Edukacinė programa "Kai gimtosios kalbos Tėvas pasisodina ant kelių..."

Šakių rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Ar sutinkate, kad mūsų gimtoji kalba – gyvas, augantis, besikeičiantis organizmas? O jei sakytume, kad ji – kaip nuo kūdikio augantis žmogus? Kiek tada jai metų? Kur ji užgimė? Atvykę į gimtosios kalbos lopšio kraštą – Zanavykiją, sužinosite atsakymus į šiuos klausimus ir dar daugiau. Čia turėsite galimybę susipažinti su gimtosios kalbos Tėvo Jono Jablonskio asmenybe ir gyvenimu. Pakviesime pasisvečiuoti jo tėviškės sodyboje Rygiškių kaime ir Šakių viešosios bibliotekos Griškabūdžio padalinyje. Bibliotekoje ieškosite paslėptų pikantiškų prisiminimų apie J. Jablonskį, turėsite galimybę žaisdami mokytis: atkurdami kalbininko sukurtus naujadarus, bandydami atspėti, ką reiškia rečiau girdimi žodžiai, dalyvaudami viktorinoje. O gal patys tapsite jablonskiais ir išdrįsite sukurti naują žodį... J. Jablonskiui 2020 m. sukako 160 metų. Ar žinote, kokia buvo Lietuva tuo metu, kai jis dar buvo gyvas? Mes papasakosime, parodysime seniai seniai išleistas jo parašytas knygas, suteiksime galimybę išgirsti J. Jablonskį. Vaišės primins slapyvardžius, kuriais pasirašinėjo mūsų gimtosios kalbos Tėvas Jonas Jablonskis. Šmaikštaus jo būta...


Žiemos sodo-oranžerijos formų žaismas. Fraktalai.

Fraktalai - save atkartojantys, geometrinės formos dariniai, aptinkami tiek gamtoje, tiek kasdieninėje urbanistinėje aplinkoje. Pagrindinė fraktalų bendra savybė yra panašumas į save, t. y. išdidinta maža geometrinės struktūros dalis atrodo identiška didesnei daliai. Aplink mus pilna įvairių formų, įvykių: debesys, jūros bangos, kalnai, medžio žievė, koralai, žaibai, plytų sienos, žmogaus kraujotakos sistema ir kt. Visa tai – fraktalai. Šis edukacinis užsiėmimas skirtas padėti mokiniams pažinti ir suprasti fraktalinį pasaulį gamtinėje aplinkoje ir prisiliesti prie grafikos meno. Užsiėmimas vyksta įspūdingoje Žiemos sodo botanikos ekspozicijoje. Pradžioje edukatorė pristato video medžiagą, kurios pagalba mokiniai išsiaiškina, kas yra fraktalas, susipažįsta su platesnėmis fraktalų tyrinėjimo galimybėmis, sužino apie lietuviškų šaknų turintį prancūzų mokslininką Benoitą Mandelbrotą, kuris, tyrinėdamas fraktalus gamtoje, atrado naują matavimų formulę, leidusią pakeisti kompiuterinę grafiką. Vėliau vaikai plačiau susipažįsta su Žiemos sodo ekspozicija: tyrinėja, analizuoja augalus (papartį, araukariją, monsterą, brugmanciją,, bananmedį ir kt.), gyvūnus (vėžliukus, žuvis), koralų sienas, ieško pasikartojančių formų, raštų, nagrinėja struktūrą. Išsiaiškinę Žiemos sodo fraktalinių formų įvairovę, mokiniai atlieka praktinę užduotį: neįprastomis grafinės raiškos priemonėmis (šukomis, šakute, šepečiu) piešia fraktalus ant popieriaus lapo, t.y. sukuria bendrą grafikos darbą. Užsiėmimo metu plečiamos mokinių gamtinės, meninės žinios, skatinama kūrybinė saviraiška, lavinama vaizduotė.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Politinės satyros objektų spektaklis "Bitės ir pasiklydusi meška" ir edukacinis užsiėmimas

Politinės satyros objektų spektaklis "Bitės ir pasiklydusi meška". Istorija lyg ir paprasta: gražiame šilelyje gyvena bičių šeima. Dalijasi gėrybėmis su savo kaimynais ir ypač draugiškai sutaria su meškute. Gal ir toliau kaimynės besibičiuliutų, jei vieną dieną lyg griaustinis iš giedro dangaus į šilą nebūtų atbildėję ramybės drumstėjai –  triukšmingi svečiai, palikę po savęs šilo gyventojams vieną klastingą dovanėlę. Na ir prasidėjo...
Narpliodamas painią bičių ir meškos bylą Stalo teatras mėgina ieškoti tiesos. Parodyti jaunajam žiūrovui, kaip du draugai tampa priešais, o noras būti „pranašesniam“, „geresniam“ už kitus gali tapti pavojingas. Užduoda klausimus ir laukia atsakymų. Kas kaltas dėl meškos ir bitelių kivirčo? Kas nulėmė agresyvų anksčiau draugiškos meškutės elgesį ir kodėl taip sunku jai atleisti, pamiršti skriaudą ir nuoskaudas? Kodėl atminties laikas bėga daug lėčiau už gyvenimą? Net ir  jaunasis žiūrovas supras, kad ši istorija yra ne vien apie „bičių“ ir „meškos“ žūtbūtinį kivirčą. Ji ir apie tai, ką pastaruosius kelerius metus jaučia, kalba, kuo gyvena dažnas iš mūsų.  Kaip tyrai vaiko sielai paaiškinti, kas vyksta? Teatras seka istoriją žinodamas, kad kiekvienas ją iškoduos pagal savo gyvenimo patirtį, o tie, kas jos dar turi nedaug, įžvelgs įvykių priežastingumą. Bežodžiame kūno, judesio, neįmantrių daiktų, šviesų, gyvų garsų ir muzikos spektaklyje, kurį atlieka tikslus kaip laikrodis dviejų aktorių ir muzikos atlikėjo ansamblis, tragiška mūsų dienų istorija pasakojama žaismingai ir su humoru. Tai itin svarbu – juk juokas yra geriausias būdas apsiginti. Rekomenduojama vaikams nuo 5 kl.
Režisierė, dailininkė - Saulė Degutytė
Aktoriai - Saulius Čėpla, Balys Ivanauskas
Scenarijaus autoriai - Rūta Mėlynė, Liudmyla Zborovska (Ukraina)
Konsultantas - Donatas Jokūbaitis
Kompozitorius, atlikėjas - Gediminas ŽilysSpektaklyje taip pat skambės Marjano Pyrigo Pyrozhoko (Ukraina) kūrinių ištraukos.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Nuotolinis kino teatras! Lietuvių išeivių Amerikoje patirtys Sovietų Lietuvoje dokumentiniame filme “Kelionės namo” arba kas yra emigracija iš kitos pusės

