Edukaciniai filmai yra patraukli ir įtaigi ugdymo priemonė. Edukacijos metu kino teatre „Minija" dalyviai susipažins su autoriniu kinu, plės kultūrinį akiratį. Mokyklos gali rinktis iš specialiai atrinktos filmų programos. Visus filmus lydi ekskursija po išskirtinį kino teatro muziejų, kuriame eksponuojami įvairūs kino bei fotografijos prietaisai, supažindinantys su skirtingais vaizdo formatais, techninėmis galimybėmis, projekcijomis. Edukacinių filmų programa 1-4 klasėms: „Jokūbas, Mimi ir kalbantys šunys” , „Net ir pelės keliauja į dangų”, „Bintė”. Edukacinių filmų programa 5-8 klasėms: „Romi salonas” , „Kovotoja” , „Nepaprasta vasara su Tesa”, „Suteik man sparnus”. Edukacinių filmų programa 9-12 klasėms: „Žeme, stop”, „Aš niekada neverkiu“, „Gauja“ ir kt. Edukacinių filmų programa sudaryta pagal temos akutualumą atitinkamai amžiaus grupei, aukštos meninės vertės, kultūrinio akiračio plėtimo bei išskirtinės kino kalbos kriterijus.


Edukacinis užsiėmimas skirtas padėti vaikams pažinti kituose pasaulio kraštuose augančius egzotinius augalus, suvokti kaip augalai yra prisitaikę prie gamtos sąlygų. Užsiėmimas vyksta įspūdingoje Žiemos sodo botanikos ekspozicijoje. Pradžioje mokiniams trumpai pristatoma Žiemos sodo istorija, pasakojama apie dvaro savininkus – grafus Tiškevičius, kurie1875 m. prie dvaro rūmų pristatė 3-ijų aukštų stiklinę oranžeriją ir jame įkūrė didžiausią tuo metu Europoje privatų Žiemos sodą. Demonstruojamos istorinės nuotraukos, lyginama ir ieškoma skirtumų, kaip Žiemos sodas atrodė grafų Tiškevičių laikais ir kaip – šiandien. Vėliau dalyviai „keliaudami po žemynus“ mokosi įdėmiai stebėti ir pažinti augalus. Jiems suprantama kalba aiškinamos gamtos paslaptys, augalų prisitaikymas susiejamas su jų išlikimu. Padedama suvokti, kodėl skirtingose žemynuose auga būtent tokie augalai, pvz. dykumose trūksta vandens ir ten augančių kaktusų lapai yra pakitę į spyglius, kad negarintų vandens, o drėgnuose atogrąžų miškuose, kur daug kritulių, augalai dideliais storais lapais, kad išgarintų daugiau vandens ir t.t. Mokosi pažinti augalus pagal lapus ir žiedus, išvardinti augalų dalis (šaknis, stiebas, lapas, žiedas, žiedynas, vaisius, sėkla), gaublio pagalba sužino iš kurio žemyno jie kilę ir kaip atkeliavo į Europą. Užsiėmimo pabaigoje vaikai dalyvauja žaidybinėje užduotyje. Prisimindami, kas jiems buvo rodoma ir akcentuojama užsiėmimo metu, stengiasi teisingai suporuoti natūralaus dydžio ir natūralių spalvų augalų žiedų ir lapų muliažus. Ši užduotis skatina vaikų smalsumo pojūtį, naujų atradimų ir gamtos pažinimo džiaugsmą.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Drakonai, sakuros ir renesansas. Pažintis su pasaulio kultūromis per pinigus (nuotolinė)

Drakonai, sakuros ir renesansas. Kokias kultūros paslaptis slepia pasaulio valiutos? (nuotolinė)

Ar kada pagalvojote, kad monetos ir banknotai gali  papasakoti ištisą šalies kultūros ir meno istoriją, supažindinti su šalies tradicijomis ir kultūros paveldu?  Kviečiu atrasti pasaulį per valiutų dizainą ir simbolius. Edukacijos metu tyrinėsime pasaulio istoriją, kultūras, tradicias tiesiai iš banknotų ir monetų.  Ant kokios valiutos ir kodėl puikuojasi sakuros, drakonas, kengūra? Kodėl erelis - dažniausiai vaizduojamas paukštis?  Kas ir kokioje valiutoje simbolizuoja ilgaamžiškumą? Ką simbolizuoja žvaigždės ir karūnos? Kokia pirmoji moteris buvo pavaizduota ant monetų ir kodėl? Kokiose monetose slepiasi renesanso paslaptys? Pažinsime ne tik simbolių ir vaizdų reikšmes, bet kartu su jomis prisiliesime prie tų šalių kultūros.

Edukacijos tikslas: supažindinti moksleivius su pasaulio valiutų simbolika per įvairių pasaulio kultūrų tradicijų, meno ir istorijos prizmę.
Edukaciją veda finansinio raštingumo lektorė ir kultūros edukatorė Natalija Vėževičienė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Edukacinę programą "Svečiuose pas bitininką" sudaro keturios dalys: 1 dalis. Žinia iš avilio. Mokiniai pasitinkami, supažindinami su sodybos šeimininkais ir bityno įkūrimo istorija. Naudojant interaktyvius metodus, pasitelkiant garso bei vaizdo perteikimo priemones pažvelgiama į avilio vidų ir bičių gyvenimą iš arčiau. 2 dalis. Praktika. Supažindinama su žvakdirbyste. Kiekvienas edukacijos dalyvis pasigamina vaško žvakę. Mokiniai turi galimybę apsirengti bitininko aprangą ir kartu su bityno pagrindiniu bitininku iš arčiau susipažinti su bičių šeima. Jei grupėje yra privengiančių eiti prie avilio visada gali į avilio vidų pažvelgti pro stiklinio avilio langą. Pageidaujantys gali apsilankyti apiterapiniame namelyje, kuriame išgirs bičių avilio garsus ir užuos avilio kvapą. 3 dalis. Medkopis. Bitininkavimas neatsiejamas nuo saldaus rezultato. Visi mokiniai dalyvauja medaus sukime. 4 dalis. Degustacija, refleksija. Vaišinami pienu, batonu ir pačių išsuktu medumi. Kartu su mokytojais prisimena ką naujo sužinojo, kas buvo įdomu ir pravers ateityje. Neaktyviuoju sezono metu vietoj ėjimo prie avilio vyksta produktų degustacija.


Spektaklis "Mažasis Princas" (pagal A. de Sent - Egziuperi)

„ Vaikystė – tai didelė žemė, iš kurios mes visi kilę...” ( Antuanas de Sent – Egziuperi apie „ Mažąjį princą “). Spektaklis taip ir prasideda - nuo pirmojo piešinio, kuriame pavaizduotas smauglys, prarijęs dramblį... Tik suaugusieji jame mato skrybėlę ir nieko daugiau. Jie beria pamokymus, nurodymus, moko gyventi pagal taisykles. Tačiau, jei ieškai tiesos – tenka nukristi dykumoje ir joje susitikti save vaike - Mažajame Prince... Mažojo Princo planetoje auga graži, tačiau labai įnoringa rožė. Negalėdamas su ja sutarti, Mažasis Princas palieka namus. Bekeliaudamas po planetas, jis susiduria su vienišu karaliumi, garbėtroška, girtuokliu, verslininku, žibintininku, geografu, tačiau nė vienas iš jų netampa princo bičiuliu. Suaugusiųjų ribotumas, silpnybės jam juokingos ir keistos. Naivus ir išmintingas, atviras ir paslaptingas, vis klausinėjantis ir neduodantis atsakymų Mažasis Princas, kaip ir mažieji žmonės - vaikai, veda mus prie esminio suvokimo - „matyti galima tik širdimi. Tai, kas svarbiausia - nematoma akimis..." Spektaklyje plėtojamos ir analizuojamos tikrojo pasaulio grožio sampratos, draugiškumo ir atsakomybės temos - „Pasidarai amžinai atsakingas už tą, su kuo susibičiuliauji." Šio spektaklio metu, žiūrovai kartu su Mažuoju Princu keliauja į fantastikos, kosmoso, paslapčių bei svajonių pasaulį. Tai gali suprasti tik vaikai. Nors kiekviename iš mūsų - mažų ir suaugusių - gyvena Mažasis Princas. Spektaklyje naudojamos video projekcijos kelia vaikų susidomėjimą, personažų lėlės - simboliai, ugdo vaikų interpretacinį suvokimą, asociatyvų mąstymą ir lavina vaizduotę.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Knygų yra pačių įvairiausių: plonų ir storų, įdomių ir nuobodžių, linksmų ir liūdnų, bauginančių, o kartais ir gelbėjančių. Kiekviena jų randa kelią į žmogaus širdį... O ką daryti, kai nežinai ko nori? Tuomet kviečiame leistis į paslaptingą kelionę po Bibliotekos šalį!
Edukacinio žaidimo metu vaikai, naudodamiesi specialiu žemėlapiu, ieškos didžiausio bibliotekoje paslėpto turto. Susipažįns su skirtingomis ir smagiomis istorijomis, vykdys užduotis ir susikurs savo asmeninį knygiuką.
Edukacijos metu siekiama skatinti vaikus atskleisti savo kūrybiškumą, ugdyti vaikų sąmoningumą skaitymo klausimais, įtraukiant vaikus į edukacines veiklas supažindinti su bibliotekos teikiamomis paslaugomis ir veiklomis bei skatinti kokybišką ir prasmingą laisvalaikio praleidimą bibliotekoje.


Tikslas ir uždaviniai – originaliai interpretuojant H. K. Anderseno pasaką „ Bjaurusis ančiukas“ ir pasitelkus šiuolaikines menines raiškos priemones, skatinti giliau analizuoti patyčių ir skaitmeninės saugos temą. Uždaviniai: naujai pažvelgti į patyčių prigimtį, paskatinti vaikų kritinį mąstymą, padėsiantį geriau suvokti bręstančio žmogaus bendravimo ypatumus; paskatinti atsakingai naudotis technologijomis, kritiškai vertinti jų turinį, jausti moralinę atsakomybę dalijantis turiniu.   Numatomas poveikis – dalyvavimas spektaklyje prisidės prie kultūrinių ir bendravimo įpročių formavimo, kultūrinio identiteto ir vertybinių nuostatų stiprinimo, gebėjimo daryti skaitmeninio turinio atranką, analizę ir vertinimą.
Kas gali pasakyti, koks bus ateities pasaulis, kuriame gyvens vaikai, kokie įgūdžiai pravers jiems užaugus? Spektaklio kūrėjai Hanso Kristiano Anderseno pasaką apie Bjaurųjį ančiuką iš XIX amžiaus perkėlė į technologiškai pažengusią ateities mokyklą. Šis spektaklis galėtų padėti suaugusiems ir vaikams nuoširdžiai pasikalbėti apie internetines pramogas ir pavojus, santykius su klasės draugais bei jausmus, kurie užklumpa šiapus ekrano, kai suaugusiųjų nėra šalia.
Spektaklio veiksmas vyksta po šimto metų Dykumos šalies miesto požemyje esančioje mokykloje. Klasės vaikų galvas puošia emofiltrai – specialios veidus atkartojančios kaukės su elektroninėmis jungtimis. Jos padeda užtikrinti gerą atmosferą. Dėl to visi čia supermieli, supermalonūs, superšypsosi – atrodo lyg būtų tobula klasė.  Tai būsimų influencerių mokykla, kurioje karaliauja patiktukai, pozityvas ir laimė.
Šiam pastatymui dramaturgė Monika Jašinskaitė originalią pjesę.
Įsimintiną spektaklio muziką kūrė populiarus jaunimo tarpe kompozitorius Vytautas Leistrumas.
Įspūdingų vizualinių sprendimų autorius – Antanas Dubra
Kūrybinę spektaklio komandą subūrė originaliais pastatymais garsėjantis režisierius Šarūnas Datenis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Skaitmeninė kompetencija


Armonikuojam! Kaip atsiranda muzika armonikos viduje?

Vienintelėse armonikų gamybos dirbtuvėse Lietuvoje kuriama lietuviškų armonikų meistrystės istorija formuoja unikalią instrumentų bei muzikavimo kultūrą, kurios užkulisiai atskleidžiami betarpiškai bendraujant su armonikas kuriančiu meistru Aurimu Puskunigiu. Klasėse/auditorijose meistro rankose grojanti armonika, su kurios specifiniu garsu bei melodijomis susipažįsta moksleiviai, jiems matant išardoma: tai išskirtinės akimirkos, kai visi dalyvaujantieji gali pamatyti armonikos vidų ir meistrui padedant suprasti, kaip armonika veikia.
Edukacijos metu rodomos atskiros armonikos dalys (rezonatoriai, dumplės, korpusai, balsai ir kt.) bei jų gamybos principai, įrankiai, supažindinama su skirtingų medienų rūšimis iš kurių gimsta armonika.
Mokiniai supažindinami su lietuviškų armonikų meistrystės kultūra, plečiamas jų suvokimas apie armoniką kaip įvairiapusiškai pritaikomą instrumentą, kuriuo galima atlikti ir tradicinius liaudies kūrinius, ir modernią muziką.  Supažindinant su armonikos dizaino elementais lavinamas mokinių estetinis suvokimas. Mokiniai įgyja naujų žinių apie armonikos kaip instrumento sandarą, veikimo ypatumus bei palygina su savo turimomis žiniomis.
Edukacijos tikslas - atskleisti lietuviškos armonikos meistrystės specifiką, supažindinti su armonikos veikimo principais bei instrumento ypatumais atliekant tiek tradicinę, tiek modernią muziką, skatinti mokinių kūrybiškumą.


Prisijaukinti meną: 12 garsiausių pasaulio dailininkų, kuriuos verta žinoti

Edukacinė programa pristatys dvylika žymiausių visų laikų pasaulio dailininkų ir parodys keletą jų garsiausių meno kūrinių. Išsiaiškinsime, kodėl šie menininkai tapo tokie žinomi: ar tai buvo talentas, ar tam tikros pikantiškos asmeninio gyvenimo detalės prisidėjo prie jų ryškaus spindėjimo meno pasaulyje. Aptarsime, ar jie buvo garsūs dar gyvi būdami ir maudėsi turte, ar dažniau kentė skurdą, žinant, kokiomis didžiulėmis pinigų sumomis jų darbai vertinami šiandien.
Dvylika išskirtinių asmenybių, pakeitusių pasaulio meno istoriją, pasirinktos ne atsitiktinai. Kas mėnesį programos dalyviai galės prisiminti po vieną dailininką ir plačiau pasidomėti jo kūryba, taip užtikrinant ilgalaikį domėjimąsi pasauline kultūra ir menu. Kiekvienas edukacijos dalyvis gaus atmintinę su aptartais dailininkais ir rekomendacijomis, kaip pasidomėti plačiau bei galbūt papildyti sąrašą savo atradimais.
Programos kūrybinė užduotis taip pat bus reikšminga edukacinės programos dalis. Dalyviai išsirinks labiausiai patikusio meno kūrinio ar kūrėjo portreto trafaretą ir naudodami tekstilinius dažus bei markerius, skirtus tekstilei, dekoruos medžiaginius pirkinių maišelius. Šis kūrybinis darbas taps kasdieniu priminimu apie sužinotus dailininkus ir skatins diskusijas apie meną bei garsius menininkus kasdieniame gyvenime.
Prieš pradedant kūrybinį darbą, diskutuosime apie šių dailininkų meno prasmę ir vertę: ar jų kūriniai nėra tapę greito vartojimo prekėmis, ar jie išlaiko edukacinę vertę, ar gali paveikti žmonių jausmus, keisti gyvenimus, gal net turėti terapinį poveikį. Po rimtų kalbų apie meno poveikį žmogui pereisime prie linksmesnių trafaretų ir stengsimės šmaikščiai pažiūrėti į rimtus meno kūrinius.
Ši edukacinė programa leis „prisijaukinti meną“ ir integruoti jį į kasdienį gyvenimą, skatindama dalyvius giliau pažinti meno pasaulį ir kūrybiškai jį pritaikyti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Kaip skaito tėtis“ vyksta ekspozicijoje „Senosios vaizdinės gamtos mokslų priemonės“, kur mažieji muziejaus lankytojai žaidžia teatrą. Jame yra aktoriai ir žiūrovai, scenarijus ir režisierius. Edukacinis užsiėmimas pradedamas trumpu įvadu apie teatralizuotą skaitymą. „Aktoriai“ aprengiami, specialiomis priemonėmis nugrimuojami. Vaikams išdalijamos edukacijai išleistos pasakų knygelės su išryškintais skirtingų personažų tekstais. Trumpai paaiškinus vaidmenis, „aktoriai“ skaito tekstą ir atlieka savo personažo vaidmenį. Šiame užsiėmime skaitymas tampa žaidimu. Šio edukacinio užsiėmimo tikslas – skatinti mokinių skaitymo balsu gebėjimą bei gebėjimą sekti kitų skaitomą tekstą, kartu ugdant mokinių kūrybiškumą, gebėjimą koncentruoti dėmesį, pastabumą. Teatralizuoti skaitymai prisideda ugdant mąstančius, emociškai sveikus ir turinčius lakią fantaziją vaikus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Valstybinio Kernavės kultūrinio rezervato direkcija

Kernavėje, įsikūrusioje Neries upės slėnyje, 35 km atstumu nuo Vilniaus, jau 10 000 metų gyvena žmonės. Tai ne tik pirmoji Lietuvos sostinė, vienas pirmųjų Lietuvos miestų, tai - vienas svarbiausių besikuriančios Lietuvos valstybės ekonominių, politinių ir gynybinių centrų. Kviečiame atvykti į senąją Lietuvos sotinę – pažinti, pamatyti, paliesti ir atskleisti archeologų aptiktas istorines paslaptis. Susipažinti su šios išskirtinės vietovės istorija – nuo akmens amžiaus iki viduriniųjų amžių. Edukacinės ekskursijos metu mokiniai ne tik pamatys Kernavės archeologinės vietovės muziejuje saugomus radinius, bet ir turės nepaprastą galimybę prisiliesti prie radinių, datuojamų nuo ankstyvojo akmens amžiaus iki vėlyvųjų viduramžių kopijų. Muziejuje pateikiama 3D Kernavės miesto vystymosi medžiaga, filmuoti senųjų artefaktų gamybos vaizdai, archeologinių tyrimų vizualizacijos padės dar geriau ir paprasčiau susipažinti su šios nepaprastos vietovės istorija.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Atrakinkime dienoraštį. Matildos Olkinaitės gyvenimas ir kūryba

Kviečiame susipažinti su jauna žydų tautybės poete Matilda Olkinaite, gyvenusia Lietuvoje prieš II pasaulinį karą! Edukacinės patirties metu drauge nagrinėsime autentiškas jos dienoraščio ištraukas, po gabalėlį lipdydami Matildos gyvenimo ir išgyvenimų istoriją. Sužinosite kodėl tik lietuviškai kūrusios poetės kūryba vadinta tiltu tarp lietuviškosios ir žydų kultūrų. Diskutuosime kas paverčia žmogų lietuviu? O galiausiai, savaip interpretuodami poetės eiles, kursime iliustracijas – skirtukus ir bandysime atsakyti į klausimą, ar mes ir jie, gyvenę tada, esame tokie skirtingi?

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Programos „Piešimas spalvotu smėliu“ dalyviai supažindinami su išeivės, Janinos Monkutės-Marks asmenybe, jos kūrybos keliu ir jos vardo muziejaus atsiradimo istorija. Aptariama Janinos Monkutės-Marks kūryba daugiau tyrinėjant pop meną,  apžiūrima menininkės sukurtų originalių pop meno laikotarpio paveikslų kolekcija. Aptariama piešimo spalvotu smėliu technika ir jos subtilybės. Praktinio užsiėmimo metu moksleiviai skatinami sukurti individualius spalvoto smėlio paveikslus. Visus susikurtus kūrinėlius moksleiviai pasiima prisiminimui. Programa vykdoma Janinos Monkutės-Marks muziejaus-galerijos ekspozicijų salėse, muziejaus įkūrėjos kūrinių apsuptyje, kurie nuteikia programos dalyvius pozityviai ir padeda atsiskleisti jų kūrybiškumui.


Kūrybinė edukacija „3D rašiklio galimybės meninėje saviraiškoje“

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Užsiėmimą sudarys dvi dalys: literatūrinė viktorina ir kūrybinė dalis su 3D rašikliu. Pirmoje dalyje vaikai žaidybine forma sužais interaktyvią viktoriną, susipažins su pasakos žanru ir jos rūšimis, sužinos apie lietuvių liaudies pasakas ir jų personažus. Panaudojant šiuolaikines informacines technologijas vaikai lengviau įsisąmonins pateiktą informaciją, įgis kultūrinių žinių, tai skatins domėjimąsi vaikų grožine literatūra, tautosaka bei knygų skaitymu. Antroje dalyje pagal pateiktą šabloną dalyviai kurs savo pasakų personažus naudodamiesi naujos technologijos priemone – 3D spausdinimo rašikliu. Vaikai iš prigimties būdami labai kūrybingi ir išradingi nori tyrinėti aplink esantį pasaulį, sukurti daiktus, žaisti spalvomis, atverti vaizduotę. Vieni tai išreiškia piešdami, o kitų mėgstamas kūrybos būdas yra konstravimas. 3D spausdinimo rašiklio technologija atveria galimybę piešti ir kurti vienu metu. 3D rašiklyje vietoj rašalo yra naudojamas plastikinis siūlas PLA ar ABS. Abu jie yra visiškai saugūs vaikams, netoksiški, neskleidžia nuodingų dūmų. 3D rašiklio naudojimas kuriant reikalauja ne tik fizinio, bet ir psichinio pritaikymo. Kuriant vaikas turi galvoti apie tai, kaip susiję įvairūs elementai trimatėje figūroje, ugdomi susikaupimo įgūdžiai, stiprinami ir lavinami motoriniai gebėjimai, erdvinis mąstymas bei rankų ir akių koordinavimas. Paslaugos metu vaikai išmoks naudotis 3D spausdinimo rašikliu, ugdys kūrybiškumą, kritinį mąstymą, bendradarbiavimą. Sukurtą darbelį bus galima parsinešti namo prisiminimui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ar kada nors planavote būti mieste, kurio dar nėra? Kaip atrodys gyvenimas už žemės ribų, kokiuose miestuose mes gyvensime, kokios naujos galimybės atsivers? Šio metu Marsas atrodo patraukliausia vieta naujos žmonių kolonijos kūrimui. Jis gana netoli ir jame yra gausu mums reikalingų medžiagų. Marsas kažkuo mums labai primena Žemę - jis turi metų laikus, ledu apsitraukusius ašigalius, o jo paviršiumi kažkada netgi tekėjo upės, kurių vagas iki šiol galime matyti. Tikimasi, kad žmonės ne tik nukeliaus į Raudonąją planetą, bet ten ir pasiliks ir kurs pirmuosius kosmoso miestus. Ko reikėtų, kad ši vizija virstų realybe? Kokios kliūtys mūsų laukia? Galų gale, ar realiu tikėtis, kad po šimto metų Raudonoji planeta bus gyva? Šio užsiėmimo metu mokiniai išbandys save ateities architekto vaidmenyje. Sužinos apie inovatyviausius architektūrinius sprendimus: "marso betonas", erdvinis namų spausdinimas arba namų statymas iš grybų ir pan. Mokiniai naudodami AR/VR MergeEdu kubus, Ozobotos išmanuosius robotus ir LEGO kaladėles sukurs Marso ateities miesto ir kelių infrastruktūros prototipą.


Mazgų rišimas macrame technika yra visiškai nesudėtingas, bet kartu ir įtraukus, užsiėmimas, kurį gali įvaldyti kiekvienas. Pinikai- iš mazgų rankomis pinti geometrinio rašto tekstilės gaminiai. Lietuvoje XIX–XX a. pirmoje pusėje nesudėtingais pinikų raštais puoštos kepurėlės, rankšluosčiai, nuometai, lovatiesės, paklodės, pinti krepšeliai, diržai, tinklai. Šiuo metu tiek Lietuvoje, tiek pasaulyje ši technika išgyvena renesansą dėl savo paprastumo, plačių išraiškos galimybių.
Užsiėmimo dalyvius pakviesime į pažintį su macrame pynimo technika, supažindinsime su unikalios pinikų (macrame) technikos atsiradimo istorija, vizualiai pademonstruosime šios technikos panaudojimą senovės lietuvių tekstilės gaminiuose, buityje. Prieš dirbtuves numatoma 10 min. pertrauka. Kūrybinių dirbtuvių metu moksleiviai išmoks surišti plokščiąjį, kilpinį ir jūrinį mazgus, kiekvienas nusipins po nedidelį gaminį – apyrankę, dekoruos ją mediniais karoliukais. Bus naudojamos tik natūralios medžiagos (medvilnės, lino,  kanapines virvutės) bei mediniai karoliukai papuošimui. Kartu su mokiniais padiskutuosime ir ekologijos bei tvarumo temomis. Edukacijos metu įgytos žinios ir įgūdžiai moksleiviams taps dar viena naudinga laisvalaikio veikla, galbūt net startu būsimam verslui. Įgytos žinios pravers žygyje, statant palapinę, rišiant kabliuką prie valo, suteikiant pirmąją pagalbą nukentėjusiam.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas (išvažiuojamoji / 9-12 kl.)

"KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas" - edukacinio užsiėmimo tikslas: naujai susiformavusiai mokslevių grupei (klasei) susipažinti artimiau, užmegsti glaudesnius ryšius arba jau esamai ir seniai pažistamai grupei pažvelgti kitu kampu į iškylančias tarpusavio problemas bendravime, pamatyti save ir kitus netikėtose situacijose. Naudojant smagias psichologines užduotis bei dramos terapijos metodus gvildenami tokie uždaviniai: 1) pažinti ir išbandyti kultūrinės raiškos galimybes savo kolektyve; 2) ugdyti gebėjimą dirbti su kitais žmonėmis, siekiant bendrų socialinių tikslų; 3) emocinių įgūdžių lavinimas, mokantis skirtingų emocijų raiškos būdų, siekiant bendravimo ir bendradarbiavimo tikslų bei mokinantis sukurti ir palaikyti harmoningus santykius su grupės nariais; 4) efektyvesnis tarpusavio komunikavimas ir geresnis vienas kito pažinimas. Siekiamas poveikis: per tam skirtus žaidimus, diskusijas ir kūrybinę veiklą - atliepti bendrumo, kompetencijos, savivertės ir drąsos ugdymo poreikius, reikalingus tiek sename, tiek naujame kolektyve. Šią edukaciją kas met pakartotinai užsisako apie 40% mokyklų, kurios jau turėjo šį užsiėmimą ir nori jo kitoms savo klasėms. Ji aktuali tampa ypač rudenį, kai susiformuoja nauji kolektyvai, bet sėkmingai pritaikoma ir jau seniau susibūrusiuose kolektyvuose sprendžiant konfliktines situacijas, ieškant kūrybingų sprendimų. Užsiėmimas vyksta naudojant Individualiosios psichologijos (remiantis tarpdisciplininio meno principu) ir Dramos terapijos žaidybinius ir vaidybinius elementus, kartais pasitelkiant dailės, muzikos bei šokio-judesio praktikas. Parenkant užduotis atitinkamai pagal moksleivių amžių ir grupės dydį.  Reikalinga aplinka: salė arba klasė, bet su erdve, kurioje galima laisvai ir nevaržomai judėti (jei paslauga užsakyta moksleiviams su negalia, mokykla turi užtikrinti tinkamą ir tam pritaikytą aplinką, o mes atitinkamai adaptuosime užsiėmimą).


MOKAUSI IŠ KINO nuotolinės edukacinių filmų peržiūros

Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios temos: draugystė, santykiai su šeima, bendraamžiais, moraliniai pasirinkimai, emociniai išgyvenimai, asmens tapatumas, patyčios, tolerancija ir kt.  Siūlomų filmų programa yra kruopščiai atrinkta skirtingoms amžiaus grupėms. Peržiūrų metu pasitelkiant kiną kaip priemonę siekiama ugdyti moksleivių kritinį mąstymą, kūrybingumą, socialinius ir komunikacinius įgūdžius, plėsti kultūrinį akiratį, skatinti vartoti legalų turinį. Programos filmai pasižymi pasakojamos istorijos universalumu, aukštu meninis lygiu, patraukliu pateikimu, edukaciniais elementais. Filmai žiūrimi nuotoliniu būdu (klasėje arba namuose), atsiuntus filmo nuorodą. Filmus lydi profesionali edukacinė medžiaga, padedanti pedagogams aptarti matytą filmą su moksleiviais. Metodinėje medžiagoje pateikiamas filmo kontekstas, analizuojamas stilius, parengtos praktinės užduotys ir klausimai diskusijai. Programą sudarys 15-20 filmų, skirti įvairaus amžiaus moksleiviams. Šiuo metu programoje: priešmokyklinukai ir 1-4 klasės: „Ką pašnibždėjo Pelėda“ (Frits Standaert, Samuel Guénolé, Clémentine Robach, Pascale Hecquet), „Tamsta Varlius“ (rež. Anna van der Heide), „Net ir pelės keliauja į dangų“ (rež. Denisa Grimmová, Jan Bubeníček), „Mano mama gorila“ (rež. Linda Hambäck); 3-6 klasės: „Atsargiai, ragana!“ (rež. Rasko Miljković), „Romi salonas“ (rež. Mischa Kamp), „Bintė“ (rež. Frederike Migom),  „Apverstas bokštas“ (rež. Jaak Kilmi); 5-8 klasės: „Arčiau debesų“ (rež. Meikeminne Clinckspoor),  „Gauja“ (rež. Tomas Polensky); 9-12 klasės: „Mūsų vieta“ (rež. Jacqueline Zund), „Pavasaris ateis“ (rež. Sara Kern), „žeme, stop“ (rež. Kateryna Garnostai), „Aš niekda neverkiu“ (rež. Piotr Domalewski). Kiekvienais metais programa papildoma 2-4 filmais.


Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Biblioteka kviečia sužaisti interaktyvų edukacinį žaidimą, kuris skatina domėtis V. Račicko kūryba ir populiarina skaitymą. Žaidimas žaidžiamas pasidalinus į komandas ir užduotis atliekant planšetėse. Pačios užduotys pateikiamos dideliame ekrane. Žaidimo metu tenka atlikti trijų tipų užduotis - piešti knygos iliustraciją, pabaigti sakinį iš knygos „Zuika Padūkėlis“, atsakyti į klausimus. Taškai komandoms skiriami ne vien už tiksliausius, bet ir už kūrybingiausius atsakymus.
Antroje edukacijos dalyje mokiniai ieško bibliotekoje paslėptų raktų, kuriais gali atrakinti lobių skrynias. Skrynioje paslėptus daiktus turi susieti su V. Račicko parašytomis knygomis.
Edukacijos metu interaktyviai pristatoma kraštiečio V. Račicko kūryba, vaikai įtraukiami į jo literatūrinių kūrinių ir jų personažų gyvenimo peripetijas, sukuriamas nuotykis, kurio dalyviai įgyja ne tik literatūrinių žinių, bet ir lavina savo kūrybiškumą.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Molėtų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Šio edukacinio užsiėmimo tikslas - patrauklia forma pristatyti Molėtų kraštą ir jo unikalumą 3-5 kl. mokiniams. Užsiėmimo metu Molėtų viešosios bibliotekos personažė Molinukė vaikams pristatys kultūros paveldą ir jo objektus, simbolius, įdomybes, asmenybss. Vaikai kūrybiškai pažvelgs į Molėtų kraštą ir, net jei nėra nieko apie jį girdėję, sukurs savo legendą apie Molėtų atsiradimą. Tai lavins vaikų fantaziją ir kūrybiškumą, pasitikėjimą savimi. Vėliau Molinukė skaidrių demonstracijos forma pristatys vaikams informaciją apie Molėtų krašto kultūros paveldo objektus, simbolius ir t.t. Vaikai lavins kritišką mąstymą lygindami savo sukurtą legendą su jau egzistuojančiais Molėtų atsiradimo pasakojimais. Žinios užtvirtinamos azartiška ir linksma viktorinos forma, teisingai atsakiusieji paskatinami mažais prizais. Baigiamasis edukacinio užsiėmimo akcentas - molio gabalėlis, kurį gauna kiekvienas dalyvis. Šį molio gabalėlį jis gali paversti bet kokiu meno kūriniu ar simboliu, kuris jam labiausiai įsiminė ar patiko edukacinio užsiėmimo metu. Vaikai namo parsiveža ne tik po savo pasigamintą suvenyrą, bet ir naujų žinių, minčių, naują ar naujai papildytą Molėtų krašto vaizdinį, sustiprėjusius pilietiškus jausmus, bendrumo jausmą. Edukacinį užsiėmima veda profesionali, daugiametę patirtį šioje srityje turinti edukatorė.


Paskaita apie kavos istoriją ir piešimas su kava

Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės.
Teorinė dalis: užsiėmimo dalyviams bus pasakojama apie kavos istorią, kaip ji atkeliavo į Europą, supažindinama su įvairių tautų kavos tradicijomis. Dalyviai mokysis piešti su kava. Metodika: nagrinės ir vadovaudamiesi įgytomis žiniomis komentuos paveikslus, įsisavins pagrindines kavos pigmento kaip dažų naudojimo technikas, susipažins su vaizdo komponavimo principais, sluoksniavimu (glazūravimo technika), šviesos ir šešėlių perkėlimu, piešimu „šlapias ant šlapio“ (pranc. travailler dans l'eau), taip pat sausuoju būdu. Praktinė dalis: mokiniai patys kurs piešinį su kava, ras optimalų kompozicinį sprendimą, pritaikys įvairias technikas, kurių išmoko teorinės dalies metu, formuosis savarankišką nuomonę apie meną.  Sukūręs unikalų kūrinį ant popieriaus, mokymų dalyvis jį pasiims su savimi.


Užsiėmimas prasideda Etnografijos ekspozicijos salėje, kurioje nuo pat pradžių sukuriama patogi aplinka. Pasakojant iškart vaikai įtraukiami į pokalbį, rodomi daiktai, kuriais kuriamas pasakojimas, todėl atsiranda galimybė pažinti, paliesti, įsivaizduoti, pamėginti, kaip lygino lininius gaminius kočėlu, kaip rateliu verpė ar audė audimo staklėmis, kaip reikėjo apsiauti vyžas, prieš tai užsivyniojus autą (tam skirtą medžiagos gabalą). Taip pat vaikai apsilenkia laikraščiu sąsiuvinį ir mena mįsles, ieško atsakymų ir surašo jų įminimus, o mįslės parinktos pagal ekspozicijoje esančius eksponatus.


Vėtrungė - unikalus Mažosios Lietuvos žvejų raižybos, tautodailės pavyzdys, neturintis analogų visame pasaulyje. Vėtrungių atsiradimo istorija paprasta. Kad būtų lengviau kontroliuoti žvejybą Kuršių mariose. 1844 m. Prūsijos valdžios įsakymu įvesta speciali ženklinimo sistema - stačiakampio forma, išmarginta atitinkamu spalvų deriniu. Ilgainiui Kuršių marių žvejai ėmė puošti paprastas identifikacines vėjarodes, joms suteikdami tikrų meno kūrinių formas. Edukacijos metu moksleiviai susipažins ne tik su vėtrungių istorija, tradicijomis, bet ir išgirs vėtrungių meistrų pasakojimus trumpuose video filmukuose, turės galimybę padiskutuoti apie žvejybos įstatymą ir žmogaus teises. Pamatys vėtrungių krikštatėvio foto figūrą, atitinkančią tikrąjį inspektoriaus ūgį ir išvaizdą. Susiprojektavę, nudažę ir surinkę savo asmenines vėtrunges, moksleiviai turės galimybę sužaisti "Laivų mūšį", kuris ugdo moksleivių strateginį mąstymą. Ši edukacija moksleiviams padės ugdyti tautinį tapatumą ir etnokultūrinį raštingumą, pažinti ir vertinti tradicinę kultūrą, suprasti jos gyvybingumą ir nuolatinį atsinaujinimą, sąsajas ir skirtumus su kitomis kultūromis, suvokti save kaip kultūros puoselėtoją.


Edukacinė programa „Kalėdiniai burtai Kelmės dvaro rūsių prietemoje“ (1-4 kl.)

Kalėdos, arba šventos Kalėdos – senas šaknis turinti žiemos saulėgrįžos, saulės sugrįžimo šventė. Europoje, paplitus krikščionybei, senosios tradicijos susipynė su naujomis, Kalėdas imta minėti kaip Jėzaus gimimo šventę. Katalikiškos Kalėdos švenčiamos gruodžio 25 dieną. Šv. Kalėdų naktis – stebuklų, svajonių ir troškimų išsipildymo metas. Pagal tradiciją Kūčių vakarą mus aplanko magiškos jėgos, įvairios dvasios ir vaiduokliai, pasirengę užmegzti su mumis kontaktą. Tai žinojo dar mūsų protėviai, todėl būtent tuo laikotarpiu burdamiesi ir stengėsi sužinoti savo ateitį, ar išsipildys svajonės, norai ir kiti dalykai. Gyvuoja įvairūs būrimai Kūčių vakarą, per šv. Kalėdas ir visą pokalėdinį laikotarpį. Edukacinės programos dalyviams pasakojama apie Kūčių ir kalėdinius būrimus, diskutuojama apie priežastis, lemiančias žmonių mąstysenos ir gyvensenos keitimąsi. Praktinėje užsiėmimo dalyje mokomasi tradicinių Šv. Kūčių vakaro ir kalėdinių burtų. Dalyviai išbando spėjimus: iš žirnių skaičiavimo, šiaudų traukimo, iš pėdavimo, batų metimo, pagal paukščių lesinimą (būrimą atlieka tikras gaidys), su veidrodžiu, šešėlių stebėjimo, spėja lėkštučių pagalba ir kt. Vėliau einama į kitą rūsio patalpą ir žibalinių lempų šviesoje sėdama prie stalo ragauti kalėdinio žemaitiško torto.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Daiktai iš praeities (nuotolinė paslauga)

Užsiėmimas norintiems pažinti XIX-XX a. pr. kaimo žmonių buities aplinką, apyvokos daiktus, rakandus. Daiktai iš praeities turi savo istoriją, vardus/pavadinimus. Juos išlukštensime per smulkiosios tautosakos atstoves - mįsles. Senovinės mįslės, užrašytos Kupiškio apylinkėse, kalba apie jau primirštus ar net nebežinomus daiktus. Šis užsiėmimas papildys mokykloje įgytas lietuvių kalbos ir pasaulio pažinimo kompetencijas.


Teatralizuotas šokio spektaklis - ekskursija „Riboženkliai – Kaunas“

Teatralizuotas šokio spektaklis - ekskursija „Riboženkliai - Kaunas “ Projekto siekis išsaugoti, populiarinti Kauno tarpukario architektūrą bei laikmetį, pristatyti vaikams ne tik istorinius faktus,
tačiau ir kitų meno rūšių elementus šokio, teatro, muzikos, vaizduojamojo meno. Nors Kauno tarpukario modernizmo architektūra yra vertinama ne tik Lietuvoje, bet ir užsienyje (2015 suteiktas Europos paveldo ženklas). Ekskursija prasidės nuo Kauno karo muz. sodelio ir tęsis link laisvės alėjos vidurio, pakeliui apimant reikšmingus arhitektūrinius objektus, svarbias vietas. Siekiant tinkamai atskleisti Kauno istorijos grožį šokiu, būtina ne tik skleisti apie jį informaciją, tačiau taip pat ir sudaryti tiesioginę
galimybę susipažinti inovatyviomis, pažangiomis ir patraukliomis formomis, technologijomis. Jų naudojimas projekte leis sudominti to laimečio istoriniu nematerialiuoju paveldu Kaune, iškiliomis mieste gyvenusiomis asmenybėmis kaip :A.Smetona, A. Valdemaras, Č. Sugihara, M. Avietėnaitė ir kt. bei įvykius,
nūdieną, tikromis gyvenimiškomis istorijomis, visuomenėje nuskambėjusiais įvykiais, laikmečio kultūra, stiliaus savitumą bei išskirtinumą. Pasitelkus įvairius režisūrinius, choreografinius, muz. sprendimus, dalyviai bus supažindinti su tarpukario Kauno aktualijomis ir pamatys, kaip šis miestas atrodo šiandien, patirs
jo kismą. Naujai atgimstantis projektas apjungs profesionalių menininkų ir jaunųjų šokėjų, moksleivių bendrystę, veiks ne tik kaip meninis reiškinys, bet ir kaip edukacija, tiek žiūrovams tiek jame dalyvaujančiam jaunimui. Projektas skatins tarpusavio ryšių stiprinimą, bendradarbiavimą, suteiks galimybe atrasti
savyje nepažintų kūrybinių klodų, visapusiškai gerins žmonių socialinį fukncionavimą.


Edukacinė programa „Duonos kepimas“ vedama Žaliūkių malūnininko troboje, lankytojus viliojančioje XX a. pr. kaimo interjeru ir etnografine ekspozicija. Praktinio pažintinio užsiėmimo metu lankytojai ne tik stebi duonos kepimo procesą, bet ir aktyviai jame dalyvauja. Lankytojai sužino, kokia duona kepama Lietuvoje, kokia kitose pasaulio vietose, apie tradicinės ruginės duonos paplitimą ir išskirtinumą, duonos kelią nuo sėjos iki stalo, sužino valstiečių buityje gyvavusias duonos kepimo tradicijas, papročius ir ritualus. Išsiaiškinama, kokių žinių ir patirties turi dalyviai. Pasakojama apie tai, kaip duona įmaišoma, rauginama, minkoma. Supažindinama su pagrindiniais naudojamais įrankiais. Rodoma, kaip ližės galva išklojama lapais (klevo, ąžuolo, kopūstų, ajerų), kaip formuojamas duonos kepalas ant ližės, kaip išvaloma krosnis, išbraukiamos žarijos (kviečiami pabandyti ir dalyviai). Programos dalyviai kviečiami daryti savo kepalėlius. Pirmiausiai edukatorė parodo, kaip formuojamas mažas duonos kepalėlis, pasakoja apie ženklus ir simbolius, atėjusius iš pagonybės laikų. Dalyviai daro kepalėlius, jie puošiami tradiciniais saulės, kryžiaus, rombo, apskritimo, eglutės ženklais, kurie padaromi įspaudžiant duobutes ar brūkšnelius. Tuomet, kai visi kepalėliai jau padaryti, pašaunamas su liže didysis duonos kepalas, pažymėtas kryžiaus ženklu, paskui talpinami maži kepalėliai. Kol duona kepa, galima atsikvėpti – kviečiame vaišintis, ragauti šioje krosnyje keptos ruginės duonutės, užteptos sviestu, pabarstytos linų sėmenimis ir kanapėmis. Tuo metu skatinamas dialogas, patirties įsivertinimas, diskutuojama. Prisimenamos lietuvių patarlės, priežodžiai, menamos mįslės apie duoną, rugius, krosnį. Pasakojama apie su duona susijusius papročius, jų reikšmę. Edukacinės programos dalyviai taip pat gali išmėginti, kaip veikia akmeninės rankinės girnos. Iškepus duonai, kiekvienas kepalėlis dedamas į popierinį maišelį ir atiduodamas jį padarusiam lankytojui.


Edukacijos metu bus supažindinama su vilnos rūšimis, jų savybėmis,  bus  galima vilną apdirbti, eksperimentuoti vėlimo procese ir veliant panaudoti papildomus pluoštus: šilko audinį, liną, šilko, bambuko gijas, viskozės pluoštą, vilnos garbanėles ir kt. Kiekvienas užsiėmimo metu susikurs unikalų telefono dėkliuką.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Literatūrinis - edukacinis užsiėmimas „Sename dvare“.

Literatūrinis - edukacinis užsiėmimas "Sename dvare" - tai kūrybinė kelionė seno Užvenčio dvaro liepų alėja, Ventos pakrante, vietomis, kuriose prasidėjo rašytojos Marijos Pečkauskaitės - Šatrijos Raganos kūrybinis kelias. Keliaujant parko takeliais, kuriais daugiau kaip prieš šimtą metų vaikščiojo rašytoja, galima atpažinti vietas, aprašytas žymiausioje apysakoje „Sename dvare“ ir kituose jos kūriniuose, suvokti, kad „Sename dvare“ vaizduojama erdvė nėra tik veiksmo vieta, bet turi daugialypę reikšmę. Apsilankymas apysakos „Sename dvare“ veiksmo vietoje pagilins žinias apie šį kūrinį, sukonkretins apysakos veikėjus. Leis aiškiau, įdomiau ir efektyviau nagrinėti kūrinį, nes jis taps artimesnis, labiau atpažįstamas ir vertinamas. Edukacinio užsiėmimo I dalis. Dalyviai supažindinami su   muziejuje esančia rašytojos Marijos Pečkauskaitės – Šatrijos Raganos gyvenimo ir kūrybos ekspozicija. II dalis. Dalyviai, naudodamiesi užduočių lapais su literatūrinių kūrinių ištraukomis, identifikuoja Šatrijos Raganos kūrinius ir juose vaizduojamas Užvenčio dvaro erdves natūroje. III dalis. Dalyviai, naudodami retą grafikos techniką – monotipiją, ant popieriaus lapo atsispaudžia tapybą ir piešinį primenantį, nenuspėjamą ir vienetinį Užvenčio dvaro vaizdo atspaudą.


Pirštinukų nuotykiai sukuria pasaulį, kur kūryba ir vaizduotė susitinka su tradicija ir meistriškumu. Mūsų edukacija yra sukurta taip, kad kiekvienas dalyvis galėtų pasinerti į magišką pirštininių lėlių pasaulį, kur kiekviena lėlė turi savo istoriją, charakterį ir sielą.dalyviai susipažins su pirštininių lėlių istorija ir tradicijomis. Pasitelkiant interaktyvias pasakojimo metodikas, dalyviai sužinos medžiaginių lėlių istoriją, iš ko ir kaip jos gaminamos. Per žaismingą praktinį užsiėmimą, skaitant pasaką, mokiniai galės išbandyti lėlių teatrą, išmoks valdyti lėles, kurti įspūdingas scenas ir įtaigiai perteikti emocijas.  Išbandę jau pasiūtų lėlių teatrą, kviesime dalyvius į kūrybinę dirbtuvę, kurioje jie patys kurs savo pirštinines lėles. Panaudojant įvairias medžiagas ir technikas dalyviai išmoks, kaip iš paprastų medžiagų sukurti unikalius ir meniškus kūrinius, kaip suteikti jiems charakterį ir išskirtinumą.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Lietuvos herbas, šarvuotas raitelis su kalaviju ir skydu, dar vadinamas Vyčiu, yra vienas iš seniausių valstybės herbų Europoje. XIV a. pabaigoje Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės  valdovų antspauduose vaizduotas raito kunigaikščio portretas vėliau tapo kunigaikštystės herbu. Jis kaldintas ant monetų, graviruotas spauduose, pasirodė Vakarų Europos herbynuose. Vytis puošė valdovų antkapius, bažnyčių ir rūmų interjerus bei portalus, gobelenus, indus ir kitus valstybę reprezentuojančius daiktus. Vienu metu raitelis puošė daugelio mūsų kunigaikščių antspaudus. Viduramžiais nemokančioje skaityti visuomenėje antspaudas buvo visagalis valdžios ženklas. Kadangi simbolis dar nebuvo susiformavęs, vaizdo pavidalas dažnai priklausė nuo savininko bei graviruotojo. Nebuvo nusistovėjusi raiteliojojimo kryptis, žirgo judesys, riterio rankose laikomas ginklas. Vienuose jis joja kairėn, kituose – dešinėn, žirgas tai stovi, tai šuoliuoja, vienur riteris laiko ietį vertikaliai prieš save, kitur už savęs, dar kitur horizontaliaiar įstrižai. Kiek vėliau pasirodo raitelis su kalaviju ir skydu, ant kuriovaizduojamas kunigaikščio šeimos ženklas: Jogailos – dvigubas kryžius,Skirgailos – liūtas, Vytauto – Gediminaičių stulpai. Edukacinioužsiėmimo metu mokiniai susipažins su Lietuvos valstybės herbo Vyčio istorija, sužinos, kaip susiformavo pats herbas ir jį įvardijantis terminas. Bus analizuojama herbo kompozicija, spalvų simbolika. Valdovų rūmų muziejaus vertybių ir archeologinėje ekspozicijoje ieškosime senosios Lietuvos ženklų, kurie ir dabar yra svarbūs mūsų valstybės heraldikoje.Praktinėje dalyje kursime vėliavėles su Vyčio ženklu. Mokiniai galės apžiūrėti ir rankose palaikyti kalaviją ir skydą (rekonstrukcijos), kurie vaizduojami ir Lietuvos herbe. Praktinėje užsiėmimo dalyje mokiniai pasigamins istorinę Lietuvos vėliavėlę ir pakilę į muziejaus apžvalgosbokštelį suskaičiuos, kiek vėliavų matyti Vilniaus panoramoje.


Tavo patarimas ateities kartoms - į kuriamą knygą!

Kas gali duoti geresnį patarimą jaunesnėms kartoms apie tai, kaip nepaklysti skaitmeninėje erdvėje, jei ne šių dienų paaugliai ir jaunimas? Jie yra pats geriausias galimas patarėjas, nes tai pirmoji karta, išgyvenanti skaitmeninės erdvės iššūkius ir tikrai turinti, ką pasakyti jaunesniems, kad šių patirtys internete būtų kuo geresnės. Tai yra neįkainojama - nes dar nėra kartos, kuri tai jau pergyveno, todėl jų balsas gali ir turi būti išgirstas.

Moksleiviai kviečiami galvojant apie savo ar kitų jaunesnius brolius ir seseris, patarti, kaip jiems elgtis su technologijomis, kad jos padėtų siekti asmeninių tikslų, netrikdytų dienotvarkės, prisidėtų kuriant, o ne jaukiant santykius su svarbiais žmonėmis bei paskatintų ugdyti sveikus skaitmeninius įgūdžius.

Patarimų knyga apie skaitmeninį gyvenimą ateities kartoms bus prieinama visiems Skaitmeninės etikos centro svetainėje (www.e-etika.lt) jau po pirmųjų edukacijų, vėliau - nuolat pildoma.

Galimybė asmeniškai prisidėti prie viešos knygos gali auginti bendrystės, įgalinimo jausmą, pilietiškumą, stiprinti savigarbą, pasitikėjimą savimi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


MUZIKOS PASLAPTYS (1-4 KLASEI) MUZIKOS SVETAINĖJE

Interaktyvių susitikimų ciklas MUZIKOS PASLAPTYS I – tai unikali galimybė susitikti, pabendrauti ir susipažinti su iškiliais Lietuvos muzikais, jų atliekama muzika ir instrumentais. Susitikimų metu galima ne tik muzikuoti (taigi, susipažinti su instrumentais iš arti), bet ir žiūrėti vaizdo įrašus, praturtinti susitikimus garsiausių atlikėjų garso ir vaizdo įrašais bei pačių atlikėjų – susitikimų herojų – iškiliausiais koncertais, animaciniais filmais. Itin vertinga, kad susitikimų metu, galima sužinoti apie atlikėjų vaikystę, pamatyti jų vaikystės nuotraukas bei vaizdo įrašus. Kiekvienas atlikėjas gali plačiai pristatyti ne tik savo kelią į muziką, bet ir savo instrumentą, jo sandarą, muzikavimo ypatybes ir pan. Ypatinga projekto vertė – galimybė laisvai derinti susitikimų laiką, vietą ir temas. Pedagogai drauge su moksleiviais gali pasirinkti ar akcentuoti pažintį su iškilomis asmenybėmis, ar pasinaudoti iš arti susipažinti su visais instrumentais: styginiais orkestro instrumentais (smuikas, altas, violončelė, kontrabosas), mediniais pučiamaisiais (fleita, obojus, klarnetas, fagotas), variniais pučiamaisiais (valtorna, trimitas, trombonas, tūba), mušamaisiais, liaudies instrumentais (kanklės, birbynė), fortepijonu, vargonais, klavesinu ir pan. Interaktyvių susitikimų ciklas leidžia rinktis susitikimus ir akcentuojant epochų muziką (barokas, klasicizmas, romantizmas, šiuolaikinė muzika ir pan.), ir žanrus (simfonijos, operos, kamerinė muzika ir t.t.), ir džiazą ar lengvąją pop muziką, programinę muziką vaikams ir pan.


Piešimo ant tekstilės dirbtuvės „PASISVEIKINK SU EUROPA“

Piešimo ant tekstilės dirbtuvės - aktyvi, inovatyvi veikla, įtraukianti mokinius ir skatinanti jų kūrybiškumą, saviraišką, pokalbį. Mokiniai skatinami reflektuoti savo patirtį apie jau aplankytas Europos šalis ir šalis, į kurias svajoja nuvykti, pasitelkiami žaidimo elementai – viktorina su klausimais apie Europos šalių sostines, kultūrą, geografinius ypatumus, skirtumus. Komunikuojama su mokiniais, atsižvelgiant į mokinių amžiaus grupių ypatumus. Vyresnių klasių mokiniai skatinami kelti probleminius klausimus, diskutuoti apie Europos šalių kultūros skirtumus, ieškoti sprendimų, kaip pasirinktą šalį ir jos kultūrą pertekti piešinyje.
Kūrybinių dirbtuvių metu nuotaikingai piešime tekstiliniais dažais ir dalinsimės žiniomis apie Europos šalis, jų kultūrą, kalbą, tradicijas, žmones, papročius. Dekoravimui naudosime 2 tipų nenusiplaunančius, ilgaamžius tekstilinius dažus: 1. pagamintus vandens pagrindu 2) markerius. Visų dirbtuvių metu dalyviams padeda ir su jais bendrauja 2 asmenys. Parūpiname visas kūrybinėms dirbtuvėms reikalingas priemones. Kūrybinių dirbtuvių tikslas – dalintis žiniomis apie Europos šalis, jų kultūrą, kalbą, tradicijas, žmones, papročius, įtraukiant dalyvius į praktinę kūrybinę veiklą ir išbandant skirtingas piešimo ant tekstilės technikas. Kūrybinių dirbtuvių uždaviniai: 1) Dalyviams suteikti žinių apie tekstilės piešimo technikas. 2) Ugdyti dalyvių saviraiškos gebėjimus. 3) Skatinti kūrybiškumą. 4) Įgyti gebėjimą generuoti ir realizuoti idėjas. 5) Skatinti dalyvius dalintis turimomis žiniomis apie Europos šalis. Kūrybinių dirbtuvių rezultatas – vienetiniai, pačių dalyvių sukurti marškinėliai arba medvilninis maišelis, su Europos šalies/miesto piešiniu ir tos šalies kalba parašytu pasisveikinimu. Dirbdami grupėje ir kiekvienas individualiai, dalyviai turės galimybę pamatyti, kokius skirtingus rezultatus galima gauti piešiant ta pačia technika ir kokia Europos šalių ir kalbų įvairovė.


Pasaulis bendrauja su mumis simboliais. Ar norėtumėte juos iškoduoti ir perskaityti?
Jei įdomu, kviečiame Jus į intriguojančią pažinimo ir kūrybiškumo kelionę: unikalią kultūrinę - kūrybinę edukaciją „Simbolių Detektyvas“.
Ji skirta norintiems suprasti magišką simbolių kalbą, giliau pažinti save bei aplinkos įvairovę, santykį su ja.
Edukacija paremta  dailės terapijos principais, kuriuos suformavo K.G. Jung, D.W. Winnicott. Remiantis hipoteze, kad kiekvienas žmogus savo kūryboje gali “papasakoti” tik apie save, kūrybiniame procese jis visada ir susitinka tik su savimi, o kūrinyje išnyrantys simboliai — raktas į dar gilesnę savižiną, savasties supratimą. Beje, tai, ką mes pastebime aplink - taip pat tik žinutės apie mus pačius. Patyrinėkime jas!
Simbolių tema šioje edukacijoje plati ir supažindina su įvairių kultūrų profiliais, akcentuoja savos kultūros raiškos svarbą, kultūrinį tapatumą bei pilietinį sąmoningumą, leidžia žaismingai patyrinėti meno kūrinius, susipažinti su jų simbolių spektru, suprasti asmeninę simbolinę raišką.
Edukaciją sudaro 3 dalys: 1) Teorinė praktika, kurioje dalyviai  susipažins su simbolių įvairove, analizuos juos grupelėse, taip skatindami kritinį mąstymą ir kultūrinį sąmoningumą; 2) Kūrybinis procesas, kuomet dalyviai  pasirinktomis dailės priemonėmis kurs savo asmeninę, unikalumą liudijančią simbolinę kompoziciją — šioje  individualaus tapatumo raiškoje stiprės kūrybiškumas bei estetinis suvokimas; 3) Refleksija, skirta kūrybos proceso ir produkto analizei, kūrinio simbolių šifravimui, asmeninių resursų įsivertinimui, edukatorės grįžtamajam ryšiui — dalyvių savižinos ir savivertės, motyvacijos, kritinio mąstymo ir socialinių įgūdžių stiprinimui.
Šios edukacijos poveikis daugialypis, dovanojantis teigiamų emocijų, įkvepiantis sąmoningumui, kultūriniam smalsumui.
Edukaciją veda profesionali dailininkė, dailės terapeutė, jaunimo darbuotoja Vaida Virbalaitė.
Visos reikalingos kūrybinės priemonės dalyviams suteikiamos.


„AŠ LIETUVA“ virtualios realybės (VR) kino kelionė po Lietuvą JŪSŲ MOKYKLOJE

„Aš Lietuva“ – pirmasis Lietuvos kino istorijoje filmas, sukurtas naudojant profesionalią 360 laipsnių filmuojančią TITAN kamerą, leidžiančią žiūrovui realistiškai patirti paukščio skrydį atsiduriant rodomoje erdvėje. Keliausime kerinčio grožio giriomis, miškais ir kopomis, jūra, ežerais, upėmis ir upeliais. Kartu skrisime virš pilių ir piliakalnių, dvarų ir vienuolynų, bažnyčių ir miestų senamiesčių bei modernios architektūros objektų. Susitapatinsime su Lietuva.

Aš Lietuva – tai antras, plačiai Lietuvoje pristatytas virtualios realybės projektas, po kompiuterių kurtos VR patirties „M.K. Čiurlionio Angelų takais“

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacijos dalyviai pažvelgs į Trakus supančius ežerus iš paukščio skrydžio, identifikuos jų lokaciją ir išsiaiškins pavadinimus. Edukatoriui pristatant kiekvieną sakmę išskirs pagrindinius veikėjus ir įtraukiančių klausimų pagalba galės spėlioti ar numanyti sakmės eigą. Dirbdami grupėse, praplės, praturtins bei plėtos arba drauge sukurs pa(si)rinkto ežero pasakojimo naratyvą remdamiesi pagrindinėmis konkretaus ežero sakmės ištraukomis. Sukurtą ežero pasaką pristatys bendramoksliams. Naujojant IT įrankį - dėlionę jigsawplanet, gebės sudėlioti konkretaus ežero iliustruotą dėlionę.


„Meniškai apie bites“ kultūrinė/meninė edukacija

Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Kultūrinės/meninės edukacijos užsiėmimas. Eiga:
1. Bitininkystės muziejuje moksleiviai su edukatoriumi ieško aktualios informacijos interaktyvioje ekspozicijoje, kuri bus naudojama kūrybininiame procese.
2. Pasiskirstę grupelėmis mokiniai žaidžia patyriminį edukacinį žaidimą apie tai kaip vyskta augalų apdulkinimas. Žaidimo eiga: vaikų delnai ištempami spalvotais milteliais, vaikai imituodami bites juda skirtingomis kryptimis ir liečia vienas kito delnus, stebėdami, kaip keičiasi spalvos ant delnų. Per šį žaidybinį elementą mokiniai supranta kaip bitės perneša žiedadulkes nuo žiedo ant žiedo ir kaip vyksta apdulkinimas.
3. Moksleiviai tyrinėja bitininkystės muziejaus skulptūras, ant kurių atranda ženklus, kuriuos sukūrė skulptoriai pagal drevinės bitininkystės simbolių tradiciją.
4. Pagal sukauptą informaciją moksleiviai susikuria savo unikalų ženklą su savo inicialais pagal senovės bitininkų drevininkų tradiciją. Savo ženklus moksleiviai kuria iš gamtinių medžiagų bei natūralaus bičių vaško.


Edukacinė programa „Kalėdiniai burtai Kelmės dvaro rūsių prietemoje“ (5-8 kl.)

Šventos Kalėdos – senas šaknis turinti žiemos saulėgrįžos, saulės sugrįžimo šventė. Europoje, paplitus krikščionybei, senosios tradicijos susipynė su naujomis, Kalėdas imta minėti kaip Jėzaus gimimo šventę. Katalikiškos Kalėdos švenčiamos gruodžio 25 dieną. Šv. Kalėdų naktis – stebuklų, svajonių ir troškimų išsipildymo metas. Pagal tradiciją Kūčių vakarą mus aplanko magiškos jėgos, įvairios dvasios ir vaiduokliai, pasirengę užmegzti su mumis kontaktą. Tai žinojo dar mūsų protėviai, todėl būtent tuo laikotarpiu burdamiesi ir stengėsi sužinoti savo ateitį, ar išsipildys svajonės, norai ir kiti dalykai. Gyvuoja įvairūs būrimai Kūčių vakarą, per šv. Kalėdas ir visą pokalėdinį laikotarpį. Edukacinės programos dalyviams pasakojama apie Kūčių ir kalėdinius būrimus, diskutuojama apie priežastis, lemiančias žmonių mąstysenos ir gyvensenos keitimąsi. Praktinėje užsiėmimo dalyje mokomasi tradicinių Šv. Kūčių vakaro ir kalėdinių burtų. Dalyviai išbando spėjimus: iš žirnių skaičiavimo, šiaudų traukimo, iš pėdavimo, batų metimo, pagal paukščių lesinimą (būrimą atlieka tikras gaidys), su veidrodžiu, šešėlių stebėjimo, spėja lėkštučių pagalba ir kt. Vėliaui einama į kitą rūsio patalpą ir žibalinių lempų šviesoje sėdama prie stalo ragauti kalėdinio žemaitiško torto.

Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Šešėlių teatro kūrybinių dirbtuvių metu susipažinsime su šešėlių teatru, gaminsimės lėlytes, žaisime teatrą, pabūsime ir aktoriais, ir žiūrovais.

Pagal mėgstamiausius grožinės literatūros personažus mes kursime šėšėlių teatro veikėjus, pasakosime žinomus jų nuotykius, o, jei norėsime - išgalvosime naujus. Savo svajones ir vizijas paversti fiziniu kūnu - ne visada labai paprasta, bet šešėlių pasaulis mums suteikia galimybę fantazuoti kur kas drąsiau nei kasdienybė. Kaip ir keliauti toliau negu mums leistų net ir pačios pažangiausios technologijos.

Prieš edukaciją kviečiame jai pasiruošti, kad visiems būtų smagiau kurti ir žaisti teatrą. Kviečiam ateiti su savo mėgstamiausiu grožinės literatūros personažu galvoje.

Užsiėmimą veda aktorė Ieva Brikė. Dalyvių prašytume turėti paprastą pieštuką ir žirkles bei nusiteikimą žaisti, kurti ir mokytis.


PINGVINAI. KUO MES PANAŠŪS? (Nuotolinė paslauga) 1-4 kl.

KO SIEKSIME?
Įveiklinančiomis pingvinų istorijomis ugdyti atsakomybę už mus supančią aplinką, gyvūniją, augaliją, šalia esančius žmones, stiprinti atjautos, meilės, supratimo jausmus. Tikime, tai prisidės prie moksleivių emocinio intelekto, kritinio mąstymo ugdymo.

KĄ VEIKSIME?
Gretindami pingvinus su žmonėmis, ieškodami panašumų ir skirtumų, analizuodami jų gyvenimo sąlygas, moksleiviai išmoks nustatyti pingvino rūšį, sužinos, kuo minta šie neskraidantys paukščiai, su kokiomis grėsmėmis susiduria gamtoje. Mokysis atpažinti savo gyvenime vykstančius procesus – kokią įtaką turi jų pačių elgsena gyvūnų pasauliui, kaip panašiai ir kaip skirtingai elgiasi gyvūnai ir žmonės.
Užduodant klausimus apie pačių moksleivių savijautą, bendravimo modelius, per gyvūną mokoma atpažinti pačių vaikų poreikius, jų pačių emocijas ir jausmus. Lygindami, analizuodami vaikai mėgina suvokti gyvenimo grupėje principus. Per kūrybiškas edukacines priemones identifikuodami pingvinų rūšis suvokia ir kiekvieno iš mūsų individualumą, išskirtinumą, taip mokosi būti tolerantiškais.


Programa „Draugiškas šaržas“ padės išmokti piešti žmogaus veidą, atskirti jauno ir seno veido proporcijas. Mokiniai bus supažindinti su portreto piešimo ypatybėmis, kurias būtina žinoti piešiant šaržą. Praktinis užsiėmimas ne tik lavins ranką, bet ir akį, nes nuo kiekvieno atskirai priklauso pasirinkimas, ką pamatyti piešiamajame ir ką akcentuoti. Šaržo žanras atvers galimybes papokštauti, draugiškai pajuokauti. Užsiėmimo metu bus sudarytos sąlygos pabendrauti su profesionaliu dailininku jaukioje aplinkoje bei pabandyti patikrinti savo talentą dailėje. Edukacijas veda tarpdisciplininė menininkė, profesionali dailininkė, jau daugiau nei 20 metų piešianti šaržus, Agnė Dragūnaitė.


Lėlių ir objektų teatro spektaklis „Karalius Lyras“

„Karalius Lyras“ - vėlyvojo V. Šekspyro kūrybos periodo tragedija, pasakojanti apie legendinį britų karalių, kuris, patikėjęs vyresniųjų dukterų gražbyliavimu, padalija joms karalystę, o jauniausią ir mylimiausią Kordeliją, santūriai išreiškusią savo jausmus, paliko be apvanojimo. Deja, karalius per vėlai suvokia, kad atidavė savo turtus ir galią dukterims, kurios nenusipelnė jo gerumo.
Remdamasi V. Šekspyro drama, kūrybinė komanda gilinasi į kartų konflikto priežastis: kodėl jaunimas atmeta vyresnės kartos vertybes ir aklai stengiasi kurti savąsias, visiškai
atmesdami prieš tai buvusias, jau nusistovėjusias vertybes ir taisykles. Šis vyksmas vyksta tiek mikrokosmose, t.y. mažiausioje socialinėje ląstelėje tokioje kaip šeima, tiek ir makrokosmose – valstybėje, pasaulyje. Senstantis pagrindinis spektaklio veikėjas Lyras užduoda sau klausimus:
„Ką aš padariau ne taip, kodėl dukros, kurios mane taip mylėjo, nusigręžė nuo manęs ir mano vertybių, kodėl aš likau vienas.“ Jis ieško atsakymo, kur slypi jo nesėkmės šaltinis: ar
susitelkime ties savo ego, ar netikrų santykių kūrime, ar žavėjimesi savimi...

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ši programa - tai kupina emocijų kelionė laiko mašina į XIIIa. Programos tikslas – gyvai, pristatyti XIII a. istorijos laikotarpį, kuomet Lietuva formavosi kaip valstybė. Šios programos metu vaikai istoriją išgyvens patys, per aktyvų dalyvavimą: • susipažins su XIII a. gyventojų drabužiais – iš kokių medžiagų buvo siuvami drabužiai, kokie aksesuarai ir kokiu tikslu buvo naudojami, kokiais papuošalais puoštasi ir pan. Kiekvienas programos dalyvis apsirengs senoviniu drabužiu, kelis dalyvius patys vaikai aprengs pilnu XIII a. vyro ir moters kostiumu. Sužinos kokias pareigas ir teises turėjo to meto vyrai ir moterys. • Praktinių užduočių pagalba vaizdžiai susipažins su to meto kario kasdienybe: pajausti tikro kalavijo svorį, išbandyti skydų sienos jėgą, pasimatuoti kario šarvus, šalmą, skydą ir kitus ginklus. Programa užbaigiama teatralizuotu pasakojimu apie Karaliaus Mindaugo nuopelnus suvienijant įvairias baltų žemes ir pradedant Lietuvos kaip stiprios ir galingos valstybės istoriją. Atvykę į Jūsų mokyklą, sukursime autentišką, gausią rekonstruotų, pagal tikrus archeologinius radinius eksponatų aplinką, leidžiančią mokiniams lengvai įsijausti į to meto gyvenimą. Visi programoje naudojami eksponatai (skydai, ginklai, šarvai rūbai) yra naudojami, juos galima liesti, matuotis, įvertinti jų struktūrą, svorį ir kt. Šios programos pagalba siekiame vizualizuoti mokykloje gautas teorines žinias apie Karaliaus Mindaugo laikus, praplėsti mokinių akiratį, leisti susidaryti platesnį to laikotarpio vaizdą, Suteikti kuo daugiau teigiamų emocijų ir pažinimo džiaugsmo prisiliečiant prie to meto ginklų, senovinių rūbų rekonstrukcijų, papuošalų bei skatinti pasididžiavimą ir pagarbą savo protėvių kraštui, istorijai, kultūrai. SVARBU: Ši edukacija organizuojama, kai tai pačiai dienai rezervuojamos 4 - 5 tos pačios mokyklos dalyvių grupės (grupės dydis 15–30 mokinių).


„Keliaujanti sakmių ir pasakų pirštinė“ – tai teatralizuota edukacija su etninės kultūros elementais. Edukacijos metu iš didelės kumštinės pirštinės – širmos išlenda sesės Maumė ir  Lagana, kurios yra labai nelaimingos, nes visi jas maišo su Laume ir Ragana, todėl jų bijo. Maumė ir Lagana labai nudžiunga pamačiusios vaikus ir paaiškina, jog jų nereikia bijoti, nes Lagana yra ne Ragana, ji tik mėgsta megzti pirštines, o Maumė yra ne Laumė, o tik mėgsta verpti siūlus pirštinėms. Teatralizuotos edukacijos metu vaikai yra supažindinami su pasaka „Žalią pupą sodinau“ ir sakmių apie laumiuką siužetais.
Edukacijos metu edukatorės vartoja tarmiškus žodžius (dzūkų, žemaičių tarmėmis), dainuoja liaudies dainas.
Edukacijos tikslas – teatro ir etninės kultūros pagalba supažindinti mokinius su dviem tautosakos žanrais – sakmėmis ir pasakomis, o tuo pačiu ir mūsų prosenelių pasaulėžiūra bei gyvensenos ypatumais. Uždaviniai: 1. Pasitelkus vaidybos žanrą perteikti pasakos „Žalią pupą sodinau“ siužetą. 2. Supažindinti mokinius su skirtingomis pupos augimo stadijomis, kiekvienam leisti pasisodinti po nuosavą pupą. 3. Pasitelkus vaidybos žanrą perteikti sakmių apie laumės vaiką – laumiuką siužetus. 4. Iš įvairių antrinių žaliavų mokiniams padėti pasigaminti po nuosavą laumiuką.
Edukacijos metu žiūrovas tampa ir stebėtoju, ir klausytoju,  aktoriumi, padeda išpildyti sakmės siužetą, įgalina savo kūrybines galias (patys tapdami personažais – senovės žmonėmis, kaimynais, minia, praktiškai prisideda prie meninės fabulos išpildymo). Per edukacijos veiklas ugdomas ir puoselėjamas mokinio vidinis pasaulis, lavinami teatrinės raiškos  gebėjimai, vaizduotė, puoselėjamas etninės tapatybės suvokimas.
Edukaciją veda etninės kultūros mokslų daktarė Ingrida Stundžė ir aktorė, meninio ugdymo pedagogė Rasa Grigutytė-Šliaužienė.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Ar kada nors svajojai, kad Tavo nupiešti piešiniai atgytų? Šio edukacinio užsiėmimo metu ši svajonė gali tapti tikrove! Atėjęs į Lietuvos teatro muzikos ir kino muziejų gerai žinomą pasaką "Bjaurusis ančiukas" galėsi patirti naujai, jai nupiešiant savo iliustracijas ir jas prikelti magišku mirioramos prietaisu.


Edukacijos metu kiekvienas jos dalyvis bus supažindintas su fotografijos atsiradimo istorija ir vienu iš fotografijos gavimo būdų. Cianotipija — spausdinimo procesas, atrastas 1842 m. Jo rezultatas — šviesiai arba tamsiai mėlynas atspaudas. Šviesai jautri medžiaga yra užtepama ant popierinio paviršiaus. Kai popierius išdžiūsta ant viršaus dedamas negatyvas su pasirinktu Tauragės miesto atvaizdu. Eksponavimas vyksta po UV spindulių lempa. Po kelių minučių gautas atvaizdas turi būti skalaujamas vandenyje, ko1 tampa šviesiai mėlynas. Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje mokiniai lygins du vaizdo tonavimo būdus su originaliu, netonuotu vaizdu, taip nuspręsdami, kokios spalvos vaizdas jiems priimtinesnis. Kiekvienas edukacijos dalyvis galės atsispausdinti po atvaizdą su Tauragės miesto istoriniais objektais. Po praktinės užsiėmimo dalies mokiniai galės aptarti gautus rezultatus ir pasidalinti įspūdžiais su draugais.


Dažnai girdime pasakymą: „priklauso, kaip pažiūrėsi...“ Požiūrio taško keitimas kaip metafora dažnai taikoma politikoje, žurnalistikoje ir kitose gyvenimo srityse, bet ar suprantame tiesioginę šio posakio reikšmę? Atvirkštinės perspektyvos pamokoje suprasime optinius vaizdo susidarymo principus ir pritaikysime juos fotografuodami. Menamų linijų ir kampų pritaikymas leidžia plokštumoje didelius daiktus pavaizduoti kaip mažus, o mažus kaip didelius. Profesionalaus fotografo padedami moksleiviai, praktinių užduočių metu moksleiviai pritaikys atvirkštinės fotografijos triukus ir išmoks kurti šmaikščias nuotraukas. Pavyzdžiui, kurti superherojaus įvaizdį ir pirštu pakelti neįprastai didelius daiktus, sumažinti architektūrinio paveldo statinius išdidinant mažą objektą priekyje ir pan.


Edukacinė programa „Indėnų buitis ir žaidimai 1-4 kl“

Edukacinė programa susideda iš trijų dalių, kurių metų dalyviai gauna informacijos apie Šiaurės Amerikos indėnus (plačiau apie mescalerų gentį), gali praktiškai pasimokyti pašaudyti iš lankų ir paragauti indėniškos arbatos bei paplotėlių. 1. Kelmės krašto muziejaus ekspozicijoje „Jonas Vadeikis – Karl May – Amerikos indėnų buitis ir papročiai“ dalyviai yra supažindinami su eksponuojamais indėniško gyvenimo daiktais: plunksnomis puoštais indėnų ginklais, galvos papuošalais iš plunksnų ir sapnų gaudikliais. Kalbama apie skalpų nuėmimo papročius, rodomas indėniško rašto pavyzdys ant mušto medžio plaušo plokštės (eksponatas gautas iš Šiaurės Amerikos), rodomas nedidelis tipi palapinės maketas ir netrukus visi pakviečiami užeiti į patalpą – tipi palapinę (tai 25 kv. m ekspozicijos dalis, įrengta kaip tipi palapinės vidus, su viduryje degančiu laužu, kailiais ant grindų, ant sienų kabančiais medžioklės trofėjais, ritualinėmis kaukėmis, totemais, galvijų galvomis, sapnų gaudikliais bei ginklais). Vaikams atsisėdus ant tipi grindų, skambant indėniškai muzikai, prietemoje yra kalbama apie indėnų šamanus, jų būrimus, amuletus, tipi palapinės įrengimą, pypkės vaidmenį ir t. t 2. Veiksmas vyksta lauke. Programos dalyviai gali pašaudyti į taikinius iš lankų ir pasijusti tarsi Karl May knygų herojai. 3. Programos dalyviai geria Pietų Amerikos indėnų gėrimą – matės arbatą, bei ragauja kukurūzinius irokėzų paplotėlius.


Edukacinis užsiėmimas skirtas 4–6 klasių moksleiviams, jo metu susipažįstama su mito, padavimo kūrimo pagrindiniais principais bei tyrinėjama, kaip ir kodėl pavadinti Kauno miesto rajonų pavadinimai. Dalyvaudami užsiėmime moksleiviai išgirsta pasakojimų apie Kauno miesto pavadinimo atsiradimą, gavę ypatingąją rolę tyrinėja ekspoziciją ir kuria bendrą klasės padavimų, mitų knygą. Knygą sudaro skirtingi mokinių kurti pasakojimai apie miesto rajonų pavadinimų kilmę, iliustracijos.


Edukacinė programa „Mokymosi kaita“ skirta 5-10 klasių moksleiviams ir supažindina su Lietuvos mokyklos istorija nuo XIV a. pab. iki XX a. pab. Ekskursijos metu moksleiviai aplanko tris ekspozicijas, kuriose pristatomos skirtingos mokymo programos, naudojamos rašymo priemonės, taikyti mokymo metodai ir bausmės. Programa skatina kritinį mąstymą, kūrybiškumą ir kultūrinę sąmoningumą per interaktyvius elementus ir istorinių situacijų peržaidimus.


Dirbtuvės „Praktiniai scenos kalbos metodai“ paremtos nuosekliu kalbos aparato naudojimu, pozityviai veikiančio mūsų balso formavimą, praplečiančio balso diapazoną, mankštinančio visus kalbos padargus, nuo kurių priklauso mūsų kalbos artikuliacija ir balso skambumas. Dirbtuvėse naudojami pratimai didina balso diapazoną, lavina balso skambumą, lyg instrumentą sustyguoja mūsų kalbą.
Gebėjimas laisvai ir nevaržomai reikšti savo mintis kai kuriems žmonėms yra nemaža problema. Be to jaunimas gyvą bendravimą vis dažniau išmaino į veiksmą virtualioje erdvėje. Išmanių technologijų naudojimas ir pritaikymas kasdieniame gyvenime, be abejonės, teikia didžiulę naudą, tačiau kartu sumažina gyvo bendravimo laiką ir tuo pačiu galimybę gyvai ir betarpiškai reikšti savo mintis ir idėjas. Gebėjimas kokybiškai ir aiškiai artikuliuoti savo mintis tampa didele vertybė. Geriausi pasaulio lyderiai tiek moksle, tiek politikoje ar menuose nuolatos tobulina savo kalbėjimo įgūdžius. Tai – ne tik gramatika, ir taisyklingas kalbos stilius, tai – mintis ir jos materializavimo laisvė.| Greitas gyvenimo tempas, atsiribojimas nuo gyvo kontakto gali tapti problema, norint bendrauti grupėje ar kalbėti prieš auditoriją. Norint pasiekti klausytojo širdį ir mintis, pravartu žinoti, kaip tai padaryti. Dažniausiai didžiausi kritikai ir teisėjai esame patys sau, todėl laisvas kalbėjimas prasideda nuo įvairių įtampų atsikratymo, bandymo pamatyti save tarsi iš šono – kamerai filmuojant, tačiau be kritikos, ar cinizmo. Christinos Gutenkunst mokymo metodika aiškina, kaip valdyti savo balsą, tembrą ir kokią įtaką tai turi mūsų minčių raiškai. Svarbiausia - tikėjimas tuo, ką kalbi, suvokimas, žinojimas, kad gali pasitikėti savo balsu ir kūnu. O jie – visada viena.


Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Edukacija susideda iš dviejų dalių. Pirmojoje (teorinėje) supažindinama su pasaulio dieninių drugių įvairove, jų biologinėmis ypatybėmis: spalvomis, formomis, elgsena, vystymosi stadijomis. Apžiūrimi gyvi drugiai tropinių drugelių namelyje (jei tuo metu yra). Antrojoje (praktinėje) edukacijos dalyje vyksta atvirukų gamyba iš popieriaus ir drugelių sparnų. Užsiėmimas reikalauja didelio kruopštumo, atidumo (naudojama trapi, smulki medžiaga), todėl yra skirtas vyresniųjų klasių moksleiviams, ypač tinkamas lankantiems meno mokyklas ar būrelius.


Bohemiškasis Vilnius (Nuotolinė paslauga)

„(...) ir tarp tų tūkstančių, dešimčių tūkstančių miestų yra vienui vienas, vienintelis miestas, kuris yra tavo, kurį susirasti – tai susirasti save.“ Valdas Papievis. Kas bendra tarp bažnyčios, bravoro ir Dalai Lamos; prezidentūros, beprotnamio ir šunų; pagonių, bordelių ir Puškino senelio? Į šiuos ir panašius klausimus atsakoma „Bohemiškojo Vilniaus“ virtualių pasivaikščiojimų metu – miesto paveikslas čia piešiamas neįprastais rakursais – per čia gyvenusių ir veikusių bohemiečių vardus ir istorijas. Maršrutai vinguriuoja nuo siauriausių gatvelių iki giliausių požemių; nuo apgriuvusių celių iki modernių interjerų ir kas kartą būna vis kitokie, keičiami priklausomai nuo susirinkusių moksleivių amžiaus ir spontaniškų improvizacijų. Organizuojamas virtualus-interaktyvus turas su žaidimais ir viktorinomis. Edukacijas parengė poetas ir tarpdisciplininių menų kūrėjas Julius Žėkas; baigęs skulptūros, fizikos, lietuvių filologijos, literatūrologijos, kultūros vadybos ir politikos studijas; kuriantis, organizuojantis ir kuruojantis įvairius kultūros ir meno bei neformaliojo švietimo projektus; jau daugiau nei 20 metų vedžiojantis žmones Vilniaus gatvelėmis ir skiepijantis jiems poetišką miesto dvasią.


Edukacija – Gyvoji biblioteka (Neįgaliųjų Naujojo teatro gerasis pavyzdys)

45 minučių trukmės teatrinė edukacija „Gyvoji biblioteka“ – tai Neįgaliųjų Naujojo teatro trupės prisistatymas atskleidžiant gerąjį pavyzdį. Pirmoje programos dalyje prisistato Naujojo teatro aktoriai (3-5), turintys įvairias negalias (regėjimo, judėjimo, psichosocialinę), apsirengę personažų kostiumais, kuriuos yra įkūniję teatre. Trumpai pristatomas nuo 2008 metų Vilniuje veikiantis teatras, jo svarba ir pasiekimai. Kiekvienas aktorius skirtingai perteikia informaciją pagal savo personažo charakterį. Moksleiviai esant poreikiui gali patys pasirinkti, kokius personažus matyti (Bitė, Kiškis, Katinas, Lokys, Ožka, Krūmas, Dama, Lėlė, Gėlė, Bitininkas, Angelas, Žmogus dramblys, Karaliai, Kunigas, Lietuvaitė, Imperatorius ir kt.).
Antroje dalyje moksleiviai užduoda klausimus norimam aktoriui – prasideda gyvoji biblioteka, kiekvienas aktorius „perskaitomas“ kaip knyga. Kad moksleiviai jaustųsi drąsiau ir akyviau įsitrauktų į edukaciją jiems pateikiami keli galimi klausimai „Su kokias sunkumais susiduriate dėl savo negalios?“, „Kaip pasikeitė jūsų gyvenimas esant Naujajame teatre?“, „Koks jūsų įsimintiniausias nutikimas Naujajame teatre?“, „Kiek skirtingų personažų esate sukūrę?“, „Su kokias profesionaliais teatro menininkais esate kūręs?“ ir kt. Moksleiviai taip pat gali paprašyti aktorių suvaidinti ištrauką iš spektaklio, kuriame vaidina atvykęs personažas. Pabaigoje moksleiviai, kviečiami refleksijai, pasidalinti, kas jiems buvo nauja, netikėta, paliko įspūdį, kaip pasikeitė jų mąstymas. Edukacijos tikslas – per meno kalbą, kuri yra bendrai suprantama, atverti naujas galimybes, parodyti negalios šviesiąją pusę, pamatant asmenis iš įvairių perspektyvų. Naujojo teatro aktoriai turi įvairias negalias, vienos –  ne visada yra pastebimos iš pirmo žvilgsnio, kitos pamatomos anksčiau, nei susipažįstama. Šia edukacija siekiama geriau pažinti ne tik skirtingas negalias, bet pamatyti orų asmenį, kuris yra unikalus, geba kurti, būti aktyvus ir naudingas visuomenės narys.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės.
Teorinės dalis: užsiėmimo dalyviams bus pasakojama apie orneko ornamento istoriją, kaip Krymo totorių kultūros ir meno dalį. Jie susipažins su ornamentų grupėmis, jų konstravimo principai, sužinos orneko simbolių reikšmę ir gyvybės medžio kompozicija. Metodika: nagrinėja ir profesionaliai komentuoja paveikslų kūrinius, jų dekoravimo būdus. Diskusijoje nagrinėjamos ir lyginamos Ornek simvolių ir reikšmę, dekoravimo ir panaudojimo galimybės dabar ir prieš 100 ar daugiau metų.
Praktinė dalis – mokiniai išmoks savarankiškai arba su pagalba kurti savo gyvybės medžio ornamentą iš orneko simbolių, mokiniai taip pat gali naudoti jau paruoštus eskizus, kad nuspalvintų ir surastų jau išnagrinėtus orneko elementus. Galima ir kolektyvinė praktinė dalis, kai iš pieštų ornamentų bus kuriamas koliažas, kuris taip pat leis dirbti komandoje bei įgyti komandinio darbo patirties, kuriant bendrą idėją ir ją perteikiant kolektyvine kūrybine veikla.  Ant popierių sukūręs unikalų kūrinį  gyvybės medžio ornamentą  edukacijos dalyvis pasiima sau.


ŠVIESOS ISTORIJA - edukacinis užsiėmimas, kviečiantis keliauti per skirtingus praeities laikotarpius ir ieškoti šviesos, šilumos šaltinių, praktiškai išbandyti jų efektyvumą, pažinti ugnies ir dangaus šviesulių reikšmę mūsų kultūrai ir mitologijai.
Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsite su apšvietimo istorija ir lietuvių mitologinėmis sakmėmis, susijusiomis su dangaus kūnų atsiradimu bei išvysite praktinį apšvietimo priemonių ir prietaisų panaudojimą.  Taip pat spalvinsime šviesos istorijų iliustracijas dovanų gautose knygelėse bei piešime ant šviesos ir smėlio stalo.


KLIK galia: elgesio internete kultūra (Gyvai)

Viso pasaulio vaikai, prisijungiantys prie interneto, turi šansą naudotis geriausiomis  technologijų teikiamomis galimybėmis: skaitmeninėje erdvėje jie bendrauja, mokosi, kuria, pramogauja. Tam, kad visos šios veiklos juos AUGINTŲ plačiąja žodžio prasme, būtina ugdyti kultūringo bendravimo, sveiko naudojimosi technologijomis, kritinio mąstymo vartojant interneto turinį bei jį kuriant gebėjimus.
Vienas iš esminių įgūdžių šiame kelyje – kritinis mąstymas, be jo – nė iš vietos. Atskleidžiame, kaip gebėjimas virtualioje erdvėje elgtis išmaniai ir atsakingai ne tik apsaugo kiekvieną nuo nepageidaujamų patirčių internete, bet ir sudaro puikias sąlygas naudotis technologijų galimybėmis saviraiškai ir kūrybai. Visa tai aptariame pasitelkdami ir jaunimą įtraukiančius interneto kūrybos paveikslėlių – „memų“ pavyzdžius!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Trakų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Knygos yra kurtinos. Edukacija skirta 5, 6 klasių moksleiviams. Ją sudaro metodai: „minčių lietus“, individualus darbas, kūrybinis rašymas. Edukacija skirta ugdyti kūrybinius mokinių gebėjimus, auginti jaunuosius kūrėjus, vertinančius knygas, suprantančius jų vertę, gebančius iškelti netikėtas idėjas ir savitai jas išreikšti.
Edukacija „Mano pirmoji knyga“ įtrauks vaikus į turtingą knygų pasaulį. Su lektorės pagalba vyks diskusija ir jau perskaitytų knygų aptarimas, analizavimas, vaikai gilinsis į pomėgius ir polinkius, planuos kūrybinio proceso veiklas, patys jas vertins, keis, rašys ir brauks juodraščius, kol galiausiai parengs pirmąją knygą. Vaikai ugdys poreikį domėtis knygomis, teigiamai jas vertinti, sąmoningai skaityti, mokomi drąsiai reikšti ir teigiamai vertinti savo idėjas, jas sieti, plėtoti, rutuliuoti. Skatinami pasitikėti savimi, įžvelgti ir suvokti savo savitumą, savikritiškai vertinti savo darbą. Šios edukacijos metu yra lavinamas vaikų kūrybiškumas bei saviraiška.


Ar mokate kurti savo įvaizdį vizualinėmis priemonėmis? Užduotyje, pasitelkiant šiuolaikinės grafikos programą (Photoshop arba Gimp), bus mokoma, kaip įkelti savo nuotrauką į savo asmenvardžio inicialus pagal pasirinktą šriftą. Tokiu būdu bus sukurtas šiuolaikinis logotipas su vaizdiniu turiniu, atskleisiantis asmens individualumą ir unikalumą. Užduotys bus skiriamos kiekvienam mokiniui individualiai. Užsiėmimo pabaigoje surengiama bendra labiausiai pavykusių darbų peržiūra.


Interaktyvus spektaklis jaunimui „Pasaulio bamba“.

Spektaklis paaugliams „Pasaulio bamba“ įkvėptas Williamo Goldingo romano „Musių valdovas“ ir sukurtas pagal šiandienos jaunimo aktualijas. Režisierė Agnė Sunklodaitė analizuoja paauglių pasaulį, jų baimes ir žiaurumo prigimtį. Kaip mumyse išsikeroja žemiausi instinktai ir nustelbia tai, kas žmogų daro žmogumi? Iš kur atsiranda žiaurumas? Kaip vaiko sąmonėje kyla jėgos lyderizmas ir noras nurungti kitą? Kas yra žmogiškumas? Kas gimdo baimę ir neapykantą? Kur link veda neribota valdžia ir jos troškimas? Kūrėjų nuomone, šiandien šie klausimai vėl ypatingai aktualūs. Gyvename pasaulyje, kur garsiai eskaluojama tolerancija, atjauta, bet realiai nuolat susiduriame su žiaurumu, nepakantumu ir patyčiomis. Spektaklyje žiūrovai galės ne tik stebėti spektaklio vyksmą, bet ir reikšti mintis, drauge su kitais ieškoti atsakymų į aktualius klausimus, priimti sprendimus.
Premjera – 2021 m. gegužės 29 d.
Trukmė: 1 val. 30 min.
Amžius: 13-16 m.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kalbėtojo Įgūdžiai: Tobulas Prisistatymas Per Minutę

Programa skirta vyresnio amžiaus mokiniams. Šios programos tikslas - supažindinti juos su savęs pristatymu ieškant darbo, susipažįstant su naujais žmonėmis ar tiesiog ieškant naujų įdomių veiklų. Programos tikslas ne tik sudominti paauglius, tačiau ir išmokyti verslo kalbos, papasakoti ir praktiškai parodyti kaip įvairių profesijų atstovai save pristato savo profesijų atstovams ir kitiems. Vyresnio mokyklinio amžiaus vaikai yra arčiausiai suaugusiųjų gyvenimo ir juos yra labai svarbu paruošti šio meno ir tuo pačiu suteikti daugiau pasitikėjimo savimi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


O tuo metu Klaipėdoje... atsirado Mėmelis!

Lietuva turėjo vieną karalių, o kiek jų turėjo Klaipėda? Kuris pavadinimas atsirado anksčiau – „Klaipėda“ ar „Mėmelis“? Kas įkūrė uostamiestį, o kas buvo jo aršūs priešai? Kelionė į mūsų miesto praeitį taps tikru galvosūkiu, kurį išspręsti padės žinios, išradingumas, skaidrių dėlionės, vaidinimai ir pačių pieštas Klaipėdos bokštas, akimirksniu pavirstantis pilimi.


Atsiradus pirmoms valstybėms sukurti ir valdovų valdžios ženklai (insignijos). Lietuvos didžiųjų kunigaikščių rūmai Vilniuje nuo XIII a. pabaigos iki XVII a. vidurio buvo valstybės politinio gyvenimo centras. Juose, kaip ir kituose Europos valstybių valdovų rezidenciniuose dvaruose, buvo nustatytos tam tikros elgesio normos ir ceremonialas, jo būdavo mokomasi ir griežtai laikomasi. Per edukacinį užsiėmimą dalyviai susipažins su Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų valdžios ženklais (insignijomis): sostu, kalaviju, karūna, skeptru ir valdžios obuoliu. Sužinos, kokia kiekvieno jų reikšmė ir paskirtis, išgirs, kaip turėjo elgtis diplomatinės delegacijos narys, atvykęs su oficialiu vizitu į Lietuvos didžiųjų kunigaikščių rezidenciją. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo  bendrosios programos turinį ir nuostatas.


Ar keramika gali padėti išreikšti mintis ir jausmus? Be abejonės – taip! Edukacinio kūrybinio užsiėmimo metu vaikai savo požiūrį į svarbią ekologinę problemą – paukščio rūšių nykimą atskleis kūrybinio proceso metu, pasitelkę plastišką molio rūšį – akmens masę. Pirmiausia vyks teorinė dalis, kurią iliustruosime skaidrėmis. Kalbėsime apie tai, kiek pasaulyje ir Lietuvoje yra paukščių rūšių, kokiems mūsų pievose ir miškuose gyvenantiems sparnuočiams gresia išnykimas. Paukščiai yra neatsiejama mus supančio pasaulio dalis, todėl dažnai paukščio įvaizdis sutinkamas mene. Mokinius trumpai susipažindinsime  su paukščių vaizdavimu dailėje – nuo tautodailės iki šiuolaikinio meno. Aptarsime, kurie sparnuočiai  jiems patinka,  kurie demonstruoti  atvaizdai labiausiai įsiminė ir kodėl. O kaip paukštį įsivaizduojate jūs?– paklausime vaikų. Tuomet pakviesime nulipdyti paukščio figūrėlę iš plastiškos molio rūšies – akmens masės. Pirmiausia bus kuriama paukščio forma, paskui dekoruojama įspaudais, įbrėžiamomis ar iškiliomis detalėmis. Skatinsime mokinius kurti kuo originalesnius ir kuo įvairesnius darbus, kad būtų atspindėta idėja, kaip yra svarbu išsaugoti paukščių rūšių įvairovę , taip pat paprašysime vaikų apibūdinti savo kūrinio idėją. Darbai bus išdegti 1300° C temperatūros krosnyje ir įgis akmens savybių. Pasiūlysime savo klasėje surengti kūrinių parodėlę ir aptarti, kokias mintis ir emocijas mokiniams sukėlė ši edukacinė kūrybinė veikla.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Naujai, žaismingai ir nenuobodžiai pažvelk į literatūrą! Ateik į biblioteką, kurios erdvės tampa pabėgimo kambariais! Žymaus dramaturgo Viljamo Šekspyro tragedija paremti galvosūkiai, mįslės ir kodai pakvies rimtai pasvarstyti, kiek žinome apie šį autorių ir jo kūrybą, o kiek – ne. Edukacija, skirta 8–12 klasės mokiniams padės atskleisti žanrų įvairovę, o skirtingo sudėtingumo kambariai, komandinis darbas garantuos įvairiausias emocijas. Laukia įdomi diskusija apie dabartinio, sąmoningo žmogaus vertybes: lyderystę, pasirinkimo laisvę sudėtingą žmogaus situaciją dramatiškoje epochoje. Pašekspyrinkime drauge: trūksi ar ištrūksi?


Projektu "Kosminis nuotykis" sukūrėme vaikams neužmirštamą, įspūdingą mokslinę - meninę šventę!
Žemė tik viena iš aštuonių Saulės sistemos planetų. O ką vaikai žino apie kitas?
Šiame pažintiniame, interaktyviame, edukaciniame projekte vaikai gali pasijusti astronautais!
Mokyklos salė virs mirksinčių šviesų, besisukančių lazerių spindulių, kosminių garsų pripildyta erdve.
 Dalyviai rengsis mūsų sukurtais astronautų kostiumais, žiūrėdami specialiai projektui sukurtą filmą skries pro Saulės sistemos planetas, patirs įvairių nuotykių ir netikėtumų. Tai bus kelionė  ne tik kosmosu, bet ir laiku.
Grįžusius į Žemę juos pasitiks įspūdingas kosminis herojus - net 210 cm. aukščio robotas Apollo 11. Jis turės vaikams dovanų! Kiekvienas renginio dalyvis gaus po kosminio dizaino kortelę, kurią galės panaudoti kaip knygos skirtuką. Robotas susipažins su vaikais, papasakos jiems apie kosmoso istoriją, astronomiją, etnokosmologiją. Kosminis herojus atkreips vaikų dėmesį į ekologijos bei sveikos gyvensenos svarbą. Taip pat jis užduos daug įdomių klausimų bei mielai pats į juos atsakys.
Renginio metu bus sudaroma galimybė vaikams fotografuotis, pasidaryti įsimintinų asmenukių dėvint astronautų kostiumus ir pozuojant su robotu Apollo 11.
Edukacijos pabaigoje vaikų lauks kosminė viktorina su apdovanojimais - specialiai projektui sukurtomis kosminėmis taurėmis!
Renginio edukatorius (turintis 4 -erių metų patirtį vedant edukacijas) - žinomas aktorius, buvęs profesionalus krepšininkas Paulius Skomantas
https://www.facebook.com/paulius.skomantas/about
Jam padeda patirties edukacijose turinčios asistentės.


Spektaklis "Mažasis karalius Gruodis arba paslaptingas Renė Magrito pasaulis" ( 1kl.- 2kl.)

Spektaklis  pagal vokiečių rašytojo Akselio Hakės  humoro, išminties ir švelnios melancholijos prisodrintą pasaką  „Mažasis karalius Gruodis“.
      Vaikystė kartais būna gyvenimo pabaigoje. Jei netikite galite paklausti paties mažojo karaliaus Gruodžio II. Beje, jis nedidesnis už smilių ir toks tuklus...jo galima klausinėti apie viską, o ir jis pats mėgsta uždavinėti keisčiausius klausimus: Kodėl namas kampuotas ? Kodėl lyja? Kodėl karvė duoda pieną? Kodėl pieną? Kodėl pienas yra pienas?.. Su juo galima žiūrėti į žvaigždes ir kalbėti apie nemirtingumą arba duoti debesims vardus. Galima žiūrėti dėžutes, kuriose karalius laiko savo sapnus. Arba išeiti į miestą ir pamatyti tai, ko iki šiol niekada nematei...
    Vieną dieną iš siauro plyšio knygų lentynoje biurininkui pasirodęs karalius Gruodis atveria duris į paslaptingą vaizduotės ir fantazijos pasaulį, kurį praturtina Rene Magrito darbai ir jo pasaulėžiūra. Renė Magritas bene žymiausias XXa. belgų dailininkas siurrealistas , išgarsėjo nuotaikingais ir mąstymą provokuojančiais kūriniais. Svarbiausias jo tikslas buvo sukurti iššūkį žiūrovo išankstiniam realybės suvokimui ir paskatinti į aplinką žvelgti jautriau. Šio menininko akimis niekas niekada nėra visai taip kaip atrodo, žemiškoje kasdienybėje , kur įprasti dalykai yra nepaparasti.

Režisierė-  Kamilė Kondrotaitė.
Scenografė-  Liuda Liaudanskaitė.
Dailininkės-  Liuda Liaudanskaitė, Daiva Dašenkovienė.
Kompozitorius-  Mantas  Joneikis.
Aktoriai- Liudas Vyšniauskas , Kamilė Kondrotaitė.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Netikrų žinučių laboratorija – tai edukacinis užsiėmimas gimnazijos klasėms, kurio dalyviai ne tik susipažins su manipuliacijos informacija formomis ir pavyzdžiais, sužinos apie priemones, kuriomis galima būtų kovoti su dezinformacija, bet ir asmeniškai galės pasigilinti į netikrų žinučių kūrimą ir išbandyti garso naujienos falsifikavimą.

Klasės mokiniai pasidalins į nedideles komandas, kurs savo žinutes aktualiomis temomis, įrašys jas akustinėje budelėje, o po to bandys sufalsifikuoti (pakeisti prasmę) vienos iš kitų komandų žinutę, taip  suprasdami patys ir parodydami kitiems, kad nuo informacijos falsifikavimo niekas nėra apsaugotas, o netikroms žinutėms kurti nereikia ir aukščiausių technologijų.

Užsiėmimo dalyviai naudosis nacionalinės bibliotekos Medijų dirbtuvių patalpomis, technika ir technologijomis. Išbandys save garso diktorių ir graso įrašų montuotojų, informacijos detektyvų vaidmenyse.


Edukacija skirta susipažinimui su gyvūnų gerove ir atsakomybėmis ( aptarti gyvūno gyvenimo ypatumus ir poreikius. Atsakomybių svarbą gyvūno atžvilgiu; pagaminti gyvūnui žaislą, kaip priemonę atspindinčią vieną iš svarbių atsakomybių ). Skatinti kritinį mąstymą, kūrybiškumą, taip pat ugdyti asmeninę savivertę, ekologines nuostatas, atsakomybę už savo veiksmus, sąmoningumą. Ugdytinių įgautos žinios apie atsakomybes gyvūnui praplės suvokimą, kaip yra svarbu gerai apgalvoti prieš įsigijant augintinį ar jis yra tikrai pasiruošęs juo rūpintis. Edukacijos praktinis užsiėmimas ( kramtomojo žaislo gaminimas ) vaikams padės suprasti kaip jie gali prisidėti prie gyvūnų gerovės būdami už juos atsakingais tuo metu kai nėra šalia.


Vakaras O „vakaras O“ - tai antrasis aktorių Balio Ivanausko ir Artūro Dubakos poetinis vakaras - vyksmas. (Pirmasis - visą Lietuvą apkeliavęs ,,vakaras P", pagal G.Grajausko kūrybą). Aktoriai Balys Ivanauskas ir Artūras Dubaka sukūrė unikalų poetinį reiškinį iš V. Stankaus, S. Gedos, R. Stankevičiaus, D. Grajausko, G. Grajausko, M. Vainilaičio, M. Nastaravičiaus J. Meko ir D. Kajoko eilėraščių, pačių kurtos muzikos ir netikėtų interaktyvių improvizacijų. Šiek tiek plačiau: „vakaras O“ yra poezijos, tikrų istorijų ir muzikos kompozicija. Raidė O simbolizuoja ratą, begalybę, pradžios ir pabaigos nebuvimą. Šiame pasirodyme visi segmentai sudėlioti būtent taip, kad žiūrovas panirtų į vis kito žmogaus gyvenimo etapo būsenas. Viskas prasideda nuo vaikiškų eilėraščių ir istorijų, pamažu pereina į jaunatviškus, paaugliškus eilėraščius, vėliau – dar brandesnius, kol pasiekiame mirties, išėjimo, susitaikymo temas ir pamažu vėl grįžtame prie vaikiškų eilėraščių. Pasirodyme nagrinėjamos meilės, gyvenimo prasmės ir būties temos. Šioje kompozicijoje nedominuoja vienas autorius. Pasirinkome daug įvairių kūrėjų – nuo jaunųjų, neseniai į poezijos pasaulį įžengusių iki visuotinai pripažintų klasikų. Pasirodyme kaitaliojasi lengvi ir greitai perkandami eilėraščiai su sudėtingesniais XX a. klasikų darbais. Kūrėjai ir muzikos autoriai: Artūras Dubaka Balys Ivanauskas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Švyturio šviesa: kultūros ir mokslo magija

Mokslo pažinimo-laisvalaikio centras, įkurtas Šilutės kultūros namuose, kviečia į įtraukią pažintį su Lietuvos kultūros paveldo objektais dalyvaujant STEAM ugdymo veikloje. Unikalūs Pamario krašto simboliai – švyturiai – rodys kelią į kultūros ir tarpdisciplininio meno pasaulį, kupiną išradingumo ir netikėtumų. Dalyviai lavins kritinio mąstymo, kūrybiškumo ir pažinimo kompetencijas, skirtingų disciplinų žinias ir įgūdžius pavers interaktyviu meniniu kūriniu – atviruku su šviečiančio švyturio atvaizdu. Tai ne tik puiki galimybė susipažinti su Lietuvos kultūros paveldu, bet ir išbandyti naujus dalykus draugiškoje aplinkoje, mokytis, kaip technologijas galima pritaikyti kuriant meninius, kūrybinius projektus, bei reflektuoti savo patirtis ir rezultatus. Ši edukacinė kelionė dovanos nepakartojamų įspūdžių, sustiprins pasitikėjimą savimi, skatins saviraišką ir savarankiškumą.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Mūsų pasaulis“ (nuotolinė paslauga)

Programoje „Trumpas kinas. Mūsų pasaulis“ pristatomi du lietuvių kino kūrėjų trumpametražiai filmai, įvariomis kino gamybos technikomis bei iš skirtingų požiūrių taškų nagrinėjantys ne tik jaunimui, bet ir visai visuomenei aktualias temas: prieinamumą, žmonių su negalia įtrauktį, kolektyvinę patirtį ir atminties svarbą pergalvojant istorines traumas. Programoje pristatomi: animacinis trumpametražis filmas „Purga“ (rež. A. Skučas, G. Valevičiūtė-Brazauskienė) ir vaidybinis trumpametražis filmas „Hablo dėsnis“ (rež. A. Balčiūnas). Šia programa siekiama mokinius supažindinti su lietuvišku kinu ir skatinti jų kritinį mąstymą, atvirumą tam, kas svarbu pasauliui, analizuoti, kaip įvykiai paveikia žmones, bei raginti diskutuoti apie filmų siužetus ir nagrinėjamas temas. Filmų programa rodoma saugioje internetinėje platformoje „Vimeo“.


KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas (mūsų patalpose, Vilniuje / 9-12 kl.)

"KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas" - edukacinio užsiėmimo tikslas: naujai susiformavusiai mokslevių grupei (klasei) susipažinti artimiau, užmegsti glaudesnius ryšius arba jau esamai ir seniai pažistamai grupei pažvelgti kitu kampu į iškylančias tarpusavio problemas bendravime, pamatyti save ir kitus netikėtose situacijose. Naudojant smagias psichologines užduotis bei dramos terapijos metodus gvildenami tokie uždaviniai: 1) pažinti ir išbandyti kultūrinės raiškos galimybes savo kolektyve; 2) ugdyti gebėjimą dirbti su kitais žmonėmis, siekiant bendrų socialinių tikslų; 3) emocinių įgūdžių lavinimas, mokantis skirtingų emocijų raiškos būdų, siekiant bendravimo ir bendradarbiavimo tikslų bei mokinantis sukurti ir palaikyti harmoningus santykius su grupės nariais; 4) efektyvesnis tarpusavio komunikavimas ir geresnis vienas kito pažinimas. Siekiamas poveikis: per tam skirtus žaidimus, diskusijas ir kūrybinę veiklą - atliepti bendrumo, kompetencijos, savivertės ir drąsos ugdymo poreikius, reikalingus tiek sename, tiek naujame kolektyve. Šią edukaciją kas met pakartotinai užsisako apie 40% mokyklų, kurios jau turėjo šį užsiėmimą ir nori jo kitoms savo klasėms. Ji aktuali tampa ypač rudenį, kai susiformuoja nauji kolektyvai, bet sėkmingai pritaikoma ir jau seniau susibūrusiuose kolektyvuose sprendžiant konfliktines situacijas, ieškant kūrybingų sprendimų. Užsiėmimas vyksta naudojant Individualiosios psichologijos (remiantis tarpdisciplininio meno principu) ir Dramos terapijos žaidybinius ir vaidybinius elementus, kartais pasitelkiant dailės, muzikos bei šokio-judesio praktikas. Parenkant užduotis atitinkamai pagal moksleivių amžių ir grupės dydį.


Spektaklis „Stiklinis žvėrynas“ su diskusija

„Stiklinis žvėrynas“ - tai dviejų dalių tragikomedija pagal XX a. dramaturgijos klasiko amerikiečio Tenesio Viljamso (Tennessee Williams) to paties pavadinimo dramą, kurioje pasakojama vienos šeimos istorija XX a. 4-ojo dešimtmečio Sent Luise. Motina paskendusi praeities prisiminimuose, sūnus trokšta romantiškų nuotykių, o neįgali dukra užsisklendusi savo stiklinių žvėrelių pasaulyje. Veikėjų sukurtos iliuzijos jiems yra svarbesnės nei tikrovė, kurioje jie jaučiasi nesaugiai. Spektaklis pasižymi savo idėjiniu daugiasluoksniškumu ir kultūriniu kontekstiškumu. Jame persipina autobiografiniai dramaturgo Tenesio Viljamso gyvenimo faktai, Didžiosios depresijos laikotarpio paprastų žmonių gyvenimo atmosfera, fizinės negalios komplikuotumas bei iš to kylantis bejėgiškumas ir nesaugumas šiame nuolat besikeičiančiame pasaulyje. Būtent šio spektaklio režisūriniai ir choreografiniai sprendimai ugdo mokinių kūrybingumą, o veikėjų dialogai ir pasirenkami sprendimai stiprina empatiją ir kritinį mąstymą. Spektaklio režisierius a. a. Artūras Šablauskas, scenografė Birutė Kapustinskaitė, choreografas Sergej Jerpyliov.


Kelmės rajono savivaldybės Žemaitės viešoji biblioteka

Ar jūs pasiruošę nerti į stebuklingą animacijos pasaulį?
Edukacijos metu interaktyviai ir trumpai pristatoma animacijos istorija, o vėliau vaikai, pasiskirstę komandomis, kuria animacijas „Stop motion studio“ programa, piešia reikalingus fonus, herojus ir objektus, patys įgarsina tekstą. Patiriamas tikras kūrybinis eksperimentas!
Edukacijos pabaigoje sukurtas originalias animacijas vaikai pristato draugams.
Animacijos kūrimas prisideda prie mokinių kūrybiškumo bei meninio ugdymo, skatina saviraišką, geras emocijas, gebėjimą dirbti komandoje, lavina fantaziją, sudaro sąlygas įgyvendinti savo idėjas, ugdo technologinius įgūdžius, didina kultūrinį sąmoningumą.
https://www.youtube.com/watch?v=hZkqzBWhJkg

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Šiaudinukų vėrimo edukacijos tikslas- supažindinti su šiaudinių sodų vėrimo tradicija ir kūrybos pavyzdžiais, ugdyti suvokimą, kad kiekvienas galime būti ir esame tautos kultūros kūrybingas tęsėjas.
Tradiciniai sodai, šiaudiniai dirbiniai sugrįžta į mūsų namus ir šventes. Edukacijos dalyviai  sužinos apie sodų rišimo tradiciją, jų dekoratyvinę bei apeiginę reikšmę. Apžiūrės skirtingų sodų pavyzdžius, pamatys, kiek skirtingų gaminių galima padaryti iš javų šiaudų. Paliesime ekologiškumo, tvarumo temas, juk dirbsime su tokia natūralia, draugiška gamtai medžiaga. Edukacijoje iš  paruoštų gamtinių medžiagų dalyviai gamins pasirinktus šiaudinukus. Pagal sudėtingumo lygį pasirinks ir suvers įvairius reketukus, žvaigždeles. Šiaudinukais galima puošti Kalėdinę eglutę, Velykines kompozicijas, galima juos kabinti kaip dekoracijas. Puikiai tinka puošti erdves kalendorinėms ir valstybinėms šventėms. Edukacijoje ugdysite kruopštumą, kantrybę, raminsite sielą, o savo pagamintą dirbinėlį kiekvienas galės pasiimti.
Užsiėmimus veda tautodailininkė, sertifikuota šiaudinių sodų rišėja Julija Jauniuvienė.


Vilna neatsiejama nuo senovės lietuvių kasdienio gyvenimo, o veltiniai buvo labai naudojamas šaltomis žiemomis.
Vaikai bus supažindinami su vilnos keliu iki veltinio, veliant jį skirtingais metodais. Edukacijos metu vaikai pasigamins suvenyrinį gaminį iš vilnos.


Edukacija "Stiklo tapyba" – tai naujų potyrių kelionė. Išgaubtas stiklo paviršius, smulkus teptukas ir vitražiniai dažai leis pajausti naują piešimo lygį. Kiekvienas galės išsirinkti sau patinkančią tehniką ir išbandyti savo jėgas. Užsiėmimo metu sužinosite, kur galima pamatyti spalvoto stiklo meno kūrinių, išgirsite vitražų atsiradimo istoriją, susipažinsite su meistrų-vitražistų unikaliais darbais. Susipažinę su įvairiais tapybos ant stiklo būdais, tehnikomis ir stiliais susikursite unikalių meno kūrinį, kuri išsinešite!


Edukacija kalba apie mūsų identitetą. Edukacijos metu dalyviai skatinami permąstyti susiformavusį požiūrį apie tapatybės ribas: atsakyti sau, kas yra lietuviška, o kas ne, kas yra neliečiama, o kas kvestionuojama? Į šiuos klausimus padės atsakyti Dainiaus Liškevičiaus, Ksenijos Jaroševaitės, Šarūno Šimulyno, Leono Striogos, Petro Rimšos kūryba.
Žiūrėdami  D.Liškevičiaus videoperfomansą „Kleksas/ Restartas“ 2000, analizuosime kūrinį pagal pasiūlytą metodiką (ką jaučiu, ką matau, kaip tai interpretuoju).  Būtent videoperfomanso interpretacija tampa diskusijos objektu ir asmeninio požiūrio į meno kūrinį raktu.
Per meno kūrinio pažinimą bus plečiamas ne tik dalyvių kultūrinis laukas, ugdoma kultūrinė patirtis, bet pasiekiamas ir psichologinis efektas: dalyviai yra skatinami formuluoti ir reikšti savo nuomonę, išsakyti mintis, reflektuoti savo potyrius, emocijas. Meno kūrinys šioje edukacijoje yra tik priemonė arba forma savirefleksijai: kalbėdamas apie meno kūrinį, dalyvis iš esmės kalba apie save.
Siūloma edukacija  yra aukštos meninės ir kultūrinės vertės, joje naudojamos šiuolaikiškos raiškos ir komunikavimo formos, įtraukiančios visus veikloje dalyvaujančius. Jos metu pristatomi vieni garsiausi Lietuvos menininkai bei jų darbai. Edukacijos metu keliami nepatogūs klausimai skatina dalyvių kritinį mąstymą ir praplečia pilietiškumo suvokimo ribas.


„Skambesio stebuklas“  - tai muzikos ir aktualių šio meno kūrybos priemonių atskleidimas per meno renginį ir edukaciją. Atkreipiamas dėmesys į muzikos kultūrą bei jos raidą, mokslą ir filosofiją, meno raišką.  Renginio turinys skatina asmens atsakomybės ir vertingumo pojūtį. Kompozitorius demonstruoja skaitmeninių technologijų pritaikymą šiuolaikinės muzikos kūrime, kalba apie stygų teoriją, akustiką, muzikos simbolių alegorijas, garso fiziką ir meną.


Mąstau, jaučiu ir kuriu: pakeliaukim TARP pasakos eilučių

Ieškoma detektyvų komanda! Trumpa nusikaltimo istorija: „Trijų paršiukų” pasakos gyventojų kasdienybę sudrebino baisus įvykis – paslapčia iškirstas visas miškas! Kas galėjo pasiryžti tokiai klastai? Vilkas – juk jie visada pasalūniški nenaudėliai, o gal šį kartą pasidarbavo mažiausiai įtarimų keliantis darbštuolis paršelis, o gal nameliui tik šiaudų radusį paršelį užvaldo pavydas? Reikalavimai: tiriant šią byla svarbu pasitelkti kūrybiškumą bei kritinį mąstymą, pabandyti atsiriboti nuo išankstinių nusistatymų, taikliai išreikšti savo nuomonę ir pasiremti turimomis žiniomis bei patirtimis. Kokie gebėjimai ugdomi: dirbti komandoje, gebėti tinkamai perteikti ir priimti informaciją, kartu ieškoti daugiau nei vieno sprendimo būdo, atpažinti ir įvardyti nesusipratimų metu kylančius savo ir kitų jausmus, tinkamai reaguoti. Rezultatai: pastebėta, kad emocinė būsena turi įtakos mūsų veiksmams, kaip svarbu kritiškai įvertinti kylančias problemas, iš įvairių pusių pažvelgti į susidariusias situacijas ir atpažinti nusikaltimo – kyšininkavimo atvejus realiame pasaulyje. Mąstykim, jauskim, kurkim keliaudami TARP pasakos eilučių ir į literatūrą pažvelkim kaip į priemonę ir galimybę kūrybiškai ugdyti svarbiausius augančio žmogaus gebėjimus.


Edukacinis užsiėmimas "Medinis-burinis" 1-8 kl.

Kviečiame susipažinti su turtinga Kuršių marių regiono istorija ir tradiciniais mediniais buriniais laivais. Šio edukacinio užsiėmimo metu sužinosite, kaip statomi mediniai laivai ir kokios istorijos slypi už jų burių. Pamatysite ir išgirsite įdomius pasakojimus apie laivų statybą ir laivų įvairovę. Pasinerkite į Lietuvos jūrinę ir vidaus vandenų istoriją bei laivadirbystės amato tradicijas, vaikščiodami po Lietuvos medinio burinio laivyno angarą. Čia galėsite pažinti Lietuvos tradicinių laivų flotilę ir sužinoti, kodėl tradicinių laivų išsaugojimas yra svarbus kultūriniam krašto pažinimui bei pamario ir pajūrio regiono unikalumo išsaugojimui. Šis edukacinis užsiėmimas ne tik praturtins jūsų žinias, bet ir leis jas pritaikyti per patyriminę veiklą, suteikiant unikalią galimybę pažinti Lietuvos laivadirbystės paveldą iš arčiau ir išmėginti laivadirbystės procesus.