžio muzikinio teatro pučiamųjų instrumentų orkestro "Garsas" muzikinė ir edukacinė programa LAIKO SPALVOS Pažintinėje kelionėje muzikologė pristatys penkias epochas: renesansą, baroką, klasicizmą, romantizmą ir XX-o amžiaus modernizmą. Edukacinė – koncertinė programa „Laiko spalvos” skirta visiems, norintiems susipažinti su epochomis, bei išgirsti tų epochų kūrinius.


Pavydėti yra negražu. Negerai. Negalima. Kiek daug draudimų! O jeigu pasakysime, kad pavydas slepia paslaptį, kurią išsiaiškinę, palengvinsite savo gyvenimą?
Tiesa, apie tokį dalyką kaip pavydas kalbėti sunku. Psichologų teigimu tai vienas didžiausių socialinių tabu. Niekas nenori prisipažinti, kad pavydi. Tad pasitelksime pagalbon knygą apie mergaitę ir jos draugus šuniukus, kurie visi kažkam kažko pavydėjo. Galiausiai vienas šunelis dingo ir draugams teko susivienyti, kad jį rastų ir išgelbėtų. Rašytoja J. Zykutė parodys videosiužetų su knygos „Kaip karalaitė Karolina pavydėjo ir kas iš to išėjo“ herojais, o moksleiviai turės įjungę vaizduotę pafantazuoti, kas buvo toliau. Galbūt tas istorijas verta užrašyti ar nupiešti ir padaryti elektroninę vartomą knygą (kaip tai padaryti greitai ir nemokamai, paskaitysite edukacijai skirtoje metodinėje medžiagoje).
Pakalbėję apie knygos herojų pavydą, su moksleiviais dalinsimės, o ko pavydi jie ir išgirsime žadėtąją paslaptį apie tai, kad pavydas gali būti naudingas resursas.
Svarbu pabrėžti, kad autorė renkasi gyvą, nuoširdų bendravimo toną, provokuoja atvirumui, nes jei apie svarbius dalykus kalbėsime didaktiškai, pozityvių pokyčių neįvyks.
Daugiau informacijos apie knygą https://kaipkaralaitekarolina.lt/knyga-kaip-karalaite-karolina-pavydejo/
Čia rasite audioištraukų, spalvinimo lapų, interaktyvių žaidimų su knygos herojais, o suaugusieji galės paskaityti psichologinius straipsnius apie pavydą ir kaip su juo elgtis konstruktyviai, kad mūsų vaikai būtų sustiprinti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Viešoji įstaiga Vilniaus senamiesčio atnaujinimo agentūra

Mokiniams, atvykusiems į orientacinį žaidimą, pirmiausia yra pristatomas Vilniaus senamiestis kaip UNESCO Pasaulio paveldo vietovė ir svarbi viena jo verčių - miesto daugiakultūriškumas. Orientacinio žaidimo maršrutas driekiasi Vilniaus istorinio miesto ribose. Šio pažintinio žaidimo metu moksleiviai yra kviečiami identifikuoti įvairių epochų, sluoksnių, profesijų ir tautybių Vilniaus kūrėjus ir jų palikimą: tokius kaip savo laikmečiu Vilnių formavusius architektus vokietį Joną Kristupą Glaubicą ir italą Konstantiną Tenkalą, statybos meistrą, vėliau ėjusį pilininko pareigas, vokietį Ulrichą Hozijų, dailininką iš Italijos Joną Rustemą ar pasaulyje žymų lenkų kompozitorių Stanislovą Moniušką, Vilniuje sukūrusį jį išgarsinusią operą "Halka", miestą garsinusį žydų kilmės spaustuvininką Baruchą ben Juozapą Romą ir kt. Aptarus žaidimo temą ir taisykles, mokiniai yra suskirstomi į dvi arba tris komandas, priklausomai nuo dalyvaujančiųjų skaičiaus. Komandos gauna užduočių lapus bei žemėlapius su pažymėtais objektais ar vietomis, kurias turi aplankyti. Kiekvienoje maršruto stotelėje komandos turi atlikti įvairaus pobūdžio užduotis. Kuo daugiau užduočių teisingai įvykdoma, tuo daugiau žaidimo pabaigoje komanda pelno taškų. Maršrutui įveikti bei užduotims atlikti yra skiriama 90 min. Pasiekus finišą skačiuojami komandų surinkti taškai, aptariamas žaidimas, pasidalinama įspūdžiais ir, žinoma, yra išrenkama komanda nugalėtoja.


Dirbtuvių metu vaikai kuria originalų floristinį aksesuarą pasirinktinai: kaklo pakabuką (duodama odinė virvelė su metaliniu užsegimu) arba raktų pakabuką (duodamas metalinis žiedelis su grandinėle). Aksesuaras kuriamas graikinio riešuto kevale.
Kuriama tik iš natūralių medžiagų: džiovintų gėlių, mažų kankorėžiukų, stabilizuotų samanų, kitokių smulkių džiovintų augaliukų. Jokio plastiko ir jokių blizgučių! Medžiagos kompozicijai pritaikomos pagal metų laiką, sezonines šventes.
Sukūrę darbelį, vaikai gali iškart jį praktiškai panaudoti - užsisegti ant kaklo, prisegti prie raktų ar papuošti savo kuprinę.
Edukacinės dirbtuvėlės vyksta Druskininkų amatų centre "Menų kalvė", kur yra įsikūrę net 9 skirtingų sričių menininkai. Mokinių grupės gali apsilankyti visose dirbtuvėse bei apžiūrėti parodų salėje kas mėnesį besikeičiančias įvairių kūrėjų parodas. Edukacinis užsiėmimas vyksta Rūtos Kazakevičienės floristikos dirbtuvėje, kur vaikai pamatys gausybę gamtos turtų: ne tik lietuviškos gamtinės medžiagos, bet ir tokių egzotiškų augalų, kaip "budos riešutas", "dramblio ausys", "gervės kuodas" ir kt. Apžiūrėję floristės dirbtuvę, vaikai žais įdomų gamtinį žaidimą.
Edukacinės veiklos metu vaikai susipažins su floristo darbo specifika, pamatys įdomių, neįprastų meno kūrinių, išbandys savo kūrybinius gebėjimus kurdami meninę kompoziciją, kurią parsiveš namo.
Edukaciją veda menininkė floristė Rūta Kazakevičienė.


Kauno tautinės kultūros centro edukacinėje erdvėje mokiniams pristatoma edukacija „Vidury dvaro žydi grūšelė“. Mokiniai supažindinami su augalų semantika mūsų kultūroje, pristatoma augalų svarba archajinėje sampratoje. Augalų svarba kalendorinėse šventėse, augalų simbolika tautodailėje. Mokinių kultūrinio akiračio plėtimas prisidės prie patriotiškumo ugdymo ir labiau sustiprins kultūrinį žingeidumą savo tautos kultūrinėmis vertybėmis. Edukacijos praktinėje dalyje mokiniai individualiai pasidarys atspaudą. Mokiniai galės pasirinkti vieną iš penkių Lietuvos etnografinių regionų, kuriems yra būdingi tam tikri Gyvybės medžio arba kitaip Pasaulio medžio bruožai. Puikiai praleistas laikas su bendraamžiais, tautosaka ir tautodaile, naujų meninių idėjų įgyvendinimas.


Kaip aikštėje iškilo bokštas? Kodėl ir kokiu metu čia skamba varpai? O gal patys norėtumėte trumpam tapti varpininkais? Kviečiame apsilankyti Vilniaus katedros varpinėje. Kartu su gide kopsime XIV amžių menančiais mūriniais laiptais ir įspūdingomis medinėmis XIX amžiaus konstrukcijomis. Mokiniai skambins ekspozicijoje easančiais varpais, savarankiškai naudos interaktyvias priemones (mobilias kameras miesto apžvalgai, audiopunktus su trumpais teatralizuotais pasakojimais apie varpinėje dirbusius žmones). Nuotaikingame filmuke balandis Pranas pristatys varpinės ir Vilniaus katedros bei aikštės istoriją. Patys drąsiausi galės apžiūrėti miestą iš 45 metrų aukščio ir pamatyti senojo laikrodžio varpus.


Fotografijos meno veiklos skirtos ugdyti mokinių kūrybiškumą pasitelkiant fotografijos meno sritį, supažindinant su fotografijos istorija Lietuvoje, parodant skirtingas fotografijos technikas ir priemones, sužadinant mokinių prigimtinį poreikį skleistis kūrybiškumui. Šiais laikais, kuomet visame pasaulyje, o tame tarpe ir Lietuvoje informacinės technologijos yra labai stipriai pažengusios, mokiniams yra labai svarbu atskleisti fotografiją kaip meninę raiškos priemonę, žengiant pirmus fotografijos kelyje dar mokykloje. Šiuo metu beveik kiekvienas mokinys turi mobilųjį įrenginį, kuriuo gali fotografuoti, tačiau didžioji dauguma vaikų net nesuvokia ką gali įamžinti jų mobilusis telefonas, įskaitant tiek meninę, tiek techninę puses. Per šiuos edukacinius renginius bus ugdomas mokinių bendras kultūrinis, meninis išprusimas, atskleista informacinių technologijų taikymo patirtis, plėtojamos meninės ir estetinės kompetencijos. Fotografija bus atskleista kaip moderni ir universali vaizdinė komunikacijos priemonė parodant ypatingą fotografo santykį su pasauliu formą. Edukaciniai užsiėmimai bus pritaikyti pagal vaikų amžiaus ypatumus.


Varėnos r. Liškiavos daugiafunkcis centras

Programos tikslas -  Atsižvelgiant į mokinių amžių, supažindinti juos bent su 7-10 vaistažolių.
Uždaviniai:
1. Supažindinti programos dalyvius su žoliavimo tradicijomis;
2. Sudaryti sąlygas programos dalyviams paragauti bent 7-10 vaistažolių arbatų.
3. Sudaryti sąlygas programos dalyviams iš pateiktų žaliavų patiems pasidaryti savo arbatą.
Programos metu mokiniai susipažins su žoliavimo tradicijomis, sužinos, kada ir kokias vaistažoles rinkdavo mūsų senoliai. Praktinėje dalyje mokiniai išragaus jau paruoštas arbatas, matys jas natūraliai atrodančias bei nuotraukoje. Išragavę arbatų, pasidarys savo vaistažolių mišinius. Arbatai sukurs savo pavadinimą, logotipą, pakuotę papuoš. Pasigamintas arbatas vaikai parsiveš į namus.


Mokydamasis apie gamtą iš gamtos vaikas supranta, kad iš pažiūros gąsdinantys augalai, vabzdžiai, gyvūnai yra visai nebaisūs, o kaip tik – reikalingi ir atliekantys tam tikrą svarbų vaidmenį. Edukacija „Gyvosios gamtos beieškant“ skirta vaikams pažinti ir paliesti gyvąją gamtą iš labai arti. Edukacijos metu vaikus supažindinsime pirmiausia su skrajūnais paukštukais, jų namelių įvairove, parodysime kur gyvena voverytės ir kodėl šikšnosparniams taip pat reikia namelio. Ieškodami Dinozaurų parke skruzdėlyno, išsiaiškinsime kodėl vieni gyvūnai ar vabalai saugomi Raudonojoje knygoje, kiti dar nėra įrašyti. Ieškosime žinių apie gilias lietuviškas tradicijas, tikėjimą ir papročius, diskutuos apie biologinės įvairovės ir ekosistemų atliekamų pagalbos funkcijų svarbą, bandant prisitaikyti prie klimato kaitos. Edukacijoje dalyvaujantys vaikai sutiks nuostabiąsias parko pažibas – alpakas, jas pamaitins. Aplankys šalia esantį triušiukų miestelį – mokysis suprasti ką triušiukai valgo, ko negalima duoti, kaip laikyti ir glostyti, o kaip negalima kelti jų. Iš arčiau pažįstant gyvąją gamtą, neabejotinai sustiprės ryšys tarp vaiko ir gamtos.


Alter Ego – tai „kitas aš“, mūsų geroji pusė, sąžinė, vedlys. Jis pasirodo angelo pavidalu ir kreipiasi į žiūrovus išminties žodžiais, nuolat pabrėždamas, kad baisiausia – „...kai turim akis, bet nematom, turim ausis, bet negirdim“. Spektaklyje atgyja P. Breigelio paveikslas „Aklieji“ (1586 m.). Neregiai įsikabinę į vieną virvę, juos į „pažadėtąją žemę“ veda taip pat neregys. Tai metafora apie dvasinius akluosius, kuriems terūpi tik jų pačių išsigelbėjimas ir gerovė. Misterijoje nuskambantys tekstai parengti pagal žymių žmonių laiškus, kurie sušildys „net ledines širdis“. Kaip žmonių abejingumo, o kartu ir gailestingumo pavyzdys pasakojama Žmogaus Dramblio, iš tiesų gyvenusio asmens istorija – taip buvo vadinamas Džonas Merikas (g. 1862), kuris sirgo sunkia liga, smarkiai bjaurojusia jo išvaizdą. Jis susilaukė pagalbos tik savo gyvenimo pabaigoje, nes sutiko jautrų gydytoją, kuris laišku kreipėsi į visuomenę ir jam padėjo. Spektaklio personažai pamažu išsivaduoja iš dvasinio mankurtizmo, atranda savo pašaukimą, kelią ir tikslą. Pasaulis vėl nuostabus, stebuklingas ir šventas kaip baigiamasis „gyvasis paveikslas“ – M.K. Čiurlionio „Karalių pasaka“. Spektaklio metu skamba gyva muzika atliekama Tomo Juzeliūno. Scenarijaus autorė ir režisierė: Šviesa Šulc. Spektaklis buvo parodytas teatrų festivaliuose: „Begasas 2016“ Vilniuje (laimėtas „Grand Prix“), „Kauno rampa 2017“ ir už Lietuvos ribų – Liubline (Lenkija, 2017).


Dailininkai grafikai yra tikri burtininkai – iš vieno piešinio jie gali sukurti šimtus atspaudų arba estampų. Apžiūrėję dailininkų išraižytas linoleumo ir metalo plokštes sužinosime, kodėl viena grafikos rūšis vadinama giliaspaude, o kita – iškiliąja spauda. Išbandysime įvairias grafikos technikas ir gudrybes, o ant balto popieriaus lapo grafikos presu atspausime baltą piešinį.


Spektaklis vaikams „Skersgatvio pasaka“ su programa: Kalėdų senelio belaukiant

jams
Trumpas paslaugos aprašymas:
Spketaklis „Skersgatvio pasaka“ su programa Kalėdų senelio belaukiant. Pjesė „Skersgatvio pasaka“ (1979 m.) – bene stipriausias Juditos Vaičiūnaitės draminis kūrinys, pasakojantis nuostabią istoriją apie tai, kaip berniuko Gryčio sapne draugų būrys išvaduoja meistro dukrą Stiklę iš prakeiksmo. Tik bendromis pastangomis jie randa raktą jos išvadavimui. Tai ne tik graži istorija apie draugus, bet ir nuostabių personažų kupinas spektaklis. Vaikus žavi juodas katinas Markizas, Stiklės lėlė Negriukė, berniukas Grytis, Dama iš seno portreto, Ledo gėlė, o kur dar visų mėgstamas Sniego senis raudona nosimi. Spektaklio metu vaikai supras, kaip svarbu būti savimi, nebijoti stengtis dėl kitų. Šios pjesės pasaulis slėpiningas – didžioji veiksmo dalis vyksta meistro namuose, stiklo šlifavimo, veidrodžių gamybos ir restauravimo dirbtuvėje, tarp galybės veidrodžių, prietemoje, tačiau nuoširdi draugystė ir drąsa įveikia kerus. Šis spektaklis idealus šventiniam Kalėdų ir Naujųjų metų laikotarpiui. Aktoriai kviečia atsigręžti į visiems brangius dalykus – draugystę, rūpestį, ištikimybę, žodžio laikymąsi, tikslo siekimą. Teatrinę ir estetinę šventę kuria talentingos scenografės ir kostiumų dailininkės Jurgitos Jankutės sukurti išskirtiniai kostiumai, aktorių grimas, šokiai, muzika ir dainos. Režisierė - Janina Matekonytė. Po spektaklio moksleiviai laukia Kalėdų senelio, tuo metu jie bendrauja su pasakos personažais, gali užduoti jiems klausimus, patys moksleiviai gali ateiti į sceną ir prisistatyti kaip darė personažai. Kartu su aktoriais kuria šokį pagal labiausiai patikusią spektaklio dainą. Esant poreikiui Kalėdų senelis gali išdalinti jūsų dovanėles.


Užsiėmimo metu dalyviai kartu su edukatoriumi apžiūri eksponatus, sužino kas tai yra lobis ir kaip lobiai atsiranda. Atranda daug įdomių faktų apie pinigų atsiradimą Lietuvos Didžiojoje kunigaikštystėje bei istorinę jų reikšmę siejant su dabarties realijomis. Užsiėmime lankytojai susipažįsta ir su pilies struktūra bei pagrindinių pilies struktūrinių elementų pavadinimais. Praktinėje užsiėmimo dalyje, vadovaudamiesi užuominomis, dalyviai ieško Salos pilies ekspozicijoje paslėpto lobio, jį randa ir pasidalina.
Dalyviai išsiaiškins pilies struktūrą ir detaliai apžiūrės lobių ekspoziciją, išmoks kūrybiškai ieškoti problemų sprendimo pritaikant naujai įgytas žinias ir bendradarbiauti siekiant rezultato (surasti lobį).


Edukacinė programa „Poeto Stasio Jonausko kūryba vaikams“

Skuodo rajono savivaldybės R. Granausko viešoji biblioteka

2023 m. minėsime poeto Stasio Jonausko 75-asias gimimo metines. S. Jonauskas buvo LR Vyriausybės kultūros ir meno bei kitų premijų laureatas, žymus Lietuvos ir Skuodo krašto poetas.
Savito braižo poetas daugiausia kūrė suaugusiems, o 1996 m. buvo išleista vienintelė jo eilėraščių knygelė vaikams „Šoka žaliosios varlytės“.
Kultūros paso programa „Poetas Stasys Jonauskas vaikams“ skiriama jo kūrybos populiarinimui ir sklaidai 1-4 klasių mokiniams. Vaikus pasitinka ir visą renginį lydi pagrindinis knygutės personažas – varlė. Programoje bus skaitomi S. Jonausko eilėraščių tekstai. Kiekvienas skaitomas eilėraštis ekrane bus iliustruojamas Regioninio  vaikų kompiuterinių piešinių konkurso „Žaliųjų varlyčių šokis“ dalyvių piešiniais.
Edukacinėje programos dalyje akrostichu kuriamas naujas eilėraštis, kurio pirmosios raidės poeto asmenvardis – Stasys Jonauskas. Mokiniai sužinos kas yra akrostichas. Kūrimui naudojamos knygutės „Šoka žalios varlytės“ eilėraščių žodžiai. Ši veikla organizuojama komandiniu principu. Vėliau mokiniai kurs poeto eilėraščių iliustracijas kompiuterinius piešinius „Paint.NET“ programa ir trumpai pristatys savo kūrinius ir kurį eilėraštį jie iliustravo.
Užsiėmimo baigiamasis akcentas – lankymasis ir nuotrauka prie poeto Stasio Jonausko atminties suolelio parkelyje prie Skuodo kultūros centro.


Edukacinė programa "Linksmieji instrumentai" supažindins vaikus su instrumentais, fotografija, Gif kūrimu. Vaikai sužinos kad ir vaizdo kameros objektyvas pasidengia dulkėmis, nešvarumais ir pirštų atspaudais. Nešvarus objektyvas fotografuoja neryškiai, sulieja vaizdą, nuotraukose atsiranda dėmių. Sužinos ir išmoks kaip prižiūrėti vaizdo kamerą, kaip sufokusuoti vaizdą ekrane. Kaip naudotis tinklelio linijomis keliant fotografiją į projektorių. Refleksijuojant padėsime lavinti individualius įgūdžius ir įvertinti jų efektyvumą. Pabaigoje atliekamas pasirinkto atlikėjo instrumento pagal gif’ą, pažintis gyvai su instrumentu ir instrumentalistu.


Ar žinote, kad vokiečių kalba yra kultūros ir mokslo kalba? O tai, kad tie kas ją moka, gali susipažinti su žymių filosofų, rašytojų ir poetų bei mokslininkų veikalais originalo kalba? Kartu su vokiečiais lietuviai jau nuo Gedimino laiškų iki šiandienos turi kultūrinius, ekonominius, dvasinius ir kt. saitus. Minint Vilniaus 700-uosius metus, verta pažvelgti, o kaip gi sostinė buvo kurta įvairių Vokietijos kūrėjų? Ar žinote, kad ten, kur dabar yra Vokiečių gatvės promenada, kadaise buvo susiglaudę namai? O kad vokiečių katalikai statė gotikinės architektūros stiliaus bažnyčias, kurių galima rasti Vilniuje? O kaip galima po Vilnių vaikštant atrasti Faustą? Kviečiame į edukaciją, kurioje raginsime klasikos kūrinių skaitymą ir gramatikos užduotis padėti į šalį, o gyvai ir praktiškai pamatyti ir prisiliesti prie vokiečių kultūros pėdsakų, asmenybių, jų kūrybinio palikimo, sukurtų architektūros paminklų, ar kitų kūrinių, daugiakultūriškumo ir savęs pažinimo. Moksleiviai turės puikią progą ne tik teoriniame lygmenyje, bet ir praktiškai „pakvėpuoti“ kūrėjo oru.