Nuo šiol kino teatru gali tapti bet kuri mokyklos klasė arba bet kurio moksleivio namai, jei mokomasi nuotoliniu būdu! Jei turite kompiuterį (ar kitą įrenginį) bei interneto ryšį – kviečiame vadovėlį trumpam pakeisti į tikrus žmones ir jų tikras istorijas. Ramunės Rakauskaitės dokumentinis filmas “Kelionės
namo” – tai nuotaikinga, niekad kine nepasakota istorija apie pirmąsias Amerikos lietuvių akistatas su okupuota tėvyne. Ką
jautė ir matė atvykstantys – šiandien nepakartojama bei keista. Karo metais priverstiems palikti šalį filmo herojams įstrigo
nostalgiški, naivūs tėvynės vaizdiniai ir lūkesčiai. Tačiau atvykus jų laukė kitokia realybė! Ši grįžimo namo istorija atskleidžia praėjusios epochos dvasią, dviejų civilizacijų sandūrą, spalvingus herojus ir jų netikėtas patirtis. Tai įvadas į daugiašakę, egzistencines problemas keliančią temą – Antrąjį pasaulinį karą bei lietuvių padėtį šiame istoriniame laikotarpyje. Jis ne tik padės kompensuoti mokinių faktinių istorinių žinių trūkumą, bet leis pažvelgti į Lietuvos istoriją visai nauju rakursu, provokuos dabarčiai aktualias diskusijas, leis naujai permąstyti, “laisvės”, „tėvynės“, „tautos“, „patriotizmo“ ir kitas pamatines sąvokas. Susidomėjote? Užrezervuokite norimą laiką Kultūros paso sistemoje ir mes suformuosime ir atsiųsime jums nuorodą 24 val. prieš jūsų renginį. Atsidarote nuorodą ir štai – kino seansas prasideda ten, kur Jūs bebūtumėte! Filmo peržiūra suteikiama kartu su pagalbiniu dokumentu - paruoštu preliminariu
temų sąrašu, kuriuo galėsite pasinaudoti diskusijoms po seanso. Filmo anonsas: https://www.youtube.com/watch?v=ZKk0gDMLrD8

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


- Laivas paruoštas skrydžiui, - staiga nuskambėjo piloto Meneso balsas.
- Kur? - visi paklausė vienu metu.
- Į Tandadriką, - atsakė pilotas.
- O kas ta Tandadrika?
- Tandadrika – žaislų tėvynė, žaidimų planeta, - pasakė pilotas Menesas ir įlipo į kosminio laivo kabiną.
“Kelionė į Tandadriką” naujausias Vilniaus Kamerinio teatro spektaklis vaikams apie niekam nereikalingų, sulaužytų ir į sąvartyną išmestų žaislų kelionę ten, kur jie bus mylimi, reikalingi, sutaisyti ir globojami. Tačiau kelionėje patirti nuotykiai ir išmėginimai žaislus pakeičia labiau nei jie galėjo pasvajoti. O svarbiausia, kad kelionės metu, kai kas supranta esmių esmę – viskas prasideda nuo žiežirbų. Nuo žiežirbų įsiplieskia ne tik laužas po egle, bet ir draugystė.


Spektaklis „Kai žmonės vaidino Dievą...“ (išvažiuojamoji)

„Kai žmonės vaidino Dievą!.." - sukrečianti žydų genocido istorijos dalelė, patirta ir įamžinta trylikametės mergaitės. Tačiau tai pasakojimas pirmiausia apie paprasčiausios gyvenimo kasdienybės ilgesį visuotinės baimės fone. Apie viltį, meilę ir mirtį. Apie siaubą ir skausmą, kurį karo metais teko išgyventi įvairių tautų žmonėms. A. Frank istorija - ypatinga, kartu ir viena iš daugybės. 1942-iais Ana savo dienoraštyje rašė: „Man atrodo, kad trylikametės mergaitės pamąstymai bus niekam neįdomūs.“ Ji klydo. Jaunos žydaitės dienoraštis, rašytas Antrojo pasaulinio karo metais, buvo išverstas į 60 skirtingų kalbų, pagal jį sukurta keletas kino filmų, statomi spektakliai. XX amžiuje naciai taip įsijautė į dievų vaidmenį, kad jie nusprendė, jog vieni žmonės gali gyventi, o kiti - turi mirti, ir šį dievišką planą uoliai vykdė. A. Frank ir dar septyni „neverti gyventi“ žydai dvejus metus slapstėsi palėpėje įrengtoje slėptuvėje Amsterdame. Vaidinusieji dievus juos surado likus mėnesiui iki išvadavimo... Ana Frank - tai mergaitė, kurios istorija tapo milijonų neišgirstų istorijų iš holokausto balsu. Verta ateiti, nes bus linksma. Verta ateiti, nes bus liūdna. Verta ateiti, nes tai reikia prisiminti. Reikia ateiti, nes aktoriai į šį spektaklį sudėjo visą širdį. Verta ateiti, nes tai apie žmones. Apie mus.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Netikrų naujienų ir žinučių laboratorija – tai edukacinis užsiėmimas gimnazijos klasėms, kurio dalyviai ne tik susipažins su manipuliacijos informacija formomis ir pavyzdžiais, sužinos apie priemones, kuriomis galima būtų kovoti su dezinformacija, bet ir asmeniškai galės pasigilinti į netikrų naujienų kūrimą ir išbandyti garso naujienos falsifikavimą, nes asmenins prisilietimas prie tokio pobūdžio veiklos pagilina suvokimą, kaip išties ne itin sudėtinga falsifikuoti žinias ir todėl reikia būtent atsargiems ir kritiškai vertinti gaunamą informaciją. Klasės mokiniai pasidalins į nedideles komandas, kurs savo žinutes aktualiomis temomis, įrašys jas akustinėje budelėje, o po to bandys sufalsifikuoti (pakeisti prasmę) vienos iš kitų komandų žinutę, taip suprasdami patys ir parodydami kitiems, kad nuo informacijos falsifikavimo niekas nėra apsaugotas, o netikroms žinutėms kurti nereikia ir aukščiausių technologijų. Užsiėmimo dalyviai naudosis nacionalinės bibliotekos Medijų dirbtuvių patalpomis, technika ir technologijomis. Išbandys save garso diktorių ir garso įrašų montuotojų, informacijos detektyvų vaidmenyse.


Ar viską žinai apie drugelius? (išvažiuojamoji)

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Edukacijos metu moksleiviai sužinos įdomių faktų apie drugius, įspūdinga jų įvairovę (drugių rekordai, „vitražiniai“ kiaušinėliai, „auksiniai“ kokonai, vikšrai „kaktusiukai“, garsą skleidžiantys suaugėliai,...), gyvenimo ciklą, vaidmenį žmogaus gyvenime. Ieškos atsakymų į klausimus: Kuo panašūs ir kuo skiriasi drugys ir mažiausias paukštis? Ar drugys turi balsą? Praktinėje dalyje moksleiviai derins gamtines žinias su kūryba – gamins drugelius, su kuriais galės žaisti, vaidinti ar jais pasipuošti klasę. Vyresnių klasių moksleiviai gamins judantį/mechaninį drugelį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Spektaklis „#beskambučio“ – tai atvirumo pamoka, vykstanti įvairiose Lietuvos mokyklų erdvėse. Spektaklis kviečiantis ne į teatrą, bet atvažiuojantis pas mokinius, jų tėvus ir mokinius. Aktorius ir režisierius Paulius Tamolė nusprendė sukurti spektaklį truputį vyresnei auditorijai – paaugliams. Šiai amžiaus grupei spektaklių teatrų repertuaruose labai nedaug. „Prieš kurdami „#beskambučio“ darėme tyrimą, bendravome su mokyklų bendruomenėmis, mokiniais, norėjome parinkti temas, kurios būtų „jų“, juos domintų, įtrauktų. Todėl nusprendėme spektaklį kurti mokinių teritorijoje – mokykloje, bet ją padaryti šiek tiek kitokią, neatpažįstamą, netikėtą“, – sako režisierius. Bevažinėdami po mokyklas menininkai sako pastebėję atvirumo stygių jose. Dalintis savo asmeninėmis istorijomis spektaklyje ir taip skatinti pokyčius Paulius Tamolė pakvietė įvairių kartų aktorius. autrią istoriją papasakojusi aktorė Kamilė Petruškevičiūtė už vaidmenį šiame spektaklyje buvo apdovanota 2017 m. „Auksiniu scenos kryžiumi“.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Kokia informacija apie seniausius muzikos instrumentus rasta tyrinėjant Vilniaus Žemutinės pilies teritoriją? Kaip šie instrumentai skambėjo ir kas jais grojo? Ką apie muziką pasakoja muziejaus eksponatai? Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti su muzika, skambėjusia XV–XVII a. valdovo dvare. Per edukacinį užsiėmimą, gavę specialiai parengtą garsų žemėlapį, dalyviai, vedami edukatorės, keliaus po muziejų ir ieškos skambančių eksponatų. Apžiūrės instrumentą, kurio skambesys primena upelio čiurlenimą, išbandys rūmų menių akustiką, išgirs kūrinių, kuriuos kūrė ne tik į Lietuvą atklydęs klajojantis muzikantas Osvaldas fon Volkenštainas (Oswald von Wolkenstein), bet ir Lietuvos didžiųjų kunigaikščių bei Lenkijos karalių Žygimanto Augusto ir Vladislovo Vazos rūmų muzikantai. Taip pat sužinos, kaip ši muzika išliko iki šių dienų. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo meninio ugdymo (muzikos) programą.


„Vaiko protas slypi jo pirštų galiukuose“ – mokslo nustatyta, kad smulkiosios motorikos lavinimas gerina ne tik pirštų, plaštakos, riešo, rankų ir akių koordinaciją, ugdo dėmesį, atmintį, skatina susikaupimą, kantrybę, bet ir stimuliuoja kalbos raidą. Užsiėmimo dalyviai sužinos dailyraščio atsiradimo istoriją Rytų šalyse, bus supažindinti su seniausiomis rašymo priemonėmis naudotomis Lietuvos mokyklose, Tarpukariu Lietuvoje leistais dailyraščio lavinimo leidiniais, rašymo taisyklėmis, rašto svarba kasdieniniame gyvenime. Stebėdami edukatoriaus veiksmus ekrane, demonstruojamus dailyraščio pavyzdžius bei atlikdami užduotis moksleiviai lavins smulkiąją motoriką, mokysis atidumo stebėdami ir atkartodami rašybos ženklus, bus skatinami mąstyti taisyklingai rašyti, laikytis vienodo raidžių dydžio ir krypties, dailiai jungti raides ir įskaitomai rašyti žodžius. Veiklos metu pristatomi lietuviški rašmenys, jų naudojimo tradicijos stiprins vaikų tautinį identitetą, estetinį skonį.


Kino teatras "Dainava" pristato naujieną regione ir kviečia į kino edukacijas. Pristatome daugiau nei 60-ies filmų programą paruošiamųjų - 12 klasių moksleiviams, kuriuose nagrinėjamos vaikams ir jaunimui aktualios temos, moksleiviai supažindinami su nekomerciniu kinu, įvairiomis kultūrinėmis, istorinėmis, socialinėmis patirtimis, mokomi jas pažinti, suprasti ir vertinti.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


„Vienas, vienas… Ar girdite? Vienas, vienas...”. Domitės kaip tarpusavyje komunikuoja ir informaciją perduoda kariai? Norite patys išmokti komunikuoti neverbaliniu, morzės abėcėlės ar fonetinės abėcėlės būdų? Norite susipažinti su Lietuvos kariuomenėje ir NATO alianse naudojama karine technika? Tą galite padaryti atvykę į Karo Technikos ekspoziciją ir sudalyvauti edukacinėje programoje „Nebūk be ryšio”. Edukacinė programa, skirta 5–12 klasių mokiniams. Šioje edukacinėje programoje komandinio darbo metu tapsite ryšininkais ir atlikdami įvairias užduotis ugdysite komandinį darbą, kuris yra svarbus tiek kariuomenėje, tiek civiliniame gyvenime.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Edukaciniame užsiėmime Jaučio trobelė vaikai supažindinami su mistiškuoju lėlių teatru. Kas atgaivina lėlę, kaip lėlė geba judėti ir kalbėti. Drauge atskliesime lėlių teatro paslaptis: pasigilinsime į istoriją, lėlių valdymo būdus, iš ko lėlės gaminamos, kas jas kuria. Po to, išklausysime Lietuvių liaudies pasaką "Jaučio trobelė", vaikai pasirinks vaidmenis ir po trumpos repeticijos patys sukurs lėlių spektaklį pagal girdėtą pasaką.


Spalvos, spalvos, spalvos (Nuotolinė paslauga)

Nuotolinio užsiėmimo metu moksleiviams pateiksime pavyzdžių kaip spalvų mokslas susijęs su kitais mokslais – fizika, chemija, optika, psichologija ir matematika. Moksleiviai sužinos, kad spalva yra šviesos reiškinys ir kad I. Niutonas jau 17 a. panaudojo trikampę prizmę, kuri baltos šviesos spindulį išsklaidė į spalvų spektrą, vadinamą dispersija. Moksleiviai supras, kad be šviesos jokios spalvos nėra ir, kad daiktų spalva priklauso nuo jų savybės absorbuoti skirtingo stiprumo šviesą. Daugelis žmonių apibūdina spalvas labai subjektyviai ir netiksliai, todėl moksleiviams atskleisime vokiečių fiziko H. fon Helmholco (Hermann von Helmholz) atrastus tris bendrus požymius, kuriuos turi visos spalvos: toną, šviesumą ir sodrumą. Šitie trys požymiai tebėra svarbūs ir šiandien. Na, o didysis poetas Getė (Johan Wolfgang von Goethe) siekė sukurti tokią spalvų teoriją, kuri būtų humanistinė ir artima menininkams. Jo pasaulėžiūra ir subjektyvus pajutimas padėjo atskleisti psichologinį spalvų poveikį žmogui ir suformavo savotišką spalvų psichologiją. Pristatyti psichologines spalvų charakteristikas ir jų poveikį žmogui leis žinomo mokslininko M. Liušero (Max Luscher) testų rezultatai. Praktinės spalvinės užduotys lavins ir gilins moksleivių spalvos suvokimą.


Kino pamoka 5-12 kl.– tai netradicinė pamoka, kurios metu vaikai mokysis į kiną žiūrėti ne tik kaip į pramogą, bet ir atrasti filme užkoduotas režisieriaus žinutes, aptars filmavimo stilių bei filme atskleistas temas. Prieš kino seansą pasiūloma tema, į kurią reikėtų atkreipti dėmesį žiūrint filmą, užduodami su ja susiję klausimai, skatinant moksleivių atidumą bei kritinį mąstymą. Po filmo moksleiviai kviečiami į interaktyvią diskusiją. Diskusijų temos aktualios, nes jos atliepia Jungtinių Tautų iškeltus tikslus. Mokiniai kviečiami aptarti iškeltas problemas, sprendimų, pasirinkimų galimybes, bei filmavimo stilių, kūrybiškai atsakinėti į klausimus, diskutuoti, argumentuoti savo nuomonę. Skirtingi filmai rodomi skirtingoms amžiaus grupėms. Filmų sąrašas nuolatos pildomas ir atnaujinamas (jį galima rasti https://www.garsas.lt/vaikams-ir-jaunimui/kino-pamokos/ bei http://www.mokausiiskino.lt/puslapiai/7/filmu-programa internetinėse svetainėse). Su 5-8 klasių moksleiviais aptariamos patyčios ir jų priežastys, vaikų tarpusavio bendravimas, santykiai su suaugusiais, smurtas prieš vaikus, proto ir emocijų darna, šeimos samprata ir šeiminės problemos, savęs pažinimo svarba, kultūrinis identitetas, patriotiškumas ir pilietiškumas, valstybės tarnautojų sąžiningumas, kultūriniai skirtumai. 9-12 klasių moksleiviai diskusijoje nagrinės savojo tapatumo paieškas, kultūrinį identitetą, aptars emocines žaizdas, psichologinius kompleksus, kaip jie veikia asmenybę bei kaip iš jų išsilaisvinti, lytinio tapatumo suvokimą, atsakingą lytinį elgesį, gyvybės sampratą, atsakomybę už kitą asmenį, visuomenės įtaką paauglių sprendimams, neteisėtą žmonių išnaudojimą, nusikalstamumą, nelegalų įdarbinimą, žmonių santykius su valstybe ir pagarbą jai, kovą dėl teisingumo, institucijų skaidrumą, netikrų žinių fenomeną bei sąmoningą vartojimą.


Lėlių teatras Vilniuje veikia jau nuo 1958 metų ir nuo to laiko jis esti lėlių teatro istorijos ir technologijos širdis. Programos
koordinatorius - lėlininkas Rimas Driežis, atveria duris į šešėlių teatro užkulisius ir dalinasi savo patirtimi kuriant vieną
seniausių spektaklio būdų. Vaikams bus papasakota kaip ir kodėl atsirado šešėlių teatras, jie bus paskatinti sukurti savo
personažus ir paleisti juos į sceną improvizuotam vaidinimui. Bus aiškinama ne tik apie kūrybinę, bet ir techninę pusę.


Spektaklis „Tūla, arba esame okupuota šalis“

Spektaklis „Tūla arba esame okupuota šalis“ Alytaus miesto teatre sukurtas 2012 m. Režisierė ir inscenizacijos autorė Loreta Liausaitė į sceną perkėlė vieną gražiausių lietuvių meilės ir geriausiu vadinamą rašytojo Jurgio Kunčino romaną „Tūla“ Šiame kūrinyje atskleidžiama fatališkos meilės tema, chaotiška, nuopuolių pilna autoriaus gyvenimo linija. Tai tikra istorija apie meilę , turinčią begalę spalvų ir apibūdinimų – valkatiška ir dieviška, purvina ir tyra, girta ir sąmoninga, nuščiuvusi ir klykianti, pūvanti ir išsiskleidusi. Kūrinio kalba labai vaizdinga, tuo pačiu realistiška, tad ir vaizdai teatro scenoje atspindi realybę, kuri supo autorių. Ir jeigu šiandienos jaunas žiūrovas jų nėra matęs realybėje, tai gali piešti vaizduotėje arba nuspręsti savo akimis bent dalį tos istorijos pamatyti netolimoje ateityje. Spektaklyje įkomponuotos vaizdo projekcijos praplečia scenos priemonių arsenalą, o autorinė Eugenijaus Kanevičiaus muzika papildo kūrinį, kurdama ano laikmečio nuotaiką. Įtaigus spektaklis „Tūla arba esame okupuota šalis“ įtraukia žiūrovą, atveria jo emocijas, sukuria erdvę vaizduotei ir būsimoms diskusijoms bei aptarimui. Tai galimybė kelti kultūrinį išprusimą bei gebėjimą analizuoti kūrinį, pasitelkus skirtingas meno rūšis ir priemones. Jurgio Kunčino romanas yra įtrauktas į moksleivių literatūros programas, dažnai autoriaus kūryba būna analizuojama baigiamųjų egzaminų temose, todėl šis spektaklis gali būti puiki mokomoji priemonė. Spektaklis ugdo kultūrinį jauno žmogaus sąmoningumą, įvairių kūrybinių idėjų, patirties ir emocijų raiškos svarbą ir skatina tobulinti visą gyvenimą trunkančią mokymosi kompetenciją. Taip ugdomas žiūrovo poreikis lankytis teatre, kuris būtų svarbus visą gyvenimą.


Virtualus literatūrinis susitikimas „Kaip kuriami istoriniai komiksai“ (Nuotolinė paslauga)

Nuotolinio susitikimo metu iliustruotoja ir komiksų kūrėja Lina Itagaki parodys ir papasakos kokius istorinius komiksus yra sukūrusi. Trumpai pristatys daugybę apdovanojimų sulaukusią knygą „Sibiro haiku“. Plačiau papasakos apie albanišką komiksą (kuris šiemet bus išleistas lietuviškai pavadinimu „Prieš srovę“): kaip jį kūrė (nuvykus į Albaniją rinko pasakojimus, medžiagą, nuotraukas); kodėl šiame komikse visi žmonės atrodo kaip žuvys; kokių įdomių sąsajų galima įžvelgti Lietuvos ir Albanijos istorijoje. Išsamiausiai bus pristatytas paskutinis Linos Itagaki nupieštas komiksas apie skulptorių Vincą Grybą „Grybo auksas“. Lina parodys ir papasakos kaip atrodo visas darbo procesas, kiek daug dokumentinės medžiagos reikia surinkti ir perpiešti, kaip tekstas virsta piešiniu, taip pat trumpai pristatys pačią skulptoriaus gyvenimo istoriją. Šio susitikimo metu moksleiviai ir mokytojai pamatys, kad komiksai gali būti labai įvairūs, kad jie gali pasakoti ir labai rimtas istorijas, kad juos galima įtraukti ir į mokymo programą, nes komiksai ugdo kūrybiškumą, teksto ir piešinio suvokimą, o istoriniai komiksai - moko istorijos. Susitikimo metu bus galima bendrauti su iliustruotoja Lina Itagaki, užduoti klausimus ir sužinoti viską, kas domina apie jos darbo ypatumus.


Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Kasdieniai susidūrimai“ (Nuotolinė paslauga)

Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Kasdieniai susidūrimai“ – tai 4 trumpieji filmai, pasakojantys Lietuvos ir visos Europos jaunimui aktualias temas, skatinančias atvirą pokalbį socialinėmis temomis. Šiuolaikinis jaunimas kviečiamas pasinerti į ironijos, romantiškų jausmų ir nostalgijos kupinus gyvenimus. Keturiose istorijose apstu komiškos ir sukrečiančios realybės atspindžių, artumo paieškų, kasdienių pralaimėjimų. Čia keliami klausimai, kodėl taip sunku mylėti, ko (ne)vertos asmeninės svajonės bei kas padeda jaunam ir nuo pasaulio neteisybės kenčiančiam jaunuoliui augti ir tikėti. Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Kasdieniai susidūrimai“ siekiama ne tik populiarinti lietuvišką kiną ir pristatyti lietuvių kūrėjų darbus, bet ir skatinti mokinių kritinį mąstymą, kultūrinių, socialinių ir emocinių patirčių įvairovę bei įdomias diskusijas aktualiomis filmų temomis. Filmų programa rodoma saugioje internetinėje platformoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


"Galiu kitaip: kalbantys filmai, garsinės ir liečiamos knygos"

Edukacija „Galiu kitaip“ – tai ne tik pokalbis su vaikais, bet ir patirtys, vedančios į kitokio galėjimo žmonių pasaulį, atveriančios didesnį supratimą, girdėjimą, susikalbėjimą. Kas yra taktiliniai paveikslai ir taktilinės knygos? Kodėl skaitymo sunkumus patiriančiam draugui reikia garsinių knygų? Kaip jis jaučiasi, kai tenka skaityti prieš klasę? Kaip disleksiją turintis draugas mato raides ir tekstą? Kaip atrodo kino filmai (pvz., „Šuns tikslas“) neregio akimis ir kaip garsinis vaizdavimas gali atverti nematančiam draugui visai kitokią kino patirtį – visa tai ir dar daugiau sužinosite, pasirinkę edukaciją „Galiu kitaip“. Prisiliesime prie savo jausmų, kurie kyla susidūrus su kitokio galėjimo žmonėmis, ir mokysimės kurti atsakingai. Tvariai. Aiškiai perteikti norimą žinutę, emociją bei vaizdą. Perteikti taip, kad mūsų sukurtas produktas būtų prieinamas kuo platesnei visuomenės grupei. Mokysimės kurti ateitį, kuri palanki visiems. Šią edukaciją tau praves Lietuvos aklųjų bibliotekos, kuri rūpinasi visais, negalinčiais skaityti įprastai, komanda. Ši biblioteka, veikianti vedina vizijos, kad skaityti galėtų visi – lyderė Lietuvos bibliotekų lauke, kai kalbama apie įtrauktį ar galimybių atvėrimą tiems, kuriems būdingas kitoks galėjimas. Arba – negalia. Bet mums labiau patinka sakyti „kitokio galėjimo žmonės“, nes mes visi galime, tik skirtingai. Sužinok apie kitokį galėjimą. Sužinok, kaip gali padėti ir prisidėti!

Ukmergės r. sav.; Šiaulių m. sav.; Panevėžio m. sav.; Kauno m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Edukacija „Užgavėnių kaukių gamybos dirbtuvėlės"

Pasiruoškime linksmiausiai metų šventei – Užgavėnėms. Išvykime žiemą iš kiemo!!! Pirmoje edukacijos dalyje parodysime smagų filmuką, kaip švenčiamos Užgavėnės. Vaikai išgirs, kodėl deginama Morė, kituose regionuose vadinama Kotrė, Magdė..., ko nepasidalina Kanapinis su Lašininiu ir kodėl per Užgavėnes valgomi blynai ar kiti tradiciniai Užgavėnių valgiai. Pasiklausysime Užgavėnių dainų, sutartinių. Antroje, kūrybinėje - praktinėje dalyje, naudodami vienkartines popierines lėkštutes, moksleiviai gamins spalvotas, nuotaikingas ir išraiškingas kaukes. Tai labai smagus kūrybinis darbas, lengvai formuojamos raukšlės, dideli skruostai ir atsikišusi nosis. Kaukė bus klijuojama, dažoma dažais, tad patys moksleiviai kurs jos nuotaiką. Su tokia kauke vaikai drąsiai galės keliauti gąsdinti žiemos.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Vaikai dunda, žemė bunda“ supažindina su daugelio XIX–XX a. I p. Lietuvoje gyvenusių vaikų užsiėmimu – senoviniais žaidimais, ir šiuos lydėjusiomis tradicijomis bei muzikavimu. Aukštaitiškos sodybos kieme moksleiviai žais judrius, greitus, ištvermės, sumanumo, reakcijos ir fizinių jėgų reikalaujančius senoviškus vaikų žaidimus. Žaisdami mokysis komunikuoti, pastebėti draugą. Užsiėmimo dalyviai sužino, kokia buvo vaikų kasdienybė, kokie buvo pagrindiniai darbai, kaip linksminosi, dėl ko liūdėjo. Dirbdami vaikai ne tik vargo, bet ir buvo sugalvoję įvairių žaidimų, dainavo, muzikavo. Apie muzikines tradicijas Lietuvoje pasakos kerdžius (vyresnio amžiaus samdomas kaimo piemuo), jo pasakojimą lydės autentiški ganymo muzikos instrumentų garsai. Programos dalyviai susipažins su tradiciniais garsiniais ganymo įrankiais, kokiomis aplinkybėmis buvo naudojami vieni ar kiti, išgirs, kaip skamba populiariausi to meto muzikos instrumentai. Atsižvelgiant į dalyvių amžių, numatoma išsamiau aptarti vaikų tradicinio muzikavimo istoriją, muzikos instrumentų grupes. Žaidžiama pasiturinčio aukštaičio ūkininko sodybos erdviame kieme (esant blogam orui - klojime). Judrieji tradiciniai žaidimai yra smagūs, aktyvūs, reikalauja kūrybingumo, greitos orientacijos, lengvai improvizuojami ir turi griežtas taisykles. Dažniausiai yra susiję su piemenų pramogomis, nes poreikis žaisti šiuos žaidimus piemenų 6-12 m. amžiuje yra labai didelis. Panaudodami lazdas, akmenis, akmenėlius, lentas, lankus, virves, kerepėtus, medžio stuobrius, piemenys sugebėdavo organizuoti savo žaidimus. Dauguma užsiėmimams naudojamų priemonių pagamintos muziejuje, iš parankinių mežiagų. Apie visa tai, ir dar daugiau, sužinosite atvykę į Arklio muziejaus edukacinę programą „Vaikai dunda, žemė bunda”.


Robotukas per ketverius metus jau gerokai "paaugo", įgijo patirties ir jaunesnį broliuką robotuką Luką, daug ko išmoko - taip pat ir juokauti. Jo vardą žino jau virš 35.000 vaikų visoje Lietuvoje. Tukas ir toliau išlieka vieninteliu Lietuvoje tikru „gyvu“ robotu, vykstančiu pas vaikus į ugdymo įstaigas. Todėl vieniems mokiniams siūlo susitikti dar kartą, su likusiais - susipažinti ir susidraugauti. Naujoje edukacijoje Robotukas Tukas palies aktualią humoro ir patyčių santykio temą. Kad Robotukas pats savaime atrodo linksmai ir net juokingai - sutinka visi jį matę vaikai. Tačiau kad jis moka ne tik juokauti, bet ir kartu nagrinėti rimtą temą – juokavimą ir patyčias, nežinojo niekas. Skirtumai tarp juoko ir pajuokos, pikto juoko ir ironijos, sarkazmo ir žeminimo - visa tai yra labai svarbu paaiškinti vaikams. O nuo suaugusiųjų pamokslų pavargusiems vaikams Robotuko Tuko žodžiai skambės kaip niekada įtikinamai. Edukacijoje, kuri truks kaip ir pamoka - 45 minutes, bus visko - rimtų klausimų ir atsakymų, komiškų ir realių gyvenimiškų situacijų. Pamatykite Robotuką kitokį - leiskite jam tobulėti kartu su vaikais, juk robotai tampa neatsiejama šiuolaikinio gyvenimo dalimi ir turėti juos kaip geriausius draugus yra svarbu. Robotuko dialogas su vaikais ir vedėju, rimti aktualūs klausimai ir netikėti atsakymai, šypsenos, juokas, Tuko neįtikėtinas gebėjimas pasijuokti iš savęs, juokingos situacijos ir laimingi mokinukai - visa tai naujoje edukacijoje Robotukas Linksmai. Pasitelkdami naujausias technologijas mokysime vaikus pozityvumo, optimizmo ir humoro - kartu su Robotuku Tuku. O vaikai atsidėkos gera nuotaika ir teigiamomis emocijomis – tiek vedėjui, tiek lydintiems pedagogams. Įsileiskite Robotuką ir jo išskirtinį humorą į vaikų širdis ir tegul visą edukacijos dieną jūsų mokykloje tvyro linksma atmosfera. SVARBU: su edukacijomis į mokyklą atvykstama, jei per dieną susidaro 4-6 klasės.


Užsiėmimas vyksta atsinaujinusiame Šiaulių istorijos muziejuje, specialiai edukacijoms pritaikytoje erdvėje - ,,Archeologijos dirbtuvėse". Dirbtuvės įrengtos temą atitinkančioje aplinkoje -  istorijos ekspozicijos archeologijos dalyje, cokoliniame pastato aukšte. Tai leidžia užsiėmimo dalyviams ne tik susipažinti su archeologija per pasakojimą ir praktinę užduotį, bet ir pamatyti tikrus archeologinių kasinėjimų metu rastus ir ištirtus eksponatus iš pačių seniausių laikų.  Edukacija ,,Archeologiniai kasinėjimai" - tai siekis parodyti, kad informacija apie šį mokslą lengvai pasiekiama, populiarinama visuomenėje, noriai dalijamasi naujais atradimais, kurie yra neišsemiami kaip ir turtinga mūsų krašto istorija.
Užsiėmimo metu susipažinsime su Šiaulių krašto priešistore, šiam kraštui būdingais kultūriniais sluoksniais, ekspozicijoje išvysime, kokius įrankius naudojo pirmieji, prieš maždaug 12 tūkstančių metų į šiuos kraštus atkeliavę žmonės, neolito laikotarpiu naudotas žemdirbystės technologijas, bronzos amžiaus žalvario lydinius bei V a. pr. Kr. pradėtą iš vietinės pelkių rūdos lydyti geležį.
Gyvai pamačius profesionalių archeologų iškastus ir ištirtus radinius edukacijos dalyviai bus įkvėpti patys išbandyti šio darbo procesą. Pasirinkę norimą tyrinėti plotelį inscenizuotose perkasose (dėžutėse su radiniais, užpiltais smėliu) su edukatoriaus pagalba, mentele ir šepetėliu dalyviai kasinės ir analizuos aptiktus atsitiktinius radinius, diskutuos, kas tai per objektai, mėgins priskirti juos atitinkamam istoriniam laikotarpiui.


Bendramoksliai. Pokalbių svetainė (Nuotolinė paslauga)

Menininkės Brigitos Kasperaitės integruota pamoka „Pokalbių svetainė“ skirta kritiška įvertinti socialines medijas bei savęs kaip medijų dalyvio suvokimą bei pažinimą. Pasitelkiant LARP (liet. gyvo veiksmo vaidmenų žaidimas) formatą, pokalbių kambarį ir socialinių medijų platformų
(Instagram, Snapchat ir t.t.) veido filtrus bus reflektuojama apie identiteto kūrimą, perkūrimą ir savi-reprezentaciją. Užsiėmimas kurtas remiantis naujausiu Brigitos kūriniu „big loving eyes“ (liet. „didelės mylinčios akys“), kuriame kalbama apie dideles akis, kurios myli „turinį“.
Brigita Kasperaitė (g. Kaune) – studijavo Vilniaus dailės akademijoje kur įgijo medijų meno bakalauro ir magistro laipsnius, Stokholmo karališkajame dailės institute, Neapolio meno akademijoje ir Leipcigo aukštojoje grafikos ir meno mokykloje. Šiuo metu ji gyvena Leipcige. Menininkės praktika koncentruojasi ir permąsto mūsų kasdienes vizualines kultūras.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Fantaziją paversti realybe, kurti laikui nepavaldžius šedevrus, ieškoti naujų architektūrinių augalų komponavimo sprendimų – toks buvo Prancūzijoje gimusio kraštovaizdžio architekto Eduardo Fransua Andrė pašaukimas ir gyvenimo aistra. Šis iškilus Prancūzijos kraštovaizdžio specialistas ir botanikas E. Andrė XIX a. pabaigoje - XX a. pradžioje sukūrė apie 100 parkų Prancūzijoje, Anglijoje, Danijoje, Liuksemburge, Olandijoje, Belgijoje, Šiaurės Afrikoje, Šiaurės ir Lotynų Amerikoje ir kitose pasaulio šalyse. Šio žinomo kūrėjo dėka, kurį į Lietuvą atvykti pakvietė grafai Tiškevičiai, Trakų Vokės parkas ir šiandien laukia stebindamas savo istorija, architektūra, augalų ekspozicija. Edukacinės kelionės metu kviesime tyrinėti parko augmeniją, surasti tam tikrus architektūros ir gamtos objektus. Žaisdami ir atlikdami užduotis išžvalgysime parko kampelius ir savo žemėlapyje pažymėsime įdomybes, surasime palėptas užuominas, įveiksime labirintą. Kviečiame malonų pasivaikščiojimą paversti atradimo ir pažinimo džiaugsmu, o edukacinėse dirbtuvėse susikurti herbariumo žiedais ir žolynais dekoruotą knygos skirtuką.


Medžio raižinio paslaptys. Per šį edukacinį užsiėmimą susipažinsime su viena seniausių grafikos technikų – medžio raižiniu ir išbandysime spausdinimą naudodami jau paruoštas, profesionalios dailininkės sukurtas medžio lenteles. Raižinys – viena seniausių meno formų. Pirmieji raižiniai aptikti ant priešistorinių archeologinių radinių. Pirmi autentiški atspaudai buvo budistiniai tekstai, išraižyti medyje ir atspausti Tolimuosiuose Rytuose. Vakarų Europoje medžio raižymo technika iš pradžių spausdintos žaidimo kortos, šventųjų paveikslėliai, taip pat pirmosios spausdintinės knygos. Seniausi Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje sukurti grafikos kūriniai – tai Pranciškaus Skorinos išleistų knygų iliustracijos, atliktos medžio raižymo technika. Paprastai buvo raižoma ant minkšto medžio išilginių lentų, vėliau pradėtos naudoti kietesnės skersinio medžio lentos – tai leido išraižyti smulkias detales. Medžio raižinio technika buvo populiari lietuvių liaudies meno tradicijoje. Meno raižinys įsitvirtino ir profesionalioje dailėje, o tokie menininkai kaip XIX a. gyvenęs Vincentas Smakauskas ar XX a. kūrę Vytautas Kazimieras Jonynas, Jonas Kuzminskis, Viktoras Petravičius, Rimtautas Gibavičius sukūrė daug puikių kūrinių. Edukacinio užsiėmimo metu apžiūrėsime medžių raižinių atspaudus, rodomus Vilniaus paveikslų galerijos ekspozicijoje. o praktinė užsiėmimo dalis padės geriau suvokti medžio raižinio ir jo atspaudo sukūrimo procesą.


Programa "Spalvotų šešėlių teatras" įgyvendinama pasitelkiant grafoprojektoriaus techniką. Virtualios kelionės ekrane metu žiūrovas – veiksmo dalyvis gali ir pats „virtualiai“ keliauti, naudodamasis tuo, ką turi po ranka – savo piešiniais, įvairių pasaulio šalių skaidrėmis, įvairiomis medžiagomis – vandeniu, smėliu, smulkiais objektais. Į veiksmą jis gali įsilieti ir gyvai jį įgarsindamas savo balsu ar įvairiais jam pasiūlytais instrumentais.
1.Taikant dailės terapijos metodus kiekvienas dalyvis nusipiešia savo autoportretą.
2. Taikant dailės terapijos metodus kiekvienas dalyvis nusipiešia svajonių šalį, į kurią nori nuvykti.
3. Kiekvienas išsirenka jam patinkantį muzikos instrumentą.
4. Kiekvieno dalyvio portreto pristatymas ir jo “virtuali kelionė į svajonių šalį”, demonstruojama kūrybinių dirbtuvių vedėjo, pasitelkus grafoprojektorių ir įvairius objektus. Tuo metu portreto autorius įgarsina savo virtualią kelionė instrumetu ir pagal poreikį balsu.
5. Portreto autorius pakviečiamas prieiti arčiau prie ekrano ir judėdamas kūnu ( plaukimas, važiavimo vaizdavimas, šaltis, karštis ir t.t. pagal “kelionės” poreikius) dalyvauja savo kelionėje. Gali būti pakviečiami kiti dalyviai į pagalbą ( “skęsta”, “šoka” ir t.t.).
6. Aptarimas- dalinamasi “kelionių” įspūdžiais, kilusiomis emocijomis.
Paslaugai įgyvendinti reikalinga tamsi patalpa ir lygi, šviesios spalvos siena.


Pasvale krašta sakmių į legendų suvaidinioms

Šios programos metu ekspozicijų salė tampa „lėlių teatru". Edukatorė vietine aukštaičių tarme papasakoja lankytojams sakmę ir pasiūlo patiems ją suvaidinti. Lankytojai tampa aktoriais, režisieriais... Kūrybinei užduočiai pasitelkiamos rankinės ir lazdelinės lėlės, su kurios po vaidinimo dalyviai turi galimybės įsiamžinti!


Etno kilimo raštuose gamta, tautosaka, aprėdai (Nuotolinė paslauga)

Biržų rajono savivaldybės Jurgio Bielinio viešoji biblioteka

Tautosaka – neatsiejama mūsų kultūros, tautinio tapatumo dalis ir jos atspindys. Norint suprasti lietuvių tautosaką, prieš akis reikia turėti senojo kaimo žmogaus gyvenimą: jį supančią gamtą, jo darbus, papročius, mąstyseną, aprėdus. Užsiėmimo metu dalyviai susipažins su karstinio regiono gamtiniais ypatumais ir etnokultūra. Pateiksime įdomios informacijos apie įspūdingą gamtos darinį – karstinę įgriuvą, papasakosime legendą apie Karvės olos atsiradimą. Tautosakos pagalba mindami mįsles, išklausydami pamėgdžiojimus, būrimus, žaisdami virtualią patarlių dėlionę, klausydami lietuvių liaudies pasakos „Sigutė“ dalyviai gebės suprasti žmogaus ir naminio gyvulio (karvės) ryšį. Kalbėdami apie Aukštaitijos regiono tautinio kostiumo pagrindinius bruožus, išskirtines detales, užkoduotus raštus juostų ornamentikoje, susipažins su Aukštaitijos regiono moterų ir vyrų aprėdų savitumu. Kurs tautinį kostiumą pasakos personažui – Sigutei. Pasinaudodami ornamentų šrifto lentele ant juostos / knygos skirtuko mokiniai gebės užrašyti /užkoduoti savo vardą.


Parengti šią edukaciją paskatino Rokiškio krašto muziejaus fonduose saugomi unikalūs eksponatai - labai nuoširdūs, atviri, informatyvūs grafų Tyzenhauzų ir Pšezdzieckių laiškai artimiesiems. Ypač jautrūs jaunųjų grafaičių Elžbietos ir Marijos laiškai buvusiai auklei Julijai. Teatralizuotai skaitomos laiškų ištraukos atkurs ir leis suprasti praeityje gyvenusių asmenybių kasdienybės detales, pomėgius, gyvenamąją aplinką, aktualias jų epochos problemas, o ypač ryšius tarp artimiausių giminaičių. Pokalbis, pavyzdžiai padės suprasti, kaip svarbu laiške tinkamai parinkti žodžius, kad jie perteiktų emociją. Šalia laiškų edukacijos dalyviams mūsų atrinkti vaizdingi atvirukai, atvirlaiškiai su paveikslėliais, nuotraukomis, asmeniniai daiktai, suteikiantys galimybę įsivaizduoti praėjusio amžiaus gyvenimą, kultūrą. Pokalbio metu atskleisime laiškų vaidmenį, teksto turinio, santykio su adresatu svarbą, šiandien ir ankščiau, XIX a. laiško ir šiuolaikinėmis technologijomis pasiųstų žinučių poveikį žmogui. Praktinės užsiėmimo dalies metu, mūsų pasiūlytomis rašymo priemonėmis, sendintu popieriumi ir vokais, dalyviai, rašys pasirinktą laikmetį atitinkantį laišką konkrečiam adresatui. O mes pasirūpinsime laiško išsiuntimu.


Edukacija „Apie ką kalba parko medžiai“ vyksta Kretingos muziejaus dvaro parke. Vaikai mokosi įdėmiai stebėti gamtos įvairovę, pažinti medžius ir krūmus, juos atskirti pagal lajos formą, lapus, žiedus, žievę ir pumpurus (priklausomai nuo vaikų amžiaus ir metų laiko). Aiškinantis gamtos paslaptis, mokiniai sužino: kaip medžiai maitinasi ir kiek metų gyvena, kaip medžiai sėja sėklas ir kodėl numeta lapus, iš kurio medžio bėga saldžiausia sula, ar tikrai pats stipriausias medis yra ąžuolas, kas yra pavasario pranašas, koks krūmas yra pelių siaubas ir kodėl, ar būna spygliuočių be spyglių, o lapuočių su kankorėžiais ir kt. Užsiėmimo pabaigoje, priklausomai nuo metų laiko, vaikai dalyvauja praktinėse-žaidybinėse užduotyse, kurios skatina vaikų smalsumo pojūtį, atradimų džiaugsmą ir gamtos pažinimą: - šiltuoju metų laiku mokosi teisingai suporuoti edukacijos metu surinktus augalų lapus, žiedus ar vaisius/sėklas, prisimena jų pavadinimus. Vėliau iš augalų, ant kamštinio rėmelio, dėlioja augalo ar gyvūno paveikslą; - šaltuoju metų laiku vaikai sprendžia iš anksto paruoštas užduotis, susijusias su dvaro parke augančiais sumedėjusiais augalais.


Cirko edukacija – įvairaus amžiaus žmones praturtinanti veikla. Mokiniams siūlomi du variantai: 1. Cirko edukacija vyksta Baltijos cirko būstinėje Kaune – Kameriniame cirke. Šią edukaciją sudaro trys dalys. Pirmoji – ekskursija klounų ir cirko muziejuje su didžiausia klounų kolekcija, ekspozicijos apžvalga. Ekskursijos metu pasakojama apie lietuviškojo cirko didingą istoriją bei iškilius Lietuvos cirko artistus – praeities grandus bei šiuolaikinio cirko žvaigždes. Antroji edukacijos dalis – Kauno cirko meno akademijos auklėtinių pasirodymas Kamerinio cirko arenoje. Trečioji – atvykusių mokinių interaktyvi edukacija cirko arenoje ant cirko įrangos, prižiūrint edukatoriams, pasakojant, kaip koks triukas atliekamas ir leidžiant pabandyti patiems, savarankiškai, kurti bei improvizuoti. Kaip smagi baigiamoji nata – balionų lankstymo pamokėlė. Balionus leidžiama pasiimti su savimi. 2. Atvykimas į mokyklos nurodytą vietą. Šios edukacijos metu vyksta visos veiklos be ekskursijos klounų ir cirko muziejuje. Edukacijos metu diskutuojama ir, jei tik vaikai nori žinoti, juos dominanti tema nagrinėjama plačiau.


„Ir šiandien tebežymu, kur pilies būta...“

Edukacijos tikslas – skatinti susidomėjimą Mindaugo laikų Lietuvos istorija bei istorinės rekonstrukcijos būdu pristatyti XIII–XV a. Šeimyniškėlių (Vorutos) piliakalnio istorinį kompleksą – vieną didžiausių gynybinių įtvirtinimų Rytų Lietuvoje. Supažindinti su minėtoje vietoje archeologų rastais radiniais, bylojančiais apie pilėnų gyvenimo būdą bei kultūrą, pilių apgulties techniką ir karybą. Priemonės – autentiška piliakalnio aplinka ir šalia jo esantis atkurtas papilio kiemas, apjuostas gynybiniais įtvirtinimais. Remiantis istoriniais artefaktais atkurta sienų apgulties technika, viduramžių drabužiai, papuošalai, kasdieniniai reikmenys, kario ginkluotė, šarvai. Archeologinė perkasa su radinių kopijomis, pilies maketai, animacinis filmas apie Vorutą ir kitos priemonės. Numatoma veikla – žaismingi edukatorių pasakojimai, įtraukiantys dalyvius į minėtą istorinį laikmetį, susipažinimas su piliakalnio infrastruktūra – apsauginiais pylimais, papiliu, papėdės gyvenviete, keliais. Individualių ir komandinių užduočių atlikimas, tyrinėjant archeologinę perkasą ir jos radinius. Dalyvavimas šaudymo iš lanko ar aksties mėtymo varžybose. Kario šarvų matavimasis, galimybė paliesti ir išbandyti kiekvieną dominantį eksponatą ir kt. Siektini rezultatai – savo krašto istorijos populiarinimas ir tautinės tapatybės formavimas, patriotiškumo ugdymas. Mokykloje įgytų teorinių istorijos, lietuvių literatūros, technologijų dalykų žinių papildymas praktine veikla. Bendradarbiavimo, smalsumo, fizinio aktyvumo skatinimas, pasitikėjimo savo jėgomis ugdymas.


Atvykusius į dvaro valdas Jus pasitiks mistiškoji dvaro Žiniuonė. Pirmiausia keliausite drauge su ja ir iš slaptos ir magija dvelkiančios vietos paimsite stebuklingą, burtams skirtą žvakę. Tik po to, kai ištars stebuklingą senovinį žodį, Žiniuonė atvers Jums dvaro valdas, supažindins su neįprastais šiandienai laisvalaikio pomėgiais ir atskleis intriguojančias dvariškių paslaptis. Vėliau, besigrožint didingais centriniais rūmais, paslaptingoji dvaro ponia papasakos, kodėl Baronas be jos pritarimo ir palaiminimo nepriimdavo nei vieno svarbaus sprendimo, o Baronienei kone kasdien maga buvo sužinoti, ką slepia rytdiena. Apimti magiškos nuotaikos galėsite ir patys pabandyti nuspėti, kas jūsų laukia ateityje - išsiburti. Be to, kiekvienas pasidarysite laimės ir sėkmės amuletus. Po programos kiekvienas dalyvis bus apdovanotas Jaunojo dvariškio liudijimu.


Pažink Anykščių regioninio parko gamtos ir kultūros vertybes

Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Anykščių regioninio parko lankytojų centro interaktyvioje ekspozicijoje mokiniai susipažins su regioninio parko išskirtinėmis vertybėmis, tyrinėdami gamtos ir kultūros paveldo objektus ir ieškodami jų atspindžių, sąsajų literatūroje, plės savo kultūrinį akiratį. Čia mokiniai ne tik klausysis įvairių pasakojimų bet ir patys bus aktyvūs atsakymų ieškotojai. Pažiūrėję trumpą video filmą apie parką ir supažindinti su gamtos ir kultūros paveldo objektų klasifikacija, mokiniai bus padalinti į grupes ir gaus užduotis surasti nurodytus objektus interaktyvioje ekspozicijoje ir naudodamiesi ekspozicijoje esančia informacija, ausinėmis ir videoterminalais, ieškos atsakymų į pateiktus klausimus. Ieškodami atsakymų, sužinos ką simbolizuoja Laimės žiburys, kokiomis legendomis apipintas Puntuko akmuo ir Karalienės liūnas, kuo ypatingas Rubikių ežeras, upė Šventoji. Dalindamiesi atsakymais, palygins, kaip anuomet žmonės išradingai apibūdindavo įvairius daiktus ar reiškinius, kokie buvo kūrybingi ir kokia yra kūrybos išliekamoji vertė. Užsiėmimo paskutinė dalis skirta žaidimui: jauniausieji dalyviai (1-5 klasės) dėlios vieno iš parko objektų didžiąją puzzle dėlionę, vyresni dalyviai (6-8 klasės) ieškos gyvūnų „pėdsakų“, o vyriausieji dalyviai (9-12 klasės) spręs kryžiažodį. Pabaigoje visi dalyviai įvertinami ir jiems įteikiami prizai-siurprizai.


Edukacijos "Popieriaus transformacija – pilis-taupyklė" kūrimo tikslas skatinti susidomėjimą Lietuvoje išlikusiomis pilimis. Numatoma veikla ir siektini rezultatai: I dalis - edukacinis užsiėmimas pradedamas trumpa apžvalga po meninkės S. Mielkaitytės personalinę parodą „Rėmai svajonėms“, sukurta iš „Papjė mašė“ masės. Supažindinama su dešiniajame Nemuno Jurbarko rajone esančiomis rezidencinėmis Raudonės ir Panemunės pilimis. Susipažįstama su „Papjė mašė“ masės gamyba ir praktinėje dalyje dalyviai kurs pasirinktą stilizuotą pilį (iki 20cm) iš „Papjė mašė“ masės. Dalyviai bus aprūpinti visomis kūrybai reikalingomis priemonėmis ir medžiagomis. Edukacijos rezultatas – praplečiamas dalyvių kultūrinis akiratis. Dirbdami grupėje ir kiekvienas individualiai, jaunieji kūrėjai pamatys, kokią plačią įvairovę galima gauti dirbant ta pačia technika. Kiekvieno dalyvio sukurtas darbelis - tai meninių bei vizualinės teorijos žinių įgijimas, praktinis jų panaudojimas užsiėmimo metu. Socialinių, pažinimo bei iniciatyvumo ir kūrybingumo kompetencijų lavinimas, puoselės bendravimo bei bendradarbiavimo, smulkios motorikos įgūdžius, įgytą patirtį gