„Improvizacijos dirbtuvės“ išvažiuojamoji edukacija

Jaunieji Nacionalinio Kauno dramos teatro aktoriai kviečia 8-12 klasių moksleivius į improvizacijų dirbtuves, kurių metu, pasitelkus teatrinius žaidimus, moksleiviai bus supažindinami su pagrindiniais improvizacijos metodais, taps aktyviais dalyviais ir ugdys savo kūrybiškumą. Pasitelkiamos veiklos moko jaunimą drąsos, geriau pajusti savo kūną ir balsą, pasitikėti savimi ir draugu, lavinti reakcijas, atpalaiduoti vaizduotę ir pasinerti į smagią kūrybos erdvę. Dirbtuvių metu suteikiama erdvė laisvai improvizuojant kurti istorijas, išmėginti jėgas scenoje, vaidinant įvairias situacijas iš mokyklos kasdienybės.
Čia niekas nerašys pažymių. Čia nereikės nieko galvoti, ruoštis ar žinoti. Tik valanda pačių smagiausių žaidimų ir vaizduotės pokštų, kurie atskleis aktoriaus profesijos subtilybes ir improvizacijų galimybes.


Eko dirbtuvės - medvilninių maišelių dekoravimas

Eko dirbtuvių metu vaikai yra supažindinami su aplinkos taršos problemomis ir jų sprendimo būdais. Po to, laukia praktinės kūrybinės dirbtuvės, kurių metu vaikai dekoruoja medvilninius maišelius su savo pasirinkta žinute. Kiekvienas dalyvis turi sugalvoti, kokią žinutę perduos jo kūrinys, parinkti tinkamas šitai emocijai spalvas ir formas ir dekoruoti maišelį tekstiliniais dažais. Šias dirbtuves galima pritaikyti ir kitai Jums aktualiai tematikai - pvz. Lietuvos valstybinės ar kitos šventės. Paslauga teikiama visoje Lietuvoje, susisiekti prieš užsakant paslaugą.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Moksleiviai, pasiskirstę grupėmis, tyrinės vieną iš trijų Baltojo dvarelio ekspozicijų salių.  Gavus spalvotas korteles tyrimas atliekamas nagrinėjant salėse esančią tekstinę medžiagą, audiovizualines priemones  ir interaktyvius monitorius,  erdves, muziejinę ekspoziciją. Kūrybinis darbas grupėse susipažįstant su istorinio laikotarpio aktualijomis, jas analizuojant grupėse ir dalinantis su bendramoksliais. Pabaigoje – rezultatų aptarimas ir pristatymas.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kviečiame kartu tyrinėti įspūdingą Žalgirio mūšio maketą, žaisti žvalgus, išsiaiškinti daugybę įdomių dalykų apie galingą Vokiečių ordino valstybę, taktines mūšio gudrybes. Vertinsime priešus, tyrinėsime ginklus, kiekvienas dalyvis pasigamins savo vėliavą! Juk vėliava – tai atpažinimo ženklas, informacijos perdavimo priemonė. Laukia užduotys, skatinančios smalsumą ir kritinį mąstymą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Paveikslėlių knygų paslaptys. Literatūros ir dailės pamoka su Aušra Kiudulaite

Šioje pamokoje vaikai turės galimybę ne tik sužinoti tarptautiniu mastu įvertintos kūrėjos Aušros Kiudulaitės knygų paslaptis, bet ir susipažinti bei išbandyti jos unikalią koliažo techniką. Tai, kad unikaliems darbams tereikia kartais pačių paprasčiausių, po ranka esamų priemonių, gali mus visus labai nustebinti. O kad kiekvienas vaikas yra pats nuostabiausias kūrėjas susitikimo metu tuo ir įsitikinsime. Kartais mūsų miegančiam kūrybiškumui tereikia tik nedidelio paskatinimo ir padrąsinimo improvizuoti.
Aušros Kiudulaitės išgryninta metodika, integruojant dailės ir literatūros žanrus, praplės žinias apie paveikslėlių knygų unikalumą, apie vizualios kalbos svarbą šiuolaikiniame gyvenime, įkvėps nebijoti ieškoti savo paties unikalumo, savo unikalaus balso ir juo drąsiai kalbėti.
Pamokos vedamos autorės iliustruotomis ir sukurtomis knygomis "Laimė yra lapė”, "Draugystė ant straublio galo", "Maksas ir 92 musės", bei "Pasakojimas apie katiną ir tulpę" motyvais. Visas knygas vienija draugystės, meilės, vilties ir buvimo kartu su kitais, buvimo unikaliais ir ypatingais temos. Šitos temos yra puiki proga ne tik apie jas pakalbėti, bet ir pasistengti vienas kitą išgirsti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Makrame dirbtuvėse mokiniai išmoks įvairių mazgų ir sukurs  unikalius projektus. Mazgų rišimas yra makrame meno pagrindas. Dirbtuvėse dalyviai ugdys smulkiąją motoriką, kūrybiškumą, pasitikėjimą savimi, kantrybę, pažins senovės kultūras.  Rišdami mazgus - atsipalaiduos, medituos, paleis savo emocijas, įpins geras mintis ir linkėjimus, nes bus "čia ir dabar", su savo projektu. Dirbtuvių metu galima pasigaminti įvairių Kalėdinių, Velykinių ar namų interjero dekoracijų, žibintų, vazų, raktų pakabukų ir kitų dekoro elementų. Tariamasi individualiai atsižvelgiant į kiekvieną amžiaus tarpsnį. Savo projektui mokiniai pasirinks virvių tipą, storį, spalva, dekoro elementus, taip kiekvienas darbas bus individualus ir nepakartojamas. Makrame dirbtuvės yra puiki vieta išreikšti savo kūrybiškumą, išmokti naujų įgūdžių ir bendrauti su kitais. Tai taip pat yra galimybė sukurti nuostabius makrame darbus, kurie gali būti naudojami dovanoms ar namų interjero jaukumui sukurti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Edukacinis užsiėmimas "Pleneras. Svečiuose pas Kastuką" skirtas tiems, kas ieško pabėgimo nuo kasdienio gyvenimo spartos. M. K. Čiurlionis viešėdamas Druskininkuose ne retai po apylinkes klajodavo su molbertu ant peties ir keliomis pastelėmis kišenėje. Nors daugumos gamtovaizdžių sukūrimo vieta nėra žinoma, dailininko artimųjų atsiminimuose apstu aprašymų apie keliones į plenerus gamtoje. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsite su M. K. Čiurlionio namų-muziejaus ekspozicija, dailininko biografija ir kaip tikri dailininkai plenero metu, piešdami ant molberto muziejaus sode įamžinsite savo pasirinktą gamtos motyvą. Gamtovaizdžius piešite su pastele - bene mėgstamiausia M. K. Čiurlionio kūrybine priemone.


Muzikinės programos "Su muzika per Europą" tikslai: supažindinti su pačiais reikšmingiausiais Europos šalių profesionaliosios  vokalinės - instrumentinės muzikos kūriniais, įvairiais žanrais ir stiliais.
Programos uždaviniai: atlikti muzikos kūrinius, juos apipinant pasakojimais apie kūrinio laikmetį, kompozitorių, bendrakultūrinę, istorinę aplinką, įvardinant svarbiausius laikmečio įvykius. Programos medžiagą susieti su mokyklos bendrojo ugdymo programos reikalavimais ir tarpdisciplininiu kontekstu.
Metodai ir priemonės: tarp kūrinių integruoti viktorinas, muzikines užduotis, susijusias su girdėtu kūriniu ir pateikta medžiaga, tuo siekiant visapusiško mokinių aktyvumo, kūrybiškumo, kritinio mąstymo, bendradarbiavimo, taip pat įgytų kompetencijų ugdymo tolimesniame mokinių mokyme(si), skatinant tiek mokinius, tiek ir jų mokytojus įsitraukti į pažintinę muzikinės kultūros veiklą.
Siekiamas programos poveikis: muzikinė programa didins kultūrinį sąmoningumą, plės supratimą apie meninės raiškos ir komunikavimo formas, supažindins ir formuos teigiamą požiūrį į skirtingų Europos šalių kultūrų paveldą, skatins jų išsaugojimą ir perdavimą ateinančioms kartoms. Pateikiamos muzikinės programos metu patiriamos teigiamos emocijos ugdys mokymosi mokytis kompetenciją, suteikiant ir įgyjant naujų patirčių, augins savivertę ir motyvaciją, ugdys gebėjimą dirbti individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti, skatins saviraišką, leis papildyti turimas žinias naujomis patirtimis.
Muzikinę programą "Su muzika per Europą" pateikia profesionalios atlikėjos, pedagogės - Natalija Krauter (sopranas), Rima Švėgždaitė (smuikas), Lina Vaitkuvienė (fortepijonas).


Ebru „Tarp gėlių“ edukaciją sudaro dvi dalys: pirmoji teorinė, kurios metu rodomas filmukas ir edukatorės pasakojimas supažindina su šios technikos atsiradimo istorija, jos atsiradimo Europoje keliu, pritaikomumu ir žinoma su Ebru technikos elementais, gėlių tapymo formomis. Praktinio užsiėmimo metu kiekvienas dalyvis turės po indelį su jūros dumbliais paruoštu vandeniu. Liedami spalvas, formuodami su tam skirtais pagaliukais ir šukomis, ant vandens nupieš originalius, nepakartojamus keturis A6 formato paveiksliukus – įvairių pažįstamų ar sugalvotų gėlių žiedlapių spalviškumu, skirtingomis formomis, raštais. Piešinius nuo vandens perkels ant popieriaus lapų, kuriuos galės panaudoti kituose kūrybiniuose sumanymuose (kuriant koliažus, atvirukus ar įrėminant, kaip užbaigtą paveikslą). Edukacinės programos pabaigoje vyks sukurtų darbų aptarimas, perteiktų gėlių spalviškumo, formų panašumo, studijavimas, emocijų suvokimas. Piešimo ant vandens edukacija „Tarp gėlių“ skatina mokymosi motyvaciją, didina pasitikėjimą savimi, supažindina su Rytų tautų kultūra, žadina vaizduotę ir jausmus, padeda pažinti mūsų gamtos puošmeną - gėles, pamatyti jų grožį ir suteikia galimybę mokytis įvairių dalykų patrauklia forma.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė pažintinė programa „Dailės ir architektūros menas"

Paslauga suskirstyta į teorinę ir praktinę dalis. Teorinėje dalyje vaikams papasakosime apie skirtingus dailės ir architektūros stilius, padėsime atpažinti skiriamuosius jų bruožus, kartu su vaikais aiškinsimės, kokių profesijų atstovai stato namus ir kelius, pagal brėžinį moksleiviai bandys suprasti, koks tai pastatas ir kam jis skirtas, papasakosime apie seniausius išlikusius pastatus, pristatysime 7 pasaulio stebuklus, apžvelgdami išskirtinių architektūrinių pastatų nuotraukas žadinsime vaikų kūrybiškumą ir suvokimą, kad namai gali būti pačių įvairiausių formų. Praktinėje dalyje, statybų ir dizainų erdvėje vaikai galės išbandyti statybininko (su žaisliniu ekskavatoriumi kasti namo pamatus, su butaforinėmis plytomis statyti pastatą) ir dizainerio (įrenginėti namo vidų) profesijas, supras kokių žinių ir įgūdžių reikalauja šie darbai. Spalvų pažinimo erdvėje moksleiviai suks spalvų ratą ir pamatys, kaip keičiasi maišomos spalvos, išmėgins naujus kūrybos būdus: dėlios šviesų mozaiką, pieš ant sienos, kurs šedevrus ant šviesos stalo, konstruos su šviečiančiomis kaladėlėmis. Po praktinės ir teorinės dalies vyks trumpas aptarimas, kuris padės įvertinti, kaip mokiniai įsisavino žinias, ar programa praplėtė jų akiratį, paskatino domėtis naujomis kūrybos formomis. Teorinės ir praktinės dalies trukmė kis atsižvelgiant į moksleivių amžių. Mažesni, 1–2 klasių mokiniai gaus mažiau teorinių žinių ir daugiau laiko bus skirta praktiniams užsiėmimas, kuriuose vaikai mokysis žaisdami. 3–4 klasių mokiniai teorinių žinių gaus daugiau.


Edukacijos "Mitologinių būtybių laboratorija"  tikslas – pasitelkiant praktines, kūrybines užduotis ir taikant skirtingas edukacines veiklas, taip pat įvairių pojūčių pagalba, supažindinti 1-8 kl. mokinius su pačiomis ryškiausiomis ir savičiausiomis lietuvių mitologinių sakmių būtybėmis bei įvairiais jų vaizdinių aspektais. Uždaviniai: 1. Kūrybinių užduočių pagalba susipažinti su mitologinių sakmių personažais, jų atliekamais darbais, funkcijomis, išvaizdos ypatybėmis. 2. Kūrybinių užduočių-galvosūkių pagalba išmokti atskirti mitologines būtybes vieną nuo kitos pagal jų funkcijas ar išvaizdos ypatybes, kai nėra paminėtas jų vardas. 3. Paanalizuoti mitologinių būtybių vaizdinių prasmes (taikoma 5-8 kl.).
Užsiėmimas vyksta „Mitologinių būtybių laboratorijoje“, kur visi aplinkos daiktai yra orientuoti į vienos ar kitos mitologinės būtybės vaizdinius. Edukacijos metu naudojamos įvairios edukacinės priemonės: kompiuteris, multimedija, planšetiniai kompiuteriai, asociatyvus daiktai, turintys užminti mįslę apie įvairias lietuvių mitologines būtybes, užduočių dėžutės su kortelėmis, interaktyvūs stendai, kuriuose mokiniai ieško atsakymų į gautas užduotis. Iš seno lagamino traukiant įvairius asociatyvius daiktus, kurių pagalba yra išsiaiškinama, kokias funkcijas atlieka ir kaip atrodo įdomiausios lietuvių mitologinėse būtybės. Antroje kūrybinėje judriojoje edukacijos dalyje mokiniai skatinami patys įsitraukti į žaidimą. Jie gauna dėžutes su būtybių vardais ir įvairiais daiktais, kuriuos turi atpažinti ir priskirti skirtingoms mitinėms būtybėms.  5-8 kl. mokiniai gauna papildomą užduotį – pagal gautą užuominą, naudojantis interaktyviais stendais atpažinti, kokia tai mitinė būtybė. Edukacijos pabaigoje mokiniai suskirstomi į komandas ir žaidžia kompiuterinį žaidimą, kurio pagalba pasitikrina, ar jau išmoko atpažinti  įvairias lietuvių mitines būtybes.  Geriausiai pasirodžiusieji gauna prizus.
Edukaciją veda etnologė, sakmiškųjų naratyvų tyrinėtoja Ingrida Stundžė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Programos „Pieno kelias“ tikslas – pristatant pieno istoriją išsaugoti ir tęsti tradicijas, puoselėti etnokultūrą, ugdant tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę. Edukacija susideda iš trijų dalių: pirma dalis – pieno istorija; antra dalis – pažintis su pieno produktais, degustacija; trečia dalis - etnografinių pieno įrankių apžiūra. Edukacijos dalyviai sutinkami skambant lietuvių laudies dainai (susijusiai su pieno istorija). Mokiniams patogiai įsitaisius edukacija pradedama gyvulių garsų spėjimu (leidžiamas garso įrašas). Taip pristatomi žinduoliai, kurių pieną maistui vartoja žmonės, sužinoma, kada ir kieno pienas pradėtas vartoti Lietuvoje, kitose šalyse. Pasakojama, kaip pienas pasiekė stalą, ir kas iš jo gaminama. Vaikai dalyvauja diskusijoje, žaidžiamas lietuvių liaudies žaidimas, degustuojami prieno prukuktai, diskutuojama apie patiekalus, pagamintus iš pieno, dalijamsi receptais. Mokiniai kvieęiami apžiūrėti, kaip atrodo etnografiniai indai ir įranga: senoviniai pieno separatoriai, grietinėlės atskyrimo indai, sviestmušiai. Pageidaujantiems suteikiama galimybė pamelžti imitacinę karvę ir apžiūrėti, kaip atrodo šiuolaikinis vakuuminis melžimo aparatas. Suteikiama galimybė aktyviai dalyvauti kiekvienam mokiniui, pristatant pieno kelią naudojama Aukštaitijos regiono tautosaka.


Ši edukacija, tai kelionė į primirštą kvapų pasaulį, kurios metu susipažinsite su botanikos sodu ir kvapiaisiais augalais. Užsiėmimo metu aplankysime net atokiausias botanikos sodo kerteles, išžvalgysime augalų kolekcijas ieškodami kvapniųjų augalų. Edukacijos vadovas prie aukuro įkūręs ugnį savo pasakojimu, apie kvapų atsiradimą smilkant, nukels į senųjų civilizacijų laikus, viduramžius, baroką. Kartu papasakos ir apie senųjų lietuvių tradicijas apeigose naudojant kvapiųjų augalų bei gintaro smilkymą. Susipažinę su kvapų istorija siekiančia seniausius laikus, edukacijos dalyviai leidžiasi į kvapniųjų augalų paieškas sode. Patyriminėje veikloje uosto, analizuoja, pasižymi, augalus ir jų kvapus, mokosi kritiškai vertinti kylančius su kvapais susijusius jausmus. Stebi, kaip veikia paslaptingasis alembikas padedantis išgauti kvapniuosius augalų vandenis ir eterinius aliejus. Maršruto pabaigoje sugrįžę prie degančio aukuro darkart uosime smilkstančių augalų kvapus, eterinių aliejų pavyzdžius.


Edukacijos metu mokiniai bus supažindinti su meno ir mokslo sinteze. Mokiniams bus pateiktos skirtingos dailės sritys bei cheminiai eksperimentai. Mokiniai pasitelkdami nesudėtingas cheminių eksperimentų priemones kurs įvairių spalvų gamas, nesudėtingus skulptūros elementus, ieškos meno panaudojimo galimybių eksperimentų atlikimo priemonėmis.


Gipso pažinimas – realjefas. Gipsas yra natūrali medžiaga, saugi ir kilni. Jo panaudojimo galimybių yra labai daug. Viena iš sričių kuria plačiai aptarsime– dailė, skulptūra. Edukacijos metu susipažinsime su Lietuvoje randamomis iškasenomis. Apžiūrėsime iškasenų pavyzdžius. Aptariama jų panaudojimo galimybė Lietuvoje. Reljefai dažnai naudoti daugumos senovės kultūrų mene. Aptarsime žinomiausius realjefo skulptūros laikotarpius dailėje taip pat susipažinsime su Lietuvoje esančiais realjefo skulptūros payzdžiais. Užsiėmimo metu sužinosite kaip kuriami realjiefo paveikslai iš gipso ir juos gali kurti kiekvienas. Gipsinio reljefo kūrimas - gyvas, džiaugsmingas ir gydantis procesas, meno pažinimo terapiją, kurios metu išsijungia loginis mąstymas, suaktyvinama intuicija bei kūrybinis įkvėpimas. Užsiėmimo metu panirsime į savo vidų ir patys dėliodami realjefą, bandydami išgauti norimą vaizdą sukursite gipso paveikslą. Gipso liejimas savo rankomis ne tik atskleis jūsų kūrybinius sugebėjimus, bet (paveikslus) vaikai parsineš namo ir dar ilgai prisimins, kaip gera jas buvo kurti. Po užsiėmimo šis paveikslas, medalis priklausys Jums. Ir kiekvienas dalyvis dar ilgai prisimins šią edukaciją.


Šiandien turbūt visi yra ragavę natūralios pupelių kavos. Tačiau šiuolaikinei visuomenei atsigręžiant atgal į protėvių tradicijas, naują reikšmę įgauna seniau už įprastą kavą gaminti gėrimai. Tarp jų neabejotina lydere yra gilių kava. Senieji liaudies medicinos žinynai teigia, kad gilių kava jauną žmogų daro gražiu ir ištvermingu, o seną – jaunina, suteikdama naujų jėgų. Lietuvoje gilių kavai naudojami paprastojo ąžuolo vaisiai turi daug žmogaus organizmui svarbių medžiagų ir vitaminų, todėl ši kava, užbalinta pienu ar grietinėle, tampa ne tik maloniu, bet ir vertingu gėrimu bet kurio amžiaus žmogui. Edukacinis užsiėmimas „Gilių nuotykiai virtuvėje“ vaikams vedamas žaisminga forma. Kalbama apie ąžuolą, jo reikšmę lietuvių mitologijoje ir tautosakoje, gilių naudą sveikatai. Po to seka vaizdingas pasakojimas apie Gilės patiriamus nuotykius namuose, nukritus nuo senojo ąžuolo. Vaikai sužino, ką Gilė mato, užuodžia ir girdi patekusi į žmonių virtuvę: pirma Gilė yra išgliaudoma, po to ji patiria maudynes piene, patampa miltais, o paskui kaitinasi skardoje. Jos pasidaro rudos, panašios į šokoladą, kvepiančios karamele. Vėliau Gilė susitinka su cukrumi, vandeniu, pienu ar grietinėle ir galų gale tampa gardžiu, garuojančiu gėrimu. Visi užsiėmimo dalyviai praktiškai supažindinami su gilių kavos paruošimu: gliaudo giles, vėliau mirko piene, mala ir skrudina. Skrudintus gilių miltus užpila karštu vandeniu, balina pienu ir skanauja. Prie gilių kavos siūloma pasivaišinti džiovintais obuoliais. O kol užpilta kava vėsta, dainuojamos liaudiškos dainelės apie ąžuolą, pritariant kanklėms.


Kaip asiliukas draugą surado (Nuotolinė paslauga)

Prano Domšaičio galerijos edukacinis užsiėmimas „Kaip asiliukas draugą surado“ iš ciklo „Pasakos muziejuje. Kas muziejuje gyvena?“ kviečia pradinių klasių mokinius keliauti su nenuorama asiliuku iš jaukios sodybos Kuršių marių pakrantėje iki tolimosios Pietų Afrikos, pasižvalgyti nuo Gerosios Vilties kyšulio viršūnės ir įsitikinti, kad draugystė ir draugų pagalba – svarbiausia. Kartu pasekę pasaką ir sulaukę laimingos pabaigos, ieškosime pasakoje pamatytų paveikslų dailininko P. Domšaičio nuolatinėje kūrybos ekspozicijoje, aptarsime juos ir patys kursime savo vaizdines istorijas apie draugystę. O buvo taip...


Nuotolinė Teatro pamoka - teatro istorija ir interaktyvios užduotys

Profesionalių aktorių komanda, turinti daug patirties kuriant ir vaidinant vaikams, siūlo nuotolines teatro pamokas! Vaikai sužinos įdomiai papasakotus svarbius teatro istorijos momentus, kartu su aktoriais praktiškai atliks keletą teatro pratimų, atliks užduotis. Pamokos pabaigoje - refleksija ir aktualūs klausimai. Pamokos trukmė 45 min. Vienu metu gali dalyvauti keletas klasių (refleksija - kiekvienai klasei atskirai).


Istorijos ir literatūros paralelės: spaudos draudimas ir tautinio atgimimo šaukliai (Nuotolinė paslauga)

Kodėl 40 metų nebuvo galima spausdinti leidinių, rašytų lotyniškais rašmenimis? Kokią įtaką tokia situacija turėjo lietuvių literatūros raidai? Ką reiškia sąvoka „vargo mokykla“? Kuo patraukli, išskirtinė J. Basanavičiaus ir V. Kudirkos – pirmųjų lietuviškų laikraščių redaktorių – biografija? Apie ką buvo pasakojama pirmajame lietuviškame romane? Atsakymus į šiuos ir daugybę kitų klausimų sužinosite naujoje, virtualioje mūsų pamokoje „Istorijos ir literatūros paralelės: spaudos draudimas ir tautinio atgimimo šaukliai“. Pamokos metu aptarsime svarbiausias šio laikotarpio temas: graždanką, vargo mokyklą, knygnešystę, kontrafakciją, leidinius „Aušra“ ir „Varpas“, pirmąjį spektaklį ir lietuvių romaną ir kt. Taip pat susipažinsime su svarbiausiomis to laikotarpio figūromis ir jų veikla: M. Valančiumi, J. Basanavičiumi, V. Kudirka, J. Bieliniu, broliais Vilkutaičiais ir kt. Pamokoje bus dalinamasi muziejuje sukaupta ir saugoma unikalia vaizdine medžiaga: moksleiviai turės galimybę patyrinėti graždankos, kontrafakcinių leidinių pavyzdžius, pamatyti svarbiausius to meto leidinius.


Edukacinė programa "Lietuvių duona" (2 - 4 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su kasdieniais ir šventiniais Aukštaitijos regiono valgiais, valgymo kultūra. Užsiėmimo dalyvių dėmesys nuolat žadinamas klausimais: „Kodėl lietuviai augina rugius ir kepa juodą duoną“, „Kodėl prietaringos valstietės neskolindavo raugo?“. „Kodėl kepant duoną buvo draudžiama kalbėti ir varstyti duris?“, „Kokių galių turėjo šv. Agotos duona?“. Demonstruojama garsinio mokomojo filmo „Tradiciniai lietuvių valgiai“ ištrauka. Didžiausias dėmesys skiriamas vienam seniausių ir pagrindinių maisto produktų – duonai. Virtualiai pristatomos grūdinės kultūros: rugiai, kviečiai, avižos, miežiai, aptariamas jų panaudojimas tradicinėje virtuvėje. Akcentuojami tradiciniai darbai – javapjūtė dalgiais, pėdų rišimas, rugių kūlimas spragilais ir kt. Demonstruojama archyvinio dokumentinio filmo „Lietuva. 1930 m. I dalis“ ištrauka. Išryškinamos kūlimo talkų, patalkių vakarėlių tradicijos. Klausant audio įrašų, prisimenamos jautrios tremties istorijos, skatinančios mokinius suvokti duonos vertę. Kuriamos patarlės bei priežodžiai apie duoną.


Orientacinis žaidimas „Didelio prospekto mažos detalės“

Gedimino prospektas – reprezentacinė miesto gatvė XIX, XX ir XXI amžiaus Vilniuje. Čia vis kitokį įspaudą palikti norėjo kiekviena miestą kontroliavusi valdžia – caro, vokiečių, lenkų, komunistų, lietuvių... Ar pavyks pastebėti iškalbingas istorijos detales pastatų sienose, gatvių grindinyje, kiemuose ir skersgatviuose? Žaidimo metu, naudodamiesi suteiktomis priemonėmis (be išmaniųjų telefonų), moksleiviai ieškos punktų ir atlikinės įvairias užduotis, o taip pat pažins dalelę sostinės istorijos, architektūros, užčiuops skirtingų tautų paveldą. Maršrutas driekiasi tik Gedimino prospekte ir keliose gretimose gatvelėse. Žaidimo metu moksleiviai skirstomi į grupes ir savarankiškai keliauja po prospektą ieškodami žaidimo punktų. Jei nenorima vaikų paleisti vienų, būtini bent 3-4 lydintys asmenys (priklausomai nuo dalyvių skaičiaus).


Edukacinė programa „Piemenėlių vargai ir pramogos“ vyksta nuo Jurginių (balandžio 23 d.) iki pat vėlyvo rudens. Kerdžiaus ragas kviečia mažuosius tapti piemenėliais ir sužinoti įvairių dalykų apie ganiavą senajame kaime. Edukacinio užsiėmimo „Piemenėlių vargai ir pramogos" dalyviai Žaliūkių malūnininko sodyboje supažindinami su ganiavos tradicijomis, žmonių tarpusavio santykiais senajame Lietuvos kaime, kaimo gyvenimo ritmiškumu. Dalyviai akivaizdžiai įsitikina, kaip galima lengvai išmokti groti senaisiais piemenų muzikos instrumentais, kaip lengvai ir greitai padaromi paprasčiausi instrumentai, kokius žaidimus žaisdavo piemenaudami mūsų seneliai ir proseneliai. Moksleiviai taip pat pajaučia, visgi koks tai buvo vargas piemenauti – kasdieniai palydovai buvo šaltis, alkis ir nuovargis. Tokiu būdu ši programa pagilina istorinę atmintį, stipriai praplečia kultūrinį akiratį, puoselėja emocinius tarpusavio ryšius ir ugdo pasitikėjimą savo jėgomis. Kerdžius parodo, kaip buvo daromi piemenų muzikos instrumentai: iš medžio žievės ir mediniai lumzdeliai, skudučiai, švilpynės, šiaudo birbynės; visi dalyviai gali pabandyti juos padaryti ir jais paraliuoti. Taip pat dalyviai išmoksta nusivyti virvutę ar virvę, padaryti pantį, žaidžiami tradiciniai piemenėlių žaidimai. Galiausiai ragaujama lauže keptų bulvių su lupenomis. Aptariama edukacinio užsiėmimo metu įgyta vaikų patirtis, jų išgyventos emocijos. Šioje edukacijoje piemenėlių vargai nedideli, o pramogos – smagios.


Vis dažniau kalbama, kad žmogaus santykis su gamta kelia rūpestį – šiandienos technologijos leidžia imti viską, ko norime: vandenį, miškus, iškasenas, manant, kad gamta stipri, atsistatys, o jei ne? Mes privalome kurti draugišką žmogaus ir gamtos santykį, mokytis būti atsakingi, ugdytis ekologinę kultūrą. Panevėžio gamtos mokykla kviečia į edukacinę ekskursiją „Amžina atsakomybė už visa, kas gyva“, kurioje dalyviai supažindinami su Gamtos mokyklos lauko ir vidaus edukacinėmis erdvėmis, mini zoologijos sodu. Veiklos planuojamos atliepiant mokinių amžių, patirtį ir galimybes bei užtikrina kokybišką vaikų saviraiškos poreikių tenkinimą taikant neformaliojo švietimo metodus ir patirtinio mokymo/si organizavimo būdus: stebėjimus, darbą grupėse, kritinio mąstymo pratimus, žaidimus, pokalbius, mini viktorinas, refleksiją ir kt. Ypatingas dėmesys skiriamas dinamiškos tikrovės problemų atpažinimui bei interpretavimui per praktines - kūrybines užduotis. Taikomi artimiausios aplinkos pažinimo per pojūčius metodai, praktinė veikla moko vaikus atlikti ir pristatyti nesudėtingas aplinkosaugos kūrybines užduotis, ieškoti savitų sprendimo būdų. Veiksmingai naudojant skatinimą ir padrąsinimus, stiprinamas pasitikėjimas savo jėgomis, noras būti aktyviu visuomenės piliečiu, ugdytis asmeninę ekologinę kultūrą. Siūloma edukacinė programa atliepia Neformaliojo švietimo ir Darnaus vystymosi koncepcijas bei Ekologijos ir aplinkos technologijų ugdymo sampratos tikslus, principus, metodikas.


Edukacinė ekskursija „Bernardinų sode: vienuolių paveldo ir gamtos paslaptys“

Bernardinų sodas – vaikams viena mėgstamiausių žaidimų vietų Vilniuje. Tačiau ar kada teko susipažinti su šio ypatingo parko istorija, architektūra, vienuolių palikimu, augalų ekspozicija? Edukacinės ekskursijos tikslas – gyvoje miesto aplinkoje supažindinti vaikus su Bernardinų sodo (ir viso ansamblio) kultūros ir gamtos paveldu, jo vertybėmis. Pagrindiniai edukacijos uždaviniai: supažindinti moksleivius su svarbiausiomis Bernardinų ansamblio architektūrinėmis vertybėmis; sudominti vaikus įvairiais Bernardinų sodo architektūros, gamtinio landšafto elementais ir atskleisti jų istorines, kultūrines prasmes; supažindinti vaikus su parke esančiomis vienuolių atminimui skirtomis augalų ekspozicijomis, pačių maistinių ir vaistinių žolelių panaudojimu ir vertingosiomis savybėmis; įtraukti vaikus į parko augmenijos tyrinėjimą, supažindinti su pagrindinėmis jos rūšimis. Edukacijoje naudojami metodai: vizualinė medžiaga – istorinės nuotraukos, dailės kūriniai; žaidimai/užduotys– tam tikrų parko architektūros ir gamtos elementų suradimas, apibūdinimas; gamtinių ekspozicijų tyrinėjimas – augalų stebėjimas atpažinimas; dirbtuvėlės – priklausomai nuo amžiaus grupės gaminamas su vienuolių veikla, parku susijęs suvenyras. Siekiama, jog po edukacijos moksleiviai būtų giliau susipažinę su Bernardinų sodo istorija, kultūros ir gamtos paveldu, būtų motyvuoti ir toliau tyrinėti šią ir kitas miesto erdves, gebėtų geriau atpažinti įvairius kultūros ir gamtos paveldo elementus mus supančioje urbanistinėje aplinkoje.


Mėlyni saulės atvirukai (1-5 klasių mokiniams)

Atrodytų neįmanoma, kad fotografijai sukurti gali pakakti tik paprasto specialiu tirpalu užtepto popieriaus ir saulės šviesos, tačiau tokia fotografijos technika žinoma dar nuo XIX a. vidurio ir vadinasi cianotipija. Apsilankykite Fotografijos muziejuje ir cianotipijos procesą išbandykite patys! Iš mūsų parengtų priemonių pasigaminę šviesai jautrų popierių ir ant jo sukomponavę vaizdą, stebėsite, kaip dienos šviesoje jis virsta mėlynos spalvos fotografiniu atspaudu. Savo sukurtus mėlynus saulės atvirukus galėsite pasilikti atminčiai ar išsiųsti paštu (muziejuje įrengta pašto dėžutė).


Pažink Lietuvos tiltus su STEAM veiklomis (1-4 kl.)

„Pažink Lietuvos tiltus su STEAM veiklomis“ edukaciniuose užsiėmimuose mokiniai susipažins su seniausiais Lietuvos tiltais. STEAM veiklų metu bus apjungta Lietuvos istorija, paveldas, kultūra, šiuolaikinė ir senovinė architektūra. Edukacinių veiklų metu mokiniai statys savo įsivaizduojamus tiltus, bus supažindinti su inžinerijos pradmenimis, pasitelks kūrybiškumą, vaizduotę ir meninius gebėjimus. Mokiniai mokysis bendrauti ir bendradarbiauti, dirbti komandose, ugdys lyderystės įgūdžius. Per smagias veiklas, mokiniai patirs istorijos, kultūros, pilietiškumo dermę, įgys gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, patirs pažinimo, bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.


Edukacija „Žirgo draugystė“ Kurtuvėnų regioniniame parke esančiame Gyvajame žirgo muziejuje, galite aplankyti ir sužinoti kaip gyvena žirgai, ką jie veikia, ką valgo, kaip su jais reikia bendrauti ir kaip juos suprasti. "Žirgo draugystė" įdomi pramoga padedanti 1-12 klasių moksleiviams netradicinėje mokymosi aplinkoje pažinti paveldo vertybes, sužadinti kūrybines galias ir susipažinti su išskirtiniais gyvūnais-žirgais. Būvimas šalia žirgo ramina, gydo, išmoko susikaupimo, meilės ir pasitikėjimo. Kiekvienas žirgas turi individualų charakterį ir emocijas, kurias žmogus turi perprasti ir suprasti. Žirgai pyksta, džiaugiasi, bijo kitaip nei mes, todėl tinkamai suprasti ir reaguoti į žirgo elgesį yra būtina norint sukurti gerą santykį su gyvūnu. Edukacijos „Žirgo draugystė“ metu, Jūs turėsite galimybę patys susipažinti su Gyvojo žirgo muziejaus žirgais, pasivaikščioti po senąsias Kurtuvėnų dvaro sodybos arklides. Sužinosite apie kiekvieno žirgo charakterį, jo išskirtines savybes, išgirsite įdomiausius nuotykius ir nutikimus. Turėsite galimybę išmokti tinkamai šukuoti, balnoti ir saugiai elgtis prie žirgo. Edukacijos metu Jūs patys pasiruošite žirgą ir galėsite pajoti! Po programos galima su grupe paiškylauti dvaro parko poilsiavietėse ir pasidalinti nuotykių įspūdžiais. Programos trukmė iki 1,5 val. Kaina moksleiviams (asmeniui) 5 Eur. Lydinčiam asmeniui nemokamai. Priimama mažiausia grupė 10 moksleivių. Į kainą įskaičiuota: gido paslaugos, ratas pajoti.


Spektaklis „Rimtai linksmos pasakaitės“, rež. A. Sunklodaitė

Spektaklyje "Rimtai linksmos pasakaitės" linksmai ir šmaikščiai kalbama apie rimtus bei svarbius dalykus: tiesą ir paskalas, darbštumą ir girtuoklystę, nuoširdumą ir tuščiagarbystę, vienatvę ir bendruomeniškumą. Spektaklio siužetas sukurtas, remiantis šmaikščiomis lietuvių liaudies pasakomis ir šiandieninio kaimo bei miesto aktualijomis. Kūrybos procesas - lyg žaidimas, kuriame įprasti buitiniai daiktai: samčiai, šepečiai, šaukštai įgauna visai kitą būvį. Pvz. du grėbliai - tampa malūnu, dubuo - kepure, šepečiai policininko antpečiai... Žavi režisierės A. Sunkloaitės išmonė, aktorių meistrystė, įgarsinimo originalumas. Mitologinės būtybės ir kultūriniai objektai adaptuoti šiuolaikiškai. Aktoriai kartu su žiūrovais keliauja per "Pasakėnų" kaimą. Kelionėje atsiskleidžia kaimo realybė: šeimos gyvenimas, darbštumas, gerumas. Pajuokiamos ydos: paskalos, tinginystė. Žiūrovų laukia linksma, improvizuota kelionė į Pasakėnų kaimą, kur jie sutiks pačių įvairiausių personažų ir patirs pačių keisčiausių ir įdomiausių nuotykių. Visada yra glimybė rinktis tarp gėrio ir blogio. Blogį įkūnija mitologinė būtybė - velnias, su kuriuo draugauti yra labai paprasta, bet jį įveikti sudėtinga.


Spektaklis "Dėdės ir dėdienės" (rež. Gabrielė Tuminaitė) ir diskusija su kūrėjais (Nuotolinė paslauga)

Pagal Juozo Tumo–Vaižganto apysaką pastatytas spektaklis vertas tikro literatūros ir teatro gurmano dėmesio. Kaip rašė pats Vaižgantas, dėdės ir dėdienės reiškia ne tiek giminystės ryšį, kiek socialinį santykį tarp ūkį paveldėjusių šeimininkų ir čia pasilikusių dirbti ir vargti „dėdžių“, kurių padėtis yra kažkas mišraus tarp tarno, samdinio ir šeimos nario, bet sunkesnė už samdinio, nes dirbama be atlyginimo, dažniausiai tik už „pavalgymą ir menką drabužį“. Pagal apysaką sukurtoje režisierės Gabrielės Tuminaitės inscenizacijoje vaizduojami būtent tokie „dėdės“ ir tokios „dėdienės“: Mykoliukas – aktorius Karolis Kasperavičius, Severiutė – aktorė Agnė Šataitė ir Rapolas – aktorius Mindaugas Capas. Meistriška rašytojo ranka sukurti personažai, nors ir įstatyti į grubias baudžiavinio kaimo aplinkybes, sugeba labai giliai jausti, stebėti ir suvokti save, patirti aukščiausias būties akimirkas. Mažojo teatro spektaklyje išryškinamos stipriosios Vaižganto apysakos pusės: įtemptas siužetas, lyrikos ir šiurkštaus seksualumo mišinys, o svarbiausia – išskirtinis Severijos personažas. Ji atvira, temperamentinga, gaivališka. „Ji visiškai atitinka Vaižganto vitališkojo žmogaus formulę ir yra spektaklio žvaigždė“ – apie Agnės Šataitės Severiją rašė literatūrologas R. Tamošaitis. Pavargę nuo nesibaigiančio informacijos srauto, spektaklyje žiūrovai kviečiami pailsinti dvasią: režisierė įsitikinusi – tai klasikos privalumas. Kokybišką spektaklio įrašą bus galima stebėti teatro interneto svetainėje. Moksleiviai tai galės daryti visi kartu būdami mokykloje arba kiekvienas iš savo namų. Mokykloms bus suteikiami unikalūs prisijungimo kodai. Po peržiūros tą pačią dieną teatro feisbuko paskyroje vyks tiesioginė diskusija su spektaklio kūrybinės grupės atstovais, kur bus galima pasidalinti mintimis ir užduoti klausimų. Be to, mokytojams bus pasiūlyta Vilniaus mažojo teatro literatūrinės dalies vedėjos teatrologės dr. Ramunės Balevičiūtės paruošta metodinė spektaklio analizės medžiaga.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Šio edukacinio užsiėmimo metu galėsite pasiklausyti pasakojimo apie rugių sėjos, javų kirtimo, rišimo ir kūlimo, grūdų valymo ir malimo bei duonos kepimo procesus, išvysite visus senuosius Klaipėdos krašto darbo įrankius, naudotus duonos ruošimui. Pamokėlės metu susipažinsite ir su duonos gamybos ypatumais senovėje. Patys mėginsite grūsti grūdus, smulkinti juos piesta, susipažinsite su atskiromis javų rūšimis bei atliksite įdomias užduotis.


Liaudies muzikos instrumentų šaltje 9-12 kl.

Tai nuotaikinga ir įdomi kelionė po muzikos instrumentų šalį. Jos metu mokiniai susipažins su įvairiais lietuvių liaudies muzikos instrumentais ir šiuolaikine folklorinės muzikos kryptimi – post-folkloru, klausysis muzikos įrašų. Atsižvelgiant į kiekvienos grupės pobūdį, informacija ir veiklos pristatomos tam tikrai amžiaus grupei priimtinu būdu: jaunesniesiems užsiėmimo dalyviams informacija pateikiama storytelling metodu, demonstruojami paprastesni instrumentai; vyresniems užsiėmimo dalyviams pristatomas platesnis ir gilesnis liaudies instrumentų kontekstas. Užsiėmimo tikslas: supažindinti su Lietuvos muzikiniu folkloru ir jį suaktualinti. Uždaviniai: 1. Pristatyti muzikavimą-žaidimą kaip saviraiškos ir kūrybos formą. 2. Paaiškinti funkcinę muzikavimo naudą tradicijoje. 3. Supažindinti su seniausiais muzikavimo papročiais Lietuvoje. 4. Pristatyti lietuviško muzikavimo savitumo / originalumo priežastis. 5. Pademonstruoti ir išbandyti muzikos instrumentus. 6. Supažindinti su tradicinių muzikos instrumentų gamybos būdais ir ypatumais. 7. Paklausyti liaudiens muzikos įrašų. Metodai: 1. Įtraukus pasakojimas, paremtas vaizdinių ir atmosferos kūrimu. 2. Dainavimo pratimai. 3. Pavyzdžiai, leidžiantys suvokti muzikanto ir meistro įgūdžių vertę. 4. Žodinis aiškinimas. 5. Garsinis vaizdavimas (jei paskaita vedama vaikams su regėjimo negalia). Rezultatai: 1.Dalyviai supras muzikavimo reikšmę ir naudą tradicijoje. 2. Žinos muzikavimo papročius Lietuvoje. 4. Gebės atpažinti bent vieną liaudies muzikos kūrinį. Užsiėmimas pritaikomas vaikams su regos negalia - pasitelkiamas garsinis vizualinės informacijos atvaizdavimas. Taip pat yra galimybė užsiėmimą pritaikyti asmenims su proto negalia. Jo metu pristatoma mažiau informacijos, supažindinama su mažiau instrumentų. Yra galimybė priimti mokinius su judėjimo negalia - turime specialų keltuvą; tokiu atveju priimam mažesnę grupę.Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.


Orientacinis žaidimas “Vilnius - pasaulio paveldo miesto istorijos”

Viešoji įstaiga Vilniaus senamiesčio atnaujinimo agentūra

Orientacinis žaidimas "Vilnius - pasaulio paveldo miesto istorijos" pristato Vilnių kaip UNESCO pasaulio paveldo miestą. Mokiniai tyrinėja miestą pasiskirstę į komandas, edukacijos pabaigoje vyksta orientacinio žaidimo aptarimas, išrenkama laimėjusi komanda.

Žaidimo metu užduotys ir klausimai yra formuluojami taip, kad mokiniams pavyktų geriau suprasti, kas yra UNESCO Pasaulio paveldas, kuo jis ypatingas ir svarbus ne tik vilniečiams, lietuviams, o visai tarptautinei bendruomenei. Užsiėmimo metu diskutuojama, kuo Vilnius yra išskirtinis, kad buvo įtrauktas į Pasaulio paveldo vietovių sąrašą.

Žaidimo metu aplankomos tiek žymios Vilniaus senamiesčio vietos, jos atrandamos naujai, per negirdėtas istorijas ar naujus faktus, tiek ir mažiau žinomos, mokinių (dar) neatrastos vietos.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Edukacinė programa "Gyvi tropiniai drugeliai iš arti"

Nuo pat ankstyvosios Majų civilizacijos drugelis žmonijos kultūroje atliko didelį vaidmenį tiek literatūroje tiek mitologijoje. Per šią trapios būtybės prizmę vaikai bus supažindinti ne tik su drugelio gyvenimo ciklu, tačiau ir su įvairiausiomis kultūromis ir jų tikėjimais. Programos metu dalyviai pamato ir drugelius, ir visas drugelio stadijas (kiaušinius, vikšrus, leliukės, kokonus) ne paveiksliuke ar ekrane, o naturaliai. Pradinių klasių moksleiviai bus įtraukti į žaidimą. kad geriau jas prisiminti. Pateikiama informacija apie ypatingus drugelių ir jų vikšrų maitinimo įpročius, jų gyvenimo trukme. Drugeliai turi savo spalvų, formų, elgsenos magiją, kuri vilioja vaikus pasinerti į pažinimų kelionę. Moksleiviai galės patirinėti kokoną, drugelio sparnus, pamatyti kaip valgo drugeliai, kiek koju turi ir kokios jos. Bus pristatyti drugeliai - rekordininkai. Susitikimo su drugeliais metu mokiniai bus supažindinami su mikroskopiniu drugelio pasauliu - įvairiausiomis spalvomis ir raštais, kurie primena ir žuvies žvynus ir gėlės žiedadulkes ir daugybę kitų dalykų. Vaikai skatinami tausoti gamtą, atsargiai elgtis su drugeliais ir kt. gyvūnais. Programos pabaigoje kiekvienas dalyvis turi galimybė palaikyti apelsiną su ant jo atsitupusiu drugelių ir pasakyti jam savo norą. Drugeliai juk pildo norus! Paslaugos tikslas: 1. Dalyviai susipažįsta su kultūrine drugelio reikšme Lietuvoje ir visame pasaulyje. 2. Sukelti teigiamas moksleivių emocijas, 3. Parodyti koks gražus, mistinis ir trapus drugelio gyvenimas, 4. Skatinti tikėti savimi ir stebuklais.


Kino teatras "Dainava" pristato naujieną regione ir kviečia į kino edukacijas. Pristatome daugiau nei 60-ies filomų programą paruošiamųjų - 12 klasių moksleiviams, kuriuoje nagrinėjamos vaikams ir jaunimui aktualios temos, moksleiviai supažindinami su nekomerciniu kinu, įvairiomis kultūrinėmis, istorinėmis, socialinėmis patirtimis, mokomi jas pažinti, suprasti ir vertinti.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Tradicinės virvelės pynimas A. ir J. Juškų muziejuje

Edukacija pradedama trumpai pristatant A. ir J. Juškų etninės kultūros muziejų ir čia esamus eksponatus, priemones, kurie buvo naudojami virvelių pynimo procese. Edukacijos dalyviams pristatoma virvelių pynimo būdai, mokoma pinti, derinti spalvas, raštus. Atliekant praktines užduotis renginio dalyviai skatinami patirti kūrybos, grožio pajautimo džiaugsmą, pagarbą savo ir kitų tautų kultūrai. Edukacijos užsiėmimui pasibaigus, kiekvienas dalyvis nusipina įvairiaspalvę sau arba draugui virvelę.


Pamario legendos atgyja (Nuotolinė paslauga)

Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Nuotolinė edukacija „Pamario legendos atgyja“, skirta pradinių klasių vaikams, norintiems įdomiai pažinti Klaipėdos krašto praeitį, tautosakoje sukauptą protėvių išmintį, išgirsti bauginančias ir šmaikščias istorijas. Virtualaus susitikimo metu programos dalyvius pasitiks iš praeities (500 metų atgal) atkeliavusi Pamario ragana Smailianosė. Teatralizuoto vaidinimo metu, ragana atskleis įdomiausias praeities legendas, mitinių būtybių (milžinų, undinių, velnių, aitvarų...) paslaptis, kvies vaikus domėtis protėvių papročiais, tautosaka (įminti mįsles, ką senovėje reiškė atitinkami gamtos reiškiniai), dalinsis prisiminimais ir vizualiai pademonstruos, kaip Klaipėdos pilis apsigynė nuo priešų. Susitikimo metu dalyviai stebės iš Smailianosės pasakojimų atgyjančias Lego kaladėlių konstrukcijas (esančias bibliotekoje): įspūdingo dydžio Klaipėdos pilį, veikiančią katapultą, vandens malūną, labirintą, milžinę Neringą. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai galės drąsiai užduoti klausimus, diskutuoti su Pamario ragana apie gyvenimą ir papročius senovės Klaipėdoje. Edukacijos metu dalyviai savo žinias pasitikrins bei atmintyje įtvirtins išgirstas įdomybes spręsdami virtualias užduotis bei dalyvaudami viktorinoje. Kviečiame keliauti laiku ir prisidėti prie Pamario legendų išsaugojimo!


Monetų istorija, kolekcionavimas, kaldinimas

Edukacinio užsiėmimo metu skaidrėse demonstruojami įvairiausi pinigų raidos etapai, supažindinama su pirmaisiais lietuviškais pinigais. Mokiniai sužino apie monetų kalimą, kokiomis taisyklėmis vadovaujamasi kuriant monetų užrašus bei vaizdus, ką jie reiškia. Atsiskaitymo būdai bėgant laikui keitėsi. Prieš sukuriant civilizaciją vyravo natūriniai mainai, kai žmonės keitė vienus daiktus į kitus, kurių jiems reikėjo. Tačiau ką daryti, kai mainantis siūlomas daiktas tau nėra reikalingas? Taip skirtingose bendruomenėse atsirado universalios mainams sukurtos prekės, kurias galėjai kaupti ir naudoti kitiems atsiskaitymams. Paskui pradėti naudoti brangaus metalo pinigai palengvino prekybą. Tik prieš kelis šimtmečius atsirado popieriniai banknotai. Jie patys savaime neturi vertės – tai tik ant popieriaus nupaišyti paveikslėliai ir skaičiai, kuriems valstybės įstatymais suteikiama prasmė. Dabar jau turime ir fiziškai neegzistuojančius bankinius pinigus. Praktinė užsiėmimo dalis – monetų kalimas. Kiekvienas edukacijos dalyvis turės progą nusikalti sau monetą ant dviejų skirtingų metalų ruošinių (pagal pasirinkimą). Taip turės savo rankomis pagamintą pinigą, kuris gali būti pirmasis jo būsimoje monetų kolekcijoje.


Iš ko susideda tavo meniškosios smegenys? Kodėl dažnai nepavyksta kontroliuoti emocijų? Kaip pasidaryti smegenų nuotrauką? Ar tikrai juoktis sveika? Kokios tavo superinės galios? Kodėl tai verta žinoti ir tau? Į šiuos ir kitus su moksleivių ypatingomis smegenimis susijusius klausimus atsakysime interaktyviai, žaismingai, per kūrybines užduotis, pagal neuromokslininkų ir edukatorių sukurtą programą. Edukacijos metu lektoriai padės vaikams atrasti kūrybiškumą mus supančioje kasdienybėje, paskatins vaikus ieškoti bei atrasti kūrybinių idėjų, analizuoti meną iš įvairių ugdymo dalykų perspektyvų, išnaudojant savo smegenų supergalias. Svarbu motyvuoti vaikus domėtis, kaupti žinias ir tai įmanoma padaryti pasitelkiant paprastus metodus - žaidimus, istorijas, palyginimus, vaidybą. Tai pačios natūraliausios žmogaus meniškųjų smegenų mokymosi ir vystymosi formos. Pirmoje edukacijos dalyje vaikai per palyginimus, istorijas sužinos daug naudingos informacijos, pasidarys savo smegenų "nuotrauką". Antroje dalyje pasitelksime kitais pojūčiais (skonis, klausa), žaisime žaidimus, spėliosime, ragausime ir per tai perteiksime informaciją apie prevencines priemones, kurios kiekvienam iš mūsų yra be galo reikalingos, norint išlaikyti smegenis sveikas. Per potyrius vaikai gaus ilgai išliekančias žinias. Pabaigsime didele juoko doze, nes juokas atpalaiduoja ir skatina kūrybiškumą. Vaikams įdomu užsiimti bendra veikla, patiems bandyti perteikti savo mintis meninėmis priemonėmis, o tai skatina labiau domėtis kultūros ir meno reiškiniais. Per kūrybines veiklas galime lengviau pamatyti, kaip viskas yra susiję t.y. mokykliniai dalykai ir kitos disciplinos (pvz., neuromokslas), na o pasakojimo formos, žaidimo elementai yra tiesioginis kelias į mokinių širdis ir protus. Tai pagyvina visą mokymosi procesą įtraukiant tiek mokinius, tiek ir mokytojus, bei sustiprinant tarpusavio ryšį.


Augu su KINO PAVASARIU (Nuotolinė paslauga)

„KINO PAVASARIS, rodydamas kruopščiai atrinktus kokybiškus kino filmus, siekia edukuoti autorinį kiną besirenkančius žiūrovus, supažindinti juos su aktualiais aukštos kinematografinės vertės filmais ir taip puoselėti kino kultūrą Lietuvoje. Šiuo tikslu siūlome paslaugą „Augu su KINO PAVASARIU“ ir kviečiame 1-12 klasių moksleivius pasitelkiant kiną kaip priemonę plėsti akiratį bei ugdyti svarbiausias kompetencijas (asmenines, socialines, kūrybines, dalykines, komunikavimo, iniciatyvumo, pažinimo ir kt.), renkantis pasaulinį pripažinimą pelniusius ir kritikų įvertinimų sulaukusius autorinio kino filmus jaunimui aktualiomis temomis.
„Augu su KINO PAVASARIU“ naudoja kiną kaip stiprų mokymo(si) išteklių ir per malonią filmų žiūrėjimo patirtį ugdo tokias jaunimo savybes kaip jautrumas, sąmoningumas, kūrybiškumas, kritinis mąstymas, gebėjimas reflektuoti ir pan., taip pat moko komandinio darbo, daugiakultūrinio dialogo, aplinkos stebėjimo bei supratimo ir kt. KINO PAVASARIO rekomenduojami filmai atliepia jaunimui aktualias temas, tokias kaip draugystė, empatija, patyčios, klimato kaita ir kt. Filmai žiūrimi nuotoliniu būdu KINO PAVASARIO platformoje https://filmai.kinopavasaris.lt (klasėje arba namuose). Filmo žiūrėjimo patirčiai pastiprinti ir jaunajam žiūrovui visapusiškai ugdyti po filmo peržiūros, pasitelkiant paslaugos organizatoriaus parengtas gaires bei interaktyvias užduotis, iš anksto atsiųstas el. paštu, mokytojai kviečiami drauge su moksleiviais diskutuoti ir analizuoti peržiūrėtą filmą.
Mokytojai ir moksleiviai gali rinktis kino seansą iš tokių KINO PAVASARIO filmų kaip „Silvana“, „Baigiamieji egzaminai“, „Jūsų Vincentas“, „Lumiere!“, „Mokinys“, „Ką žmonės pasakys“, „Gražuolė ir Sebastianas“, „Berniukas ir pasaulis“, „Maja“ ir kt. Filmų sąrašas nuolat atnaujinamas.
Dėl filmų rekomendacijų pagal Jūsų poreikius maloniai kviečiame susisiekti su paslaugos organizatoriaus nurodytu kontaktiniu asmeniu.“


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinis užsiėmimas – tai netradicinė integruota literatūros, istorijos ir pilietiškumo pagrindų pamoka vyresniųjų klasių mokiniams. Dirbdami autentiškoje aplinkoje – A. Vienuolio name-muziejuje, programos dalyviai susipažins su rašytojo A. Vienuolio įnašu į Lietuvos kultūros ir literatūros istoriją bei su tragiška rašytojo ir apskritai kūrėjo situacija Lietuvoje sovietinės okupacijos metais, ypač XX a. 5-6 dešimtm., gilinsis į naująją, tų laikų, kūrinio autorystės sampratą. Mokiniai pamatys, kaip realiai keitėsi žymaus rašytojo šeimos gyvenimo sąlygos, Lietuvai netekus Nepriklausomybės. Programos dalyviai turės unikalią galimybę pamatyti žymiausio ir labiausiai cenzūros sužaloto sovietinio laikotarpio A. Vienuolio kūrinio ,,Puodžiūnkiemis“, „socialistinio realizmo“ romano, rankraščius ir, dirbdami su jais, susipažinti su rašymo istorija: kiekybine ir kokybine teksto transformacija, įvairių cenzorių-redaktorių indėliu į kūrybinį procesą. Nagrinėdami įvairias teksto redakcijas bei remdamiesi paraliteratūriniais tekstais (rašytojo amžininkų atsiminimais, laiškais, ikikarine ir pokarine rašytojo korespondencija), dalyviai analizuos ir vertins rašytojo, atsidūrusio cenzorių rankose, jausmus, bandymą apginti savo, kaip žmogaus ir kūrėjo, pozicijas. Siekdami suvokti nagrinėjamos temos aktualumą šiandien ir kiekvienam, programos dalyviai vertins galimybės laisvai gyventi ir kurti svarbą, ieškos paralelių su savo aplinka ir patirtimi.


Sukurk savo skrendančios raketos modelį: astronautika Lietuvoje (1-4 kl.)

Ką žinote apie kosmosą bei raketas? Ar esate pagalvoję kaip astronautai saugiai pasiekia kosmoso erdvę? Kaip manote kokią įtaką padarė dizaineriai ir inžinieriai astronautikos istorijoje? Ar kada nors teko gaminti raketą? Šios edukacijos metu paieškosime atsakymų į šiuos ir kitus svarbius klausimus, pasigaminsime raketos modelį ir išbandysime jį paleisdami į orą!


Dar XVII-ame amžiuje Prancūzijos „karaliaus saulės“ Liudviko XIV ištartą diktatoriškąją frazę „Valstybė – tai aš“, šiandien galime perskaityti iš naujo. Ką mums reiškia valstybė? Kas yra jos kūrėjai ir valdovai? Prezidentas, Vyriausybė, Seimas, politikai, savivaldybių merai, koncernų ir korporacijų vadovai? Kas yra valstybės pagrindas? Teritorija, bendra kalba, istorija, tradicijos ir papročiai? Visa tai tiesa, tačiau kas valstybė būtų be manęs? Be kiekvieno iš mūsų? Tikroji pilietiškumo branda pasireiškia pirmiausia tada, kai išmokstame teisingai užduoti sau klausimą, ne ką valstybė privalo man duoti, o ką aš galių duoti savo valstybei, kai įsisąmoninus, jog „mano gerovė tai – valstybės gerovė“ ir atvirkščiai, laisvė ir atsakomybė ima žengti koja kojon. Edukacijų metu skirtingo amžiaus moksleiviams pristatoma mokslą, meną ir šiuolaikines technologijas sujungusi Tautiškos giesmės“ instaliacija, susidedanti iš Lietuvos Respublikos himno, išreikšto pirmą kartą pasaulio istorijoje nuausta garso analizės juosta bei lazerio iliuminacija, ir darniai susiliejanti į garso, vaizdo bei judesio sinchroninę sistemą. Moksleivių laukia daugybė klausimų ir žaidimų, aprėpiančių istorijos, muzikos, fizikos, kalbos, etikos, gamtos pažinimo, dailės, informacinių technologijų, meilės savajam kraštui ir savęs pažinimo pasaulius. Edukacijas vedantis poetas ir tarpdisciplininių menų kūrėjas Julius Žėkas, baigęs skulptūros, fizikos, lietuvių filologijos, literatūrologijos, kultūros vadybos ir politikos studijas, taip pat kuriantis, organizuojantis ir kuruojantis įvairius kultūros ir meno bei neformaliojo švietimo projektus, vien su „Tautiškos giesmės“ instaliacijos edukacinėmis programomis supažindinęs daugiau nei 20 tūkstančių vaikų.


Marionečių teatro spektaklis „Silvestras Dūdelė” (Nuotolinė paslauga)

Kas yra marionetės, tikriausiai, žino visi. Tai yra lėlės, kurios vaidina teatre, ir kurios juda, aktorių lėlininkų tampomos už siūliukų. Įvairios šalys turi savo ypatingas marionetes. Lietuviškos marionetės yra ypatingos tuo, kad jas sukūrė žymus prieškario dailininkas Stasys Ušinskas. Taip pat jis įkūrė pirmą profesionalų Lietuvoje lėlių teatrą ir sukūrė pirmą lėlių kino filmą „Storulio sapnas“. Pirmą spektaklį su savo lėlėmis S. Ušinskas sukūrė pagal rašytojo Antano Gustaičio pjesę „Silvestras Dūdelė“. Tai istorija, panaši ir į pasaką apie daktarą Dolitlį, ir apie Aiskaudą. Spektaklyje veikia pats Silvestras Dūdelė ir jo Tarnaitė Barborėlė, taip pat Katinas Murkelis, Vištelė Kikirėkė, Ožys Barzdelaitis, Šunelis Lapkus ir kt. Per spektaklį vaikai ne tik stebi Silvestro Dūdelės istoriją, bet ir pamato ištraukas iš kino filmo „Storulio sapnas“, išgirsta žodžius iš S. Ušinsko knygos apie marionečių teatrą.


Drugio sparno prisilietimas (Nuotolinė paslauga)

Nuo pat ankstyvosios Majų civilizacijos drugelis žmonijos kultūroje atliko didelį vaidmenį tiek literatūroje tiek mitologijoje. Per šią trapios būtybės prizmę vaikai bus supažindinti ne tik su drugelio gyvenimo ciklu, tačiau ir su įvairiausiomis kultūromis ir jų tikėjimais pradedant Senovės Graikais ir baigiant šiuolaikinėmis Korėjiečių kultūromis. Susitikimo su drugeliais metu mokiniai bus supažindinami su mikroskopiniu drugelio pasauliu - įvairiausiomis spalvomis ir raštais, kurie primena ir žuvies žvynus ir gėlės žiedadulkes ir daugybę kitų dalykų. Pamokos metu mokiniai sužinos kokie įvairūs ir nepakartojami būna drugelių raštai, kodėl jie tokie; kuo skiriasi drugelių raštai Europoje ir Afrikoje; Tropikuose ir Šaltuose kraštuose. Mokiniai bus raginami spėlioti kaip galima iš drugelio rašto ar spalvos atpažinti drugelio namus, mėgstamiausius augalus ir geriausias slėptuves. Mokiniai susipažins drugio transformacija nuo kiaušinėlio iki imago ir šio reiškinio panaudojimu įvairiausių šalių teatre, kine ir tapyboje.


Baltas Kalėdų stebuklas: kaip kepamas kalėdaitis

Kasmet Kalėdoms artėjant, lapkričio ir gruodžio mėnesiais, Anykščių senamiestyje, rašytojos Bronės Buivydaitės memorialiniame name muziejuje, jaunesniųjų klasių moksleiviams atskleidžiamas vienas Kalėdų stebuklas. Čia kepami kalėdaičiai ir kalbamasi apie šeimose gyvuojančias skirtingas, bet vienodai džiugias Šv. Kalėdų tradicijas. Kas tas kalėdaitis? Baltas lyg sniegas Kalėdų rytą ir trapus kepinys pažįstamas net ir pradinių klasių mokinukams. Tačiau dažnai ne tik jie, bet ir jų mokytojai nebūna matę, kaip jis paruošiamas, kad taptų tikru svarbiausiu kalėdinio stalo simboliu. Edukacinės programos dalyvių rašytojos B. Buivydaitės muziejuje laukia nuoširdi diskusija apie Kalėdų tradicijas ir apie kalėdaitį kaip ypatingą šių švenčių stebuklą. Kiekvienas pažintinės programos lankytojas tą patį procesą pajunta ir supranta, turėdamas asmeninių patirčių ir prisiminimų. Programos dalyvius nustebins pats senovinis kepimo aparatas – autentiškas įrenginys, kuriuo nuo XX a. vidurio kasmet buvo kepami kalėdaičiai visai Anykščių parapijai. Vyresnieji stebėsis, kodėl jo karštos plokštės vaškuojamos, o ne riebalais tepamos, o mažieji stropiai skaičiuos pirmuosius lakštus, kurie netinka maistui, kol tas vaškas dar neišsivalęs. Kol vyks procesas, kurio nepaskubinsi, programos dalyviai prisimins kitus Kalėdų simbolius ir papročius, burtus ir žaidimus, svarstys, ką reiškia kalėdaičio išvaizda, kaip jis toks galėjo atsirasti kaip būtinas Kalėdų simbolis. Paaiškės, kad valandos, praleistos stebint pirminį kalėdaičio kepimo procesą, per maža, kad kalėdaitis jau būtų paruoštas Kūčių stalui. Jis dar turės sudrėkti, tuomet bus karpomas, vėl džiovinamas, paskui iškilmių metu bažnyčioje pašventinamas – ir tik tuomet baltas ir puošnus kepinys taptų tikru dvasiniu Kalėdų simboliu.


Edukacinis užsiėmimas vedamas Senienų muziejaus istorijai skirtoje salėje, kurioje gausu eksponatų, atkeliavusių iš įvairiausių epochų (akmens amžius, antika, viduramžiai). Tai užtikrina užsiėmimo dinamiką ir laiko tėkmės supratimą. Kaip atsiranda kolekcijos, kas ir kodėl kuria muziejus – tai klausimai, kuriuos nagrinėsime. Diskutuosime, ar patys vaikai galėtų tapti muziejaus kūrėjais. Susipažinsime su grafo E. Tiškevičiaus ir jo bendražygių indėliu. Tyrinėsime jų surinktas kolekcijas. Aiškinsimės epochų ir medžiagiškumo (akmuo, medis, metalai) klausimus. Bandysime eksponatų pagalba, atpažinti akmens amžiaus žmonijos išradimus. Gilinsimės į budelio kalavijo specifiką. Sužinosime, kaip atpažinti senosios Lietuvos karo vadus, koks tas išskirtinis ženklas, rodantis jų statusą. Išsiaiškinsime, ką reiškia ženklai ant senovinių vazų, kodėl nuskendusio laivo paslaptis paaiškėjo tik po 300 metų ir kt. Mokiniai, imituodami mokslininkus, atliks tyrinėjimo užduotis. Tam naudosime muziejines vertybes ir jų kopijas. Dirbsime grupėmis, ir individualiai. Pavyzdžiui, kiekvienas dalyvis gaus liečiant patyrinėti eksponatą su tam tikra užduotimi. Aiškinsimės aptariamo daikto svorio, medžiagiškumo, autentiškumo klausimus ir t. t. Savo nuomones vaikams reikės pagrįsti, argumentuoti (pvz., ar tai yra senas daiktas, ar naujas).


Vaiduoklių medžioklė Kauno tvirtovės III forte

Edukacija "Vaiduoklių medžioklė” Tai nuotykių ieškotojų išbandymas. Ar teko girdėti, kad forte vis dar vaikšto vaiduoklis, kuris pasirodo tik patiems drąsiausiems? Edukacijos metu ieškosime slapčiausių tunelių, kuriuos aplanko tik drąsiausieji. Išgirsime legendas apie slaptas duris į labirintą, kuris jungia visus Kauno fortus. Ar pavyks surasti išėjimą? Mokinsimes orientuotis tamsiausiuose forto tuneliuose, sužinosite šiurpiausias paslaptis, legendas ir mitus, kuriuos pasakoja vietos gyventojai. Susipažinsime su Lietuvos, Kauno miesto ir Kauno tvirtovės istorija per jos gyvavimo laikotarpį. Pabrėšime istorinę atmintį per mitus ir vietos gyvenotojų pasakojimą užrašytą II pasaulinio karo metų apie įvykį III forte. Istorijos tąsa iš kartos į kartą vyko jau po karo ir buvo išgirsta iš sovietų karininkų, tarnavusių forte. Paranoralius reiškinius bus bandoma pajusti natūraliai dirginant pojūčius ir bandant išsiaiškinti ir įvertinti ar tikrai forte gali vaidentis. Edukacijos trukmė: 90min. Dalyvių skaičius: 10-30


"SEEN“ – spektaklis apie valgymo sutrikimus, kūno kultą ir nemeilę sau, sukurta pagal tikras trijų merginų istorijas, kurios suplaukia į vieną Ūlos išpažintį už visas pasaulio Ūlas, visoms pasaulio Ūloms. Nūdienoje, kuomet aplink mus tiek daug sėkmės istorijų, nuostabių, išblizgintų socialinių tinklų gyvenimų, vienądien nuskamba: sveiki, šiandien Jums papasakosiu savo nesėkmės istoriją.“ Šis spektaklis - tai išpažintis, perteikiama muzika, judesiu ir nesuvaidintu pasakojimu apie jaunas merginas, kurios, trokšdamos kitų meilės ir pripažinimo, praranda save, tikėjimą ir pasitikėjimą savimi. „Jeigu Tavo didžiąją dalį dienos užima mintis apie maistą, mes turime susitikti. Jeigu Tavo artimo didžiąją dalį dienos užima kalorijų skaičiavimas, mes turime susitikti. Jeigu lėkštėje matai ne maistą, o kalorijas, mes turime susitikti. Jeigu nuolat girdi (iš savęs ar kitų), kad esi nepakankama, jeigu nuolat jautiesi per didelė, per liesa, PER – mes turime susitikti. Jeigu nuo pat vaikystės ar paauglystės girdėjai daug liepiamosios nuosakos ir jutai didžiulę kontrolę, jeigu nemeilė sau Tau daugiau nei artima, jeigu po valgio jauti kaltę, jeigu jauti, kad gyveni du gyvenimus: tikrąjį ir tą, kurį matome socialiniuose tinkluose, o tikrasis kelia baimę ir liūdesį, mes turime susitikti. Jeigu nuolat girdi, kad neatitinki kažkokių standartų, jeigu kažkas iš tavo artimų nuolat sako: ė, lenta! Banginis, stora kaulė, stora šiknė kiaulė, vaikščiojantis lavonas, kas tave tokią pagimdė? MES TURIME SUSITIKTI. Ir jeigu jauti gėdą, kai Tau kas nors nuoširdžiai pasako: esi nuostabi! MES TURIME SUSITIKTI! Kažkas pasakė: gyvensim tūkstančius myliu. Tai ir kyla klausimas: nuo kada pradėsim skaičiuoti?"


Užsiėmimas vyksta Kretingos muziejaus etnografijos ekspozicijoje „Saulės ratu“. Vaikai apžiūri kraičio skrynias, aptaria jų paskirtį, sužino kuo jos panašios ir kuo skiriasi, ką į jas dėdavo, susipažįsta su skrynių puošybos elementais ir simboliais. Diskutuojant mokiniai analizuoja, kaip žmonės gyveno seniau ir gyvena dabar, kaip daiktai per šimtą metų patobulėjo. Praktinėje dalyje mokiniams pateikiama užduotis: iš vienos skrynios, prikrautos įvairių buities daiktų ir rakandų, perdėti į tuščią skrynią tuos daiktus, kurie būdavo laikomi kraičio skryniose. Užsiėmimas apibendrinamas žaidžiant žaidimą „Sargi margi, pas ką žiedas“: dalindami sumažintus daiktų muliažus, dalyviai sužino, kas yra kraitis ir pasoga, ką merginos ir moterys laikė šiose skryniose. Šis edukacinis užsiėmimas vaizdžiai praplečia mokykloje įgytas pasaulio pažinimo žinias, suteikia naujos patirties ir puikių įspūdžių.


Edukacija  - cukraus istorinė kelionė aplink  pasaulį

Informacinių technologijų amžiuje vis dažniau pritrūksta žinių apie tuos dalykus, kurie mus kasdien lydi, todėl edukacija "Cukraus kelias- nuo daržo iki stalo" praplės jauno žmogaus suvokimą apie kasdien vartojamo cukraus atsiradimo istoriją, įgaus daugiau patirties.
Edukacinę programą " Cukraus kelias- nuo daržo iki stalo sudaro 4 dalys:  1.  Edukacijos pradžia - tik atvykus į unikalią Babilonų sodų teritoriją,  moksleivius pasitiks edukatorė, kuri supažindins juos su net 4 ha įsikūrusio įspūdingo Babilonų sodų atsiradimo istorija, jo unikalumu. 2.  Edukatorė  su vaikais keliaus po Babilonų soduose esančius objektus cukraus atsiradimo pėdomis  - nuo pietryčių Azijos iki Europos. Šioje kelionėje sužinos kada, kur ir  kaip atsirado cukrus, kokie seniausi gavybos procesai, kokia buvo cukraus vertė, iš kokių žaliavų išgaunamas cukrus šiandien.  Vėliau, edukacijai skirtose  patalpose moksleiviai multimedijos pagalba trumpametražiniu filmuku bus supažindinami kaip iš  cukranendrių ir cukrinių runkelių pagaminamas cukrus, kaip buvo gaminami pirmieji istoriniai ledinukai. Vaikai turės galimybę gyvai susipažinti su cukraus rūšimis, mokės atskirti jį pagal spalvą, tūrį, žinos koks cukrus kam gali būt panaudotas, kokia nauda ar žala sveikatai. 3. Praktinė dalis- vaikai turės unikalią galimybę išsirauti Babilono soduose augantį cukrinį runkelį,  paragauti  jo šakniastiebio, jo šviežiai spaustų sulčių, susipažinti su jo auginimo ypatybėmis, nauda sveikatai. 4. Edukacijos pabaigoje, vaikams sėdint ratu klausimų atsakymų forma užtvirtinamos cukraus kelio žinios, pasikeičiamos žinios apie namuose ir pramonėje gaminamus gaminius iš cukraus.
Edukacijos metu naudojami įvairūs metodai: pasakojimas, diskusija, demonstravimas, komandinis darbas.


Klounados spektaklis "Kaip klounas laimės ieškojo"

Kiekvienas žmogus nori būti laimingas. Ir kiekvienas to siekia. Tad ką daryti, kad taptum laimingas? Gal užtenka būti savimi? O gal reikia būti į kažką panašiam? Gal užtenka, kad mama nupirktų telefoną? O gal kad "nupirktų" broliuką? Šis klounados spektaklis į šiuos klausimus neatsakys. Neduos atsakymų, o tik kels dar daugiau klausimų, kas privers pačius mąstyti apie savo asmeninę laimę, suvokiant save ir vertinant kasdieniniame kontekste. Šią temą padeda atskleisti klounados išraiškos priemonės: žongliravimas, pantomima, klouniški triukai ir fokusai, veiksmas, dinamika ir, žinoma, aktyvus žiūrovų įsitraukimas į veiksmą nuo pat spektaklio pradžios iki pat jo pabaigos. Spektakliui turime visą reikalingą garso bei apšvietimo įrangą. Taip pat yra galimybė spektaklį rodyti lauke.


Mažeikių Henriko Nagio viešoji biblioteka

Užsiėmimo vadovas supažindins vaikus su bibliotekoje veikiančiu lėlių teatru, jo veikla, lėlių rūšimis. Vyks spektaklis, kuriame dalyvaus ir bibliotekos personažas Kiškis Mažeikiškis. Vaikai galės trumpam tapti „kiškiais“, užsidedant ant galvų kepures su ausimis, kad smagiau būtų žiūrėti spektaklį. Užsiėmimo pabaigoje vaikai galės apžiūrėti, paliesti lėles, iš arti pamatyti ir pabandyti su jomis vaidinti trumpas ištraukas.


Orientacinis žaidimas „Atrask Vilniaus pramonės istoriją“

Beveik pusantro šimtmečio Naujamiestis buvo Vilniaus industrine šerdimi. Dūzgė staklės, riaumojo varikliai, tepalų kvapai maišėsi su šviežių bandelių aromatu. XXI-ajame amžiuje rajonas kitoks – daugelis fabrikų jau senokai užvertė paskutiniuosius savo istorijos puslapius ir užleido vietą moderniems loftams bei biurams. Vis dėlto proziški gamyklų pastatai liudija neįprastą Naujamiesčio praeitį. Šio žaidimo metu galima pasitikrinti savo orientavimosi aplinkoje gebėjimus, atrasti išlikusius originalius istorinius artefaktus, sužinoti apie juos intriguojančių detalių ir, žinoma, atlikti įdomias užduotis. Beje, šiai pramogai nereikalingi jokie išmanieji įrenginiai! Pasikliauti teks tik savo akimis, kojomis ir protu.


Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Kultūrinės edukacijos veikla  – „Biblioterapijos dirbtuvės jaunimui „Nerimo drakonas“, skirta  9-12 klasių moksleiviams. Užsiėmimo metu siekiama stiprinti edukacijos dalyvių kritinio mąstymo, streso valdymo įgūdžius bei pagerinti emocinę sveikatą taikant biblioterapijos ir pasakojimo (angl. storytelling) metodus. Taip pat skatinti edukacijos dalyvių, saviraišką, kūrybiškumą, meninės raiškos gebėjimus bei vaizduotę, kuriant trumpus literatūrinius kūrinius. Edukacinė veikla apima teorinę bei praktinę dalis. Siekiant numatyto  tikslo  teorinėje dalyje moksleiviai supažindinami su biblioterapijos ir pasakojimo metodais, jų istorija ir teigiamu, tyrimais įrodytų poveikiu. Praktinėje dalyje visiems dalyviams sudaroma galimybė saviraiškai išbandant muzikos terapijos, biblioterapijos bei pasakojimo metodus. Po edukacijos dalyviai  įgalinami, taikant šiuos metodus ateityje, lengviau susidoroti su stresu, laisviau kurti ir reikšti savo idėjas, įgauti pasitikėjimo savo kūrybinėmis galiomis ir jas matyti, kaip komunikacijos priemonę vystančią tarpusavio ryšius.


Protų mūšis "Ką žinau apie Joną Basanavičių"

Kosmopolitiškojo Jono Basanavičiaus biografija slepia daug neįtikėtinų faktų. Ar žinojote, jog ši iškili Lietuvos tautinio atgimimo asmenybė buvo įgijusi Bulgarijos pilietybę ir dirbo kunigaikščio Ferdinando rūmų gydytoju? Tik sulaukęs 53-ejų metų Basanavičius grįžo į Lietuvą ir tęsė užsienyje pradėtą mokslinę, politinę bei etnokultūrinę veiklą, pašvęstą gimtinei. Kviečiame pasigalynėti protų mūšyje ir sužinoti dar daugiau įdomybių apie spalvingą gydytojo gyvenimą.


Šventieji sodybų globėjai (Nuotolinė paslauga)

Mediniai kryžiai bei koplytėlės su šventaisiais jose buvo neatsiejama XIX a. – XX a pradžios Lietuvos kraštovaizdžio dalis – paminklai mirusiems, apsauga gyviesiems. Kryžiai ir šventųjų skulptūrėlės ne tik puošė aplinką, tačiau ir turėjo aiškią funkciją, didelę reikšmę žmonių gyvenime. Tad tyrinėdami šventųjų skulptūrėles kartu su mokiniais aiškinsimės: kas yra šventieji ir ką jie globoja? Kokios tai stebuklinėmis istorijomis ir legendomis apipintos istorinės asmenybės? Kokie su jais susiję papročiai ir tikėjimai atsispindi liaudies kultūroje ir lydi mus iki šų dienų? Kodėl šv. Agota visuomet laiko duoną ir kokius stebuklus jos duonelė prišaukia? Ką gi nugalėjo šv. Jurgis ir kodėl jis tapo gyvulių globėju? Virtualus edukacinis užsiėmimas, suformuotas muziejuje saugomų originalių eksponatų pagrindu, skatins mokinius įvairiapusiškai pažvelgti į šventuosius globėjus. Skirsime dėmesį tiek bažnytinės ikonografijos, istorinių pasakojimų, tiek liaudies pamaldumo, šventųjų folkloro aspektams. Taip pat susipažinsime su šventųjų skulptūrėlių kūrėjais - dievdirbiais ir kryždirbyste, įtraukta į UNESCO žmonijos nematerialaus ir žodinio paveldo šedevrų sąrašą. Virtualus užsiėmimas parengtas siekiant įtraukti mokinius į diskusiją, domėtis savo krašto istorija: aptarsime, kuriuos šventuosius galime rasti savo miestų, valstybės herbuose, statinių puošyboje, mokysimės juos atpažinti. Šis edukacinis užsiėmimas vaizdžiai papildys mokykloje įgytas etikos, dailės, literatūros, istorijos žinias, prisidės prie etninės kultūros ugdymo.


Vizualus šokio spektaklis „Žaidimas baigtas“

VšĮ Urbanistinio Šokio Teatras "Low Air"

„Juokas juokais, bet mes – nemirtingi.” Julio Cortazar Lankant vieno žymiausių XX a. argentiniečių rašytojo Julio Cortazaro kapą, laikomasi tradicijos palikti taurę vyno ir lapą popieriaus, kuriame nupieštas „klasių” žaidimas. Low Air komanda, įkvėpta šios tradicijos bei autoriaus žaidimo su vaizduote taisyklių, Lietuvos publikai pristato novatorišką spektaklį, apjungiantį šokio ir vizualaus meno sritis. Kiekvienam iš komandos narių kūrybinis procesas yra tarsi žaidimas, į kurį leidžiasi scenografė Lauryna Liepaitė, choreografai bei šokėjai Airida Gudaitė, Laurynas Žakevičius, šviesų dailininkas Povilas Laurinaitis ir kompozitorius Adas Gecevičius. Idėjos autoriai daug kalba, analizuoja ir fantazuoja, modeliuodami sapnus ir savo žaidimo taisykles, kuriuose nelieka griežtų ribų autorių idėjų atlikimui ir vizualiam išpildymui. Šokančius scenoje išvysime du kūrybinės komandos narius – A. Gudaitę ir L. Žakevičių. Menininkai siūlo pasinerti į sapną, pažaisti su savo vaizduote ir nors kartą nebijoti pasilikti sapnuose. Performansas formuojamas kaip žaidimas su žiūrovu, įtraukiant jį į netikėtus sapno bei realybės susidūrimus. Viso spektaklio situacijos pasibaigia ties pabudimo momentu. Publika nukeliama į konkrečias situacijas, kuriuose dominuojanti tema yra santykiai – tiek su kitais žmonėmis, tiek ir su pačiu savimi. Prasimanymai, subtilūs išgyvenimai persipina su sapno realybe ir tampa neatsiejamu vaizdo ir judesio elementu. Vizualus šokio spektaklis „Žaidimas baigtas” – imasi sapnų ir analizuoja, kaip juos galima būtų paaiškinti realiame gyvenime. Spektaklyje daug simbolių ir kodų, kuriuos, kartu su kūrybine komanda, bandys iššifruoti žiūrovai.


Varliagyviai. Įvairovė ir gyvenimo ciklas. (Nuotolinė edukacija)

Nuotolinės edukacinės programos metu laukia pažintis su šaltakraujų gyvūnų atstovais – varliagyviais. Išsiaiškinsime, kada ir kaip varliagyviai atsirado, kuo jie yra ypatingi bei reikšmingi mus supančioje aplinkoje. Analizuosime įvairiose kultūrose vyraujančius stereotipus apie varliagyvius, prisiminsime girdėtas pasakas ir šių gyvūnų vaidmenį jose. Pasaulyje priskaičiuojama apie 7000 varliagyvių rūšių, bet ar daug apie juos žinome? Kaip vystosi varliagyvis, koks yra jo gyvenimo ciklas? Edukacijos metu aptarsime varliagyvių metamorfozės etapus, neįtikėtiną prisitaikymą ir jų gynybos mechanizmus, kuriais varliagyviai tikrai gali nustebinti. Varliagyvius sutikti galime ne tik prie vandens telkinių. Jie paplitę ir tokiose aplinkose, apie kurias nebūtumėt net pagalvoję. O ar žinote, kiek rūšių varliagyvių gyvena Lietuvoje? Edukacijos metu laukia pažintis su rečiausiais ir saugomais mūsų šalies varliagyviais, sužinosite kokios varliagyvių rūšies išsaugojimo projektą vykdo Lietuvos zoologijos sodas. Prisijungti prie šios edukacinės programos ir pasisvečiuoti Lietuvos zoologijos sode virtualiai, kviesime per Zoom platformą.


FILMAI, PADEDANTYS AUGTI – „Nepatogaus kino klasė“ edukacijos programa, kur menas persipina su žmogaus teisių ir pilietiškumo ugdymo veiklomis ir didelis dėmesys skiriamas tarpusavio supratimo, pagarbos, tarpkultūrinio ugdymo aspektams, emocinio intelekto ugdymui. Programoje naudojami tik profesionalių kuratorių iš svarbiausių tarptautinių kino festivalių atrinkti dokumentiniai filmai, kurių herojai – vaikai. Kiekvieną dokumentinio filmo seansą lydi patyrusių specialistų vedami užsiėmimai kur individualiai ar grupėje vykdomų refleksijos bei metodikų pagalba atrandamos skirtingų meno, kultūros, saviraiškos, socialinės ar individualios atsakomybės sinergijos. Programos turinys atliepia žmogaus teisių problematiką lyčių lygybės, patyčių, socialinio aktyvumo, pilietiškumo, negalios, diskriminacijos ir kitų į vaikus bei jaunimą orientuotų temų aspektus. Edukacijoms siūlome tokius filmus*:
1 – 3 kl.: „Musonų šou“, „Vaivorikštės vaikai: Elika“, „Vaivorikštės vaikai: Elika“ (lietuvių gestų kalba), “Broliai ir sesės”, „Mažoji“, “19 876 žingsnių Aušvice“.
4 – 6 kl.: “Išklausyk”, “Siamo dvynės”, “Labas salaam”, “Fantazija fantazija”, “Berniukas iš H2O”, “Džo muikas”, “Lagūna”, “Liza, namo!”, „Baširas stebuklų šalyje“, „Baširas stebuklų šalyje“ (lietuvių gestų kalba), „Rozarka ir benamės virėjos“, „Ub Lama“, “#patyčiųistorija“, “Mažoji mis“.
7 – 9 kl.: “#patyčiųistorija“, “Mažoji mis“, “Giovana For Future”, „Grožis“, “Du pasauliai”, “Ninnoc”, “Mano mielas, su*tas telefonas“.
10 -  12 kl.: “Rajono panos”, “Glamonės”, “Stebuklų laukas”, „Kova su šešėliu“, „Ania ir Serioža“, „Normalumas“, „Seksas be sutikimo“, „Kai ateina karas“, “Gimę Gambijoje”, “Nesuskaičiuoti žmonės”, “Sekso kaina”, “Suaugėliai”, “Kita sienos pusė”, “Trumpa išsilaisvinimo istorija”, “Sex(ed)”, „Pasaulyje lyg namuose“, „Iš miško“.
*Amžiaus grupės yra tik rekomendacinės. Siūlome filmą rinktis kartu su edukatoriais/-e, kurie padės temą bei edukaciją pritaikyti pagal mokinių poreikius irbei gebėjimus.


Užfiksuota šviesa – chemija ir fotografija

Fotografija neskaičiuoja dar nė 200 metų, o technologiškai ši viena iš naujausių vaizduojamojo meno šakų pakito nenusakomai: nuo pirmųjų fotografijų iki šiuolaikinės skaitmeninės technologijos. Pakito ne tik fotoprocesų technologijos, bet ir fotografijos samprata, pritaikymas, filosofija. Apie tai kalbėsime edukacinio užsiėmimo teorinėje dalyje. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai, naudodami senosios fotografijos metodą – cianotipiją, gamins atviruką. Cianotipija tai – vienas iš pirmųjų fotografinio vaizdo gavimo būdų, atrastas 1842 m. Jo rezultatas – šviesiai arba tamsiai mėlynas atspaudas. Su vyresnių klasių moksleiviais (10 - 12 klasių) išsiaiškinsime ir vaizdo atsiradimo bei fiksavimo cheminį mechanizmą. Susipažinę su technologija moksleiviai žingsnis po žingsnio kurs savo kūrinį. Jie pradės nuo to, kad teptuku užteps ultravioletiniam spektrui jautrų mišinį. Tuomet ruošinį išdžiovins ir jam išdžiūvus, iš pasirinktų elementų – džiovintų augalų arba karpomų siluetų iš popieriaus – išdėlios piešinį. Šis etapas reikalauja daugiausiai kruopštumo, kompozicijos suvokimo ir kūrybiškumo. Džiovintų augalų dėliojimas lavina kadravimo pojūtį, vaikai mokosi suvokti augalų siluetus, komponuoti dėmes, linijas ir taškus. Sudėliotą kompoziciją jie užfiksuoja po ultravioletine lempa. Užsiėmimas padės moksleiviams suprasti mokslo ir meno sąsajas. Supratus technologinį procesą atrandama interpretacijos ir kūrybos laisvė. Tarpdisciplininės edukacijos padės moksleiviams atsikratyti klaidingo požiūrio, kad gamtos ir tikslieji mokslai su menais neturi nieko bendro, o eksperimentavimas būdingas visoms mokslo, meno ir gyvenimo sritims. Ši edukacija atskleis mokslo ir meno sintezės galimybes. Cianotipijos procese jungiasi fotografijos ir tapybos procesai. Pažymėtinos ir vaikų fantazijos galimybės – jie gali laisvai dėlioti viską: pradedant augalais ir baigiant pačiais įvairiausiais daiktai.


Edukacinė programa „Šiaudiniai sodai tradicinėje ir šiuolaikinėje kultūroje" (8 - 11 kl.)

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su lietuvių paprotinės liaudies dailės kūriniais – šiaudiniais sodais bei šiuolaikinėmis jų interpretacijomis. Aptariamos šiaudinių sodų panaudojimo galimybės šiuolaikiniame interjere, eksterjere bei madoje. Pristatoma kūrybinės grupės A-Twins parengta fotografijų paroda „Archajiški sodai“ bei interaktyvus HD raiškos videofilmas „Archajiški sodai“ , atskleidžiantis šiaudinio sodo, kaip grafinio bei erdvinio elemento refleksijas šiuolaikinėje kultūroje. Mokiniams suteikiama galimybė pamatyti muziejaus fonduose saugomus liaudies meno pavyzdžius. Demonstruojami senojo pynimo amato puoselėtojų šiaudiniai sodai bei dekoratyviniai dirbiniai iš šiaudų (skrybėlės, šiaudiniai paukščiai, šiaudiniai žaislai eglutei ir kt.). Lietuviški sodai lyginami su kt. tautų sodų pavyzdžiais. Išryškinama estetinė ir sakralinė jų vertė vestuvių, krikštynų papročiuose, kalendorinių švenčių metu. Pristatoma dirbiniams naudojama žaliava: rugiai, kviečiai, kvietrrugiai, miežiai, avižos; aptariamas jų paruošimo laikas bei laikymo sąlygos. Demonstruojama DVD „Lietuvių tradiciniai dailieji amatai“ ištrauka. Kūrybinių dirbtuvių metu dalyviai pina šiaudinį sodą, naudodami tradicinę pynimo technologiją, taip pat skatinami interpretuoti, kurti savitus kompozicinius erdvinius darbus šiuolaikinėms erdvėms.


Audiovizualiųjų menų centras, buvusi Alytaus sinagoga, – tai buvęs dvasinis, kultūrinis, ekonominis ir politinis Alytaus žydų bendruomenės centras. Sinagoga – tai ne tik žydų maldos namai, tačiau ir vieta, kitaip įvardijama kaip „susirinkimų namai“, kuriuose vyko aktyvi bendruomenės narių komunikacija, sprendžiant ne tik religinius klausimus, tačiau ir aktualius  visuomeninius reikalus. Kadangi Alytaus mieste ir regione po Antrojo pasaulinio karo žydų bendruomenės nebeliko, sinagogos Alytuje prikėlimas naujam kultūriniam gyvavimo etapui yra reikšmingas ir tuo, jog, pirmiausia, bus žengtas žingsnis, siekiant atgaivinti ir priminti tai, kas buvo prarasta.
Moksleiviai supažindinami su Alytaus miesto gyvavimo periodu, kai svarų indėlį jo plėtrai ir vystymuisi turėjo žydų bendruomenė, XIX a. pab.–XX a. I pusėje sudariusi 30 proc. miesto gyventojų. Ekskursijos metu taip pat skatinama domėtis architektūra, jos puošybos elementais, stilių raida ir įvairove. Skiriamas dėmesys išskirtinės pasaulėjautos žydų bendruomenės religiniams ypatumams ir papročiams.


Paukščio giesmė poezijoje ir ne tik (Nuotolinė paslauga)

Paslaugos tikslas - populiarinti poeziją kaip literatūros rūšį, patraukliai suteikti informacijos apie Lietuvos paukščius bei ugdyti gamtosauginį mąstymą. Vaikų literatūroje, ypač poezijoje, dažnas ir labai spalvingas sparnuočio įvaizdis. Ne tik jo išvaizdos aprašymas, bet ir giesmių „įžodinimas“, pamėgdžiojimai. Pavasarį ir rudenį ypač populiari edukacinė programa „Paukščio giesmė poezijoje ir ne tik“ pristatys rašytojų L. Gutausko "Girių giesmės devynbalsės" ir M. Karčiausko "Jojam varnų kaustyt" eilėraščių knygas apie keliolika Lietuvoje gyvenančių ar vasarojančių paukščių, pademonstruos spalvingas jų iliustracijas, audio įrašus su giesmėmis, taip pat pateiks trumpą mokslinį plunksnuočių aprašymą. Kad vaikams pamoka atrodytų patraukli ir šiuolaikiška, įterpsime populiaraus socialinių tinklų fotografo ir gamtininko M. Čepulio įspūdingas nuotraukas ir šmaikščius tekstus iš paukščių gyvenimo. Ši edukacija svarbi, nes vaikų (o ir suaugusių) žinios apie giesmininkus gan ribotos, dažniausiai atpažįstami ant vienos - dviejų rankos pirštų suskaičiuojami paukšteliai, neskiriami jų balsai. Kai žinios pateikiamos integruojant kelis dalykus, šiuo atveju – ornitologiją, literatūrą, dailę ir fotografiją - smegenys daug geriau įsisavina informaciją, tuo pačiu ugdoma vaiko meilė gamtai, atsakomybė už ją, patiriamas pasitenkinimas klausant poetinės kalbos, o ne tik moksliniu stiliumi pateiktos vadovėlinės informacijos. Įdomiausia, interaktyviausia šios edukacijos dalis – audio įrašų su giesmėmis klausymas ir bandymas atkartoti jas poetų bei savais žodžiais – pamėgdžiojimais, kurių rašytojai sukūrę ir folkloras prikaupę pačių įvairiausių, skambiausių, netikėčiausių. Tikimės, kad po šios pamokos mokiniai geriau suvoks poeziją, poetinio įvaizdžio sąvoką, raiškiau skaitys eiliuotą tekstą ir, aišku, mylės, saugos gamtą.


Teatralizuotų ekskursijų ciklas „Pasivaikščiojimai Klaipėdoje“

„Švietimo ekspedicija” į Klaipėdos miesto praeitį žvelgia vaikystės akimis. Ekskursijos metu, atskleidžiant uostamiesčio mokyklų atsiradimo istorines aplinkybes, kasdienę buitį, ieškoma sąsajų su kiekvieno iš mūsų vaikystės patyrimais. Ši ekskursija – lyg laiko mašina, nukelianti ne tik į miesto praeitį, bet ir į kiekvieno žmogaus jaunystės pojūtį, emocijas, pasaulio suvokimą. Visiems skirtingą, unikalų, bet tuo pačiu – universalų, panašų prieš šimtą metų kuriantis pirmosioms mokykloms ir dabar.
Ekskursijos metu naudojami autentiški Karlienės Luizės jaunimo centro, teatro studijos „Aušra“ moksleivių, švietimo įstaigų darbuotojų, istorikų garso įrašai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Mūsų planeta Žemė – tai nesuskaičiuojama galybė spalvų, atspalvių ir tobuliausių jų tarpusavio derinių. Kokia didelė įvairovė spalvingų arba atvirkščiai su aplinka bandančių susilieti gyvūnų. Kodėl mūsų pasaulis pilnas tokių spalvingų būtybių? Mokslininkai ištyrė, kad spalvingumas ir galimybė matyti spalvas padėjo gyvūnams išgyventi ir daugintis. Edukacijos metu vaikai suvoks kaip žmogus ar gyvūnai mato spalvas, supras kaip atsiranda vaivorykštė, susipažins su daugybe gyvūnų rūšių, kurie spalvomis  išreiškia savo emocijas, maskuojasi, įspėja apie pavojų ar tiesiog nori bendrauti. Sužinos kodėl zebras dryžuotas, o papūgos spalvingos. Mokiniai galės paliesti, paglostyti ir artimiau susipažinti su gyvais gyvūnais (ropliu, paukščiu, varliagyvių, vabzdžiu), kurie spalvas panaudoja, kad išgyventų. Taip pat atliks kūrybinį darbelį - knygos skirtuką "Spalvinga plunksna".


Dramos laboratorija „Jei būčiau personažas arba autorius“ (išvažiuojamoji)

Dramos laboratorijos “Jei būčiau personažas arba autorius” metu bus vaidinamos, skaitomos ir kartu su mokiniais analizuojamos 6-9 bei 8-12 klasių moksleiviams pritaikytos šiuolaikinių Lietuvos dramaturgų pjesės. Edukacijoje kartu su moksleiviais analizuojama dramos struktūra: pjesių personažai, konflikto bei veiksmo ir atoveiksmio reikšmė, personažų santykių dinamika veiksme. Taip pat aptariami autoriaus pasirinkimai, kūrybiniai sprendimai ir jų raiška.

Šios edukacijos tikslas - giliau supažindinti moksleivius su drama, kaip teatro ir literatūros žanru, ugdyti kūrybinį mąstymą, atskleidžiant dramaturgiją kaip aktualią ir patrauklią kūrybinės raiškos formą. Taip pat - įsitraukiant į draminio veiksmo analizę,  ugdyti kultūrinį ir socialinį sąmoningumą, kritinį ir kūrybinį mąstymą.

Edukacija paremta forumo teatro metodu, kuris įtraukia moksleivius kartu su aktoriais leistis į dramos žanro pažinimą ir pjesės analizę. Ją veda jauni profesionalūs aktoriai, turintys darbo su jaunimu patirties bei gebantys greitai užmegzti bendrą kalbą su moksleiviais.

Dramos laboratorijoje naudojamos išmaniosios technologijos, socialinės platformos ir multimedija, tad turinys pristatomas jaunimui aktualia ir suprantama forma. Edukacijos pabaigoje mokiniai kviečiami prisijungti prie virtualios "kahoot!" viktorinos platformos ir interaktyviu būdu pasitikrinti savo žinias.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kryždirbystės interpretacijų kūrybinės dirbtuvės

Užsiėmimas vyksta LLBM, tarpukario miestelyje, Pakruojo ugniagesių stoginės salėje, pritaikytoje edukacijai visais metų laikais. Programos dalyvius pasitinka kryždirbystės edukatorius ir veda dalyviams kryždirbystės interpretacijų kūrybines dirbtuves. Atsižvelgus į užsiėmimo dalyvių amžių, aptariama kryždirbystės laikotarpiai, žinomiausių kryždirbių istorinės asmenybės, lietuviškų kryžių sintezė su senaisiais tikėjimais, regioniniai etnografiniai kryžių skirtumai, dabartinių kryžių specifika ir skirtumai nuo senųjų tradicijų. Dalyviai supažindinami su kryždirbystės simbolika, svarstoma apie tikėjimo svarbą besivystančios asmenybės formavime, bei bando įsijausti į tuometinį kryždirbių gyvenimą, mokosi dėlioti senųjų kryžių saulučių simbolines detales į vieną kompoziciją, bando pritaikyti simetrijos principus, bei sujungti visas popierines kryžiaus detales į vieną simbolinį meno kūrinį. PASTABA: LLBM Račkiškių kapų koplyčia yra nešildoma, tad programoje numatytas supažindinimas su geriausiais kryždirbių pavyzdžiais vykdomas tik šiltojo sezono metu, t. y. gegužės - rugsėjo mėn. Programa pritaikoma atsižvelgiant į dalyvių amžių.


Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Kviečiame susipažinti su istorijos ir kultūros paveldu Trakų Vokės dvaro sodyboje. Aiškinsimės, kas yra dvaras, kokius istorijos praeities įvykius ir paslaptis jis saugo. Pirmoje edukacinio užsiėmimo dalyje sužinosime apie dvaro istoriją, jos teritorijos raidą XIX-XX a. Pasivaikščiosime tarp išlikusių dvaro sodybos pastatų, apžiūrėsime šioje teritorijoje esančius autentiškus statinius. Pažintį tęsime dvaro rūmuose, kur grožėsimės išlikusiais interjerais – puošniomis lubomis, autentiškomis grindų plytelėmis ir atkuriamomis interjerų detalėmis. Veiklas tęsime pažindami Rūmų šeimininkus, jų išskirtines galimybes, meninį skonį, pramogas ir buitį. Dvarą, kultūros, meno ir išpuoselėto grožio židiniu pavertusių grafų Tiškevičių šeima. Pristatant Trakų Vokės didikų gyvenimo istoriją, moksleiviai susipažins su išlikusiomis dvaro patalpų fotografijomis, kuriose atsispindi didybė ir prabanga, meninis skonis ir užmojai. Rūmus puošė skulptūros, baliustros, o vidinės erdvės įrengtos itin prabangiai. Tačiau vėliau be šeimininkų likęs dvaras nunyko, o rūmų interjerą puošę paveikslai, baldai, svečius žavėję krištolo sietynai, kiti vertigi daiktai buvo išgrobstyti, puošyba sunaikinta...Tęsiantis restauravimo darbams dvare pamažu atgimsta senieji interjerai, atkuriamos įmantrios puošybos detalės. Pasinaudoje dokumentine medžiaga stebėsime, kaip vyko atkuriamieji dvaro ir jo interjero puošybos darbai. Pratinėje užsiėmimo dalyje gaminsime dekoratyvinę interjero detalę – angeliuką, jį spalvingai dekoruosime ir panaudosime savo namų interjero puošimui.


Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Antanas Baranauskas, Juozas Tumas – Vaižgantas, Bronė Buivydaitė, Jonas Biliūnas, Petras Biržys, Petras Tarasenka, Antanas Vienuolis. Kas sieja šiuos rašytojus? Kokia jų mėgstama veikla? Ką jie veikė gyvenime? Edukacijos dėmesio centre – Istorijų dvarelio rašytojų palėpė ir joje esantys rašytojų krėslai. Lietuvių kalbos ir literatūros mokytoja Miglė Petrošiūtė dalyviams pristato šiuos rašytojus, jų rašymo stilistiką ir kūrinius, supažindina su kiekvieno rašytojo mėgiamomis veiklomis ir užsiėmimais. Po pristatymo dalyviai kviečiami smagiam žinių užtvirtinimui – iliustratorė Vilija Kvieskutė pristatys kūrybinį žaidimą.


Be sporto neįsivaizduojame savo šiandieninio gyvenimo. O kas gi buvo tie asmenys, kuris pradėjo kurti organizuotą Lietuvos istoriją, pradėjo populiarinti sporto šakas, supažindino lietuvius su sporto varžybomis, pirmenybėmis ir čempionatais. Kokie buvo sportininkų laimėjimai ir nuopelnai Lietuvos sportui? Apie visa tai bus pasakojama pirmoje edukacijos dalyje. Po ekskursijos edukacijos dalyviai atlikinės praktines užduotis - orientacinį užsiėmimą. Gavę klausimus, turės surasti ir užrašyti atsakymus į pateiktus klausimus. Atsakę į daugiausiai klausimų, bus apdovanoti suvenyrais.


Tarptautinė Lietuvos ir Prancūzijos scenos menininkų komanda pristato kaukių ir objektų teatro spektaklį „Spąstai“. Vizualiuose, siurrealistiniuose „Spąstuose“ visapusiškai tyrinėjama manipuliacijos tema. Spektaklis įkvėptas asmeninės kūrėjų patirties ir susidūrimų su apgaulinga, manipuliatyvia tikrove bei kaukės fenomenu kasdienybėje. Meninę „Spąstų“ formą įkvėpė kaukės simbolio įvaizdis ir meninės interpretacijos kūrėjų Stasio Eidrigevičiaus ir Jano Švankmajerio darbuose. „Spąstų“ veikėjos nuolat patenka į manipuliatyvius tinklus: išnaudojimo scenarijai darbo rinkoje, statuso, įsivaizduojamų nusikaltimų, visuomenės normų, asmeninių baimių ir nerealistinių svajonių spąstai. Tam, kad apsigintų ir prisitaikytų, „Spąstų“ veikėja ne vien priešinasi, bet ir paklūsta manipuliatorių primestiems vaidmenims, pati imdama dėvėti kaukes. Bėgdama nuo vienų spąstų, ji vis patenka į kitus – išmoningesnius, aršesnius, vis nepastebimesnius, įprastesnius šiuolaikinėje visuomenėje ir kasdienybėje. Kaip tokiomis aplinkybėmis išlaikyti garbę ir orumą? Ar įmanoma ištrūkti iš manipuliatorių spąstų? Kur slypi nesibaigiančios manipuliacijos priežastys? „Spąstuose” idėjos artikuliuojamos ne žodžiais, o per objektus ir judesį. Pasitelkus kiekvienam atpažįstamus kasdienybės objektus, spektaklyje kuriamos kaukės veikia kaip priemonė paradoksaliai atskleisti veikėjų (akt. Kristina Mauruševičiūtė, Vilma Raubaitė / Jūratė Trimakaitė) vidinę būseną, vis naujus jų vaidmenis visuomenėje ir komplikuotus tarpusavio santykius. Vizualinė išraiška, praturtinta prancūzų teatro dailininkės Cerise Guyon, kuri pasitelkusi kasdienius biuro daiktus sukūrė originalias kaukes, ir šviesų dailininko Felix Bataillou, kuria tarsi pažįstamą, bet ir labai iškreiptą, deformuotą, tragikomišką pasaulį, kuriame po medicinine kauke – dar daugiau kaukių ir mūsų vaidmenų visuomenėje. „Spąstai“ lengvai randa atgarsį jaunų žmonių sąmonėje – jiems patraukus šiek tiek siurrealistinis, šmaikštus spektaklio „tonas“.


,,Misija (Ne)Įmanoma''. Patirtinis edukacinis žaidimas 11-12 kl. mokiniams ONLINE

Žaidimą ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ užpildo linksmų, kūrybiškumą skatinančių, keistų, nepatogių, tačiau būtinai kultūrinį akiratį plečiančių, draugystę skatinančių ir komandą formuojančių užduočių vykdymas, unikalios piešimo ir rašymo simbioze paremtos refleksijos, sukuriančios dalyvių tarpe taip reikalingą bendrumo jausmą. Užsiėmimo metu dalyviai ne tik piešia, konstruoja, vaidina, dainuoja ir t.t., jie per savo patirtį ir išgyvenimus išjaučia bendruomenės iššūkius, geba juos įvardinti ir pasiūlyti būdų jiems išspręsti, ima labiau vertinti unikalius kolektyvo narių gebėjimus ir vienoje ar kitoje meno srityje bei jų indėlį į bendrą komandos sėkmę.
Edukacijos programą sudaro: susipažinimas, klausimų ratas, žaidimo pristatymas, strategijos planavimas, žaidimo procesas, užsiėmimo refleksija. Edukacija nuotoliu vyksta ,,Zoom’’ ir dar vienoje dalyvių pasirinktoje platformoje (,,Messanger’’ ar ,,Facebook’’). Taip pat edukacijos dalyviai veikloje gali dalyvauti atskirai kiekvienas iš savo namų/aplinkos arba bendrai būdami klasėje.
Mūsų didelės komandos tikslas - mokyklos bendruomenės bendravimo kultūros bei moksleivių kūrybiškumo puoselėjimas per kultūrinę raišką bei kultūrinį sąmoningumą.
Edukacija remiasi David Kolb patirtinio ugdymo principu, taip pat ,,Nesmurtinės komunikacijos’’ bei ,,Ubuntu’’ filosofijomis, S. Covey visų savo būties lygmenų pažinimo bei jų lavinimo principais.
Kultūrinio, kūrybiškumą ugdančio žaidimo ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ vedliai - jungtinė lektorių grupė iš Whatansu komandos.
Kadangi mūsų kolektyvas yra platus, eduakcija  vienu metu gali vykti kelioms grupėms/klasėms iš karto.


Niekur kitur pasaulyje nėra išlikusi tokia ženklų daugybė, kaip pas mus. Baltų protėviai - latviai ir lietuviai yra paskutinė švari indoeuropiečių atšaka. Mūsų senoliai uoliai siekė išlaikyti savo pirminę religiją, kuri šiandien vadinama pagonybe. Dažnai baltų kultūroje naudota simbolika atspindi tai, kuo gyveno to meto žmonės: žemės maitintojos šventumą, dangaus kūnų ir dievybių garbinimą, kasdienės buities ritualus ir pagarbą augmenijai bei savo artimui. Unikalūs, su ypatingomis reikšmėmis, baltų-lietuvių simboliai ir ženklai lydėjo žmogų visuose gyvenimo etapuose, nuo gimimo iki mirties, saugodami jį, nešdami sėkmę arba suteikdami trokštamų savybių. Simbolių jėga tikėta nuo gilios senovės, todėl jų įtaka žmogui buvo tikrai didelė. Ne veltui visi žmogaus kurti, buityje naudojami daiktai, namai ir drabužiai buvo puošiami teigiamais, sakralinę reikšmę turinčiais simboliais. Tačiau laikui bėgant jų tikroji reikšmė tautoje pasimiršo. Nors simboliai ir buvo saugojami ir perduodami iš kartos į kartą, bet, šiai dienai, didžioji lietuvių dalis apie senuosius simbolius turi tiktai bendrą nuovoką. Šios edukacijos metu dalyviai bus supažindinami su mūsų senovės protėvių baltų tikėjimu ir mitologija, įgis teorinių žinių apie tikėtus simbolius ir ženklus, jų reikšmę ir svarbą praeityje. Pasakojimo metu išgirs ir sužinos, kurie simboliai ir ženklai simbolizuoja stichijas: ugnį, vandenį, orą ir žemę, o už kokių ženklų slypi gilios prasmės. Edukacijos praktinėje dalyje dalyviams bus suteiktos galimybės patiems pasigaminti savo „baltišką“ talismaną/suvenyrą. Pasitelkę tam tikras dailės priemones ar prisirinkę augalinių medžiagų iš šalia esančio miško, galės nusipiešti, suklijuoti ar kitaip dekoruoti patikusį baltų simbolį ant specialiai paruošto akmenėlio. Toks būdas – piešimas ant akmenų - lavina dalyvių fantaziją ir rankų motoriką, taip pat teikia atsipalaidavimą, tai veikia kaip savotiška terapija. Savo rankomis susikurtą talismaną/suvenyrą dalyviai pasiims su savimi.


Interaktyvi edukacija „Problema – (ne)bėda“ (Išvažiuojamasis)

Tarpinė stotelė tarp paauglystės ir jau savarankiško gyvenimo – vienas sunkiausių periodų tiek patiems moksleiviams, tiek jų pedagogams. Teatras pasitelkia interaktyvaus teatro metodus tam, kad moksleiviai aktyviai dalyvaudami veiksme, susipažintų su pasaulyje žymia Augusto Boalio „engiamųjų“ teatro metodika, padėsiančia vyksmo dalyviams spręsti jiems aktualias problemas, patirti viešo pasirodymo teikiamas galimybes ir atsakomybę prieš auditoriją, pasitikrinti savo drąsos, savikritiškumo, galimybes, ambicijų pagrįstumą, savivert, reflektuoti savo asmeninius bruožus, simuliuojamoje situacijoje bei įvertinti juos bendrame kontekste. Edukacijoje naudojamas Augusto Boalio „forumo teatro“ metodas, kurį edukacinio projekto režisierius Vytautas Gasiliūnas išvystė dirbdamas su jaunimu mokyklose ir seminaruose, suteikia šansą moksleiviams suvokti, jog jie gali būti situacijos valdovai bei priimti sprendimus, padėsiančius susitvarkyti su iškilusiomis problemomis. Ši metodika leidžia žiūrovui būti ne tik pasyviu stebėtoju, bet spektaklio kūrėju, lygiavertiškai su aktoriais įsitraukiančiu į diskusijas, vaidybines situacijas vienaip ar kitaip keičiančias tolimesnę vyksmo eigą. Profesionalių aktorių simuliuojamos situacijos padės žiūrovams suprasti, jog jie patys gali spręsti juos supančias problemas bei skatins nelikti abejingais gyvenimo žiūrovais. Interaktyvus situacijų simuliavimas padės moksleiviams įgyti ne teorinių, bet praktinių žinių. Spektaklio metu analizuojamos opiausios nūdienos problemos (jaunimo emigracija, psichologinis ir/ar fizinis smurtas, socialinė nelygybė, rasizmas ir kt.).


Edukacinė ekskursija „Kai Kaunas buvo sostinė“

Tarpukario Kaune vyko gausybė įdomių įvykių ir reikšmingų pokyčių – ekskursijoje bandysime juos pamatyti, išgirsti ir net paragauti! Kaip atpažinti tarpukario architektūrą? Kokie patiekalai puikavosi ant stalo madingiausiame restorane? Kaip gimė Litas? Ekskursijoje laukia tikras istorijos detektyvas! Ekskursijos tikslas – sudominti vaikus tarpukario laikotarpio miesto kultūros paveldu, atskleisti jo vertybes ir ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą. Pagrindiniai ekskursijos uždaviniai: įtraukti vaikus į gyvą tarpukario miesto tyrinėjimą; sudominti vaikus įvairiais miesto architektūros, skulptūros, dizaino, transporto elementais; atskleisti reikšmingų tarpukario asmenybių bei daugiakultūrio miesto istorijas; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą urbanistinėje erdvėje įžvelgi įvairias kultūrines raiškos formas. Ekskursijose naudojami metodai: įvairios užduotys/žaidimai, padedantys įsisavinti ekskursijos turinį (tyrinėjant pastato architektūrą žaidžiama „Tiesa ar melas“; kalbant apie gastronomiją – spėjama, koks produktas juodame maiše ir kt.); įvairi vizualinė medžiaga, atskleidžianti tematiką (prezidentų, transporto, pastatų archyvinės fotografijos, tarpukario monetos ir kt.); garsiniai elementai (išgirstama tarpukario atlikėjų muzika); gastronominiai elementai (ragaujama žydų duonelė) ir kt. Siekiama, jog po ekskursijos moksleiviai jaustųsi geriau pažįstantys tarpukario laikotarpį, suvoktų apie tuo metu mieste vykusius pokyčius, sukurtą vertingą kultūros paveldą bei būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančią aplinką.


Užsiėmimas vyksta Trakų Salos pilyje, dalyviai supažindinami su gotikos istorija ir jos raidos atgarsiais Lietuvoje iliustruojant informaciją pasitelkus gotikinio pastato struktūros elementus, būdingas detales. Grupėse atlikdami užduotį gebės atpažinti, identifikuoti, rasti gotikos elementus Trakų Salos pilyje. Galimybė pritaikyti specialiųjų poreikių turintiems asmenims – kurčnebyliams pasakojimas iliustruojamas skaidrėmis.
Dalyviai sužinos apie gotikos raidą Lietuvoje per gotikinio pastato struktūrą bei elementus, būdingas detales. Grupėse atlikdami užduotį gebės atpažinti, identifikuoti, rasti gotikos elementus Trakų Salos pilyje.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Šv. Kalėdos - Šventiniai kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje

Kai žaliaskarės senamiesčio eglės kaip Šv. Kalėdų šaukliai mums moja iš toli, o miesto gatvės ir parduotuvių vitrinos pasipuošia margaspalvėmis girliandomis, žinome – artėja gražiausios žiemos šventės. Bet juk ne visada besiruošiant šiam magiškam laikotarpiui degdavo neoninės šviesios, mirgėdavo stikliniai žaislai. Tik dalis senųjų tradicijų pasiekė mūsų dienas. Kultūrinės edukacinės ekskursijos metu keliaudami Vilniaus senojo miesto takais sužinosite kaip žiemos šventes šventė įvairių tautų žmonės, kaip Kalėdoms ruošėsi pranciškonų ir jėzuitų vienuoliai, kokias tradicijas miestiečiai perėmė iš Vilniaus liuteronų bendruomenės, kur ir kada buvo papuošta Vilniuje Kalėdų eglutė ir kas nešė vaikams dovanas per Kalėdas. Prisiminsime kalėdinius burtus ir kitokius senovinius papročius. Programos metu naudojama vaizdinė, folklorinė, etnografinė ir istorinė medžiaga įtrauks mokinius į aktyvų aplinkos tyrinėjimą. Programa informatyvi ir nuotaikinga, užduotys kūrybingos ir inovatyvios, pritaikytos įvairaus amžiaus grupėms.


Meninė–edukacinė programa „Čiurlionio muzikos pasaulis“

Į muzikinę paskaitą–koncertą „Čiurlionio muzikos pasaulis“ istoriniuose M. K. Čiurlionio namuose kviečia pianistas, didžiojo Lietuvos genijaus proanūkis, Rokas Zubovas. Derindamas pasakojimą ir skambindamas Čiurlionio fortepijoninius kūrinius, pianistas pristato pagrindinius kūrėjo įkvėpimo šaltinius, kurie nuspalvina visą jo muzikinę ir dailės kūrybą, padeda suprasti jo muzikos ir dailės kūrinių kalbą ir simboliką, atskleidžia muzikos ir dailės bendrystės aspektus. Istorinė aplinka taip pat padeda moksleiviams emociškai pajusti lietuviškojo atgimimo sąjūdžio Vilniuje gimimą ir jo siekius. Pianistas, labai patyręs edukatorius, atlikęs ir įrašęs visą M. K. Čiurlionio kūrybą, ją pristatęs daugelyje pasaulio šalių, jautriai prisitaiko prie moksleivių pasirengimo suvokti paprastesnes, ar labiau subtilias estetines ir kultūrines temas, derina savo pasakojimą su pedagogų pageidavimais, visada siekia pristatyti Čiurlionio kūrybą kultūriniame ir istoriniame kontekste. Paskaitos–koncerto pabaigoje moksleiviai kviečiami atsakyti į klausimus, susijusius su girdėtais ir aptartais Čiurlionio kūriniais bei istoriniais faktais, o teisingai atsakiusiųjų laukia čiurlioniški prizai.


Edukacinės ekskursijos „Veiverių krašto partizanų takais” metu skirtos tautiniam, pilietiniam ugdymui ir istorijos – mūsų krašto rezistencinių kovų ir iškilių partizanų asmenybių – pažinimui, mokiniai galės aplankyti vieno iškiliausių rezistencinių kovų veikėjų – Tauro apygardos Geležinio vilko rinktinės spaudos skyriaus viršininko, Birutės rinktinės vado Juozo Lukšos-Daumanto tėviškę, taip pat – Veiverių krašto istorijos atminties muziejaus „Juozo Lukšos – Daumanto" ekspoziciją, jo žūties vietą ir paminklą, Skausmo kalnelį bei jame esančią koplytėlę ir slaptą partizanų bunkerį. Į programą įtraukta teminė ekskursija „Partizaninis karas Lietuvoje (1944–1953 m.) “.Jaunesniojo amžiaus ir mažiesiems lankytojams pritaikyta praktinė užduotis „Bunkerių piešimas". Vyresnių klasių moksleiviams praktinės užduotys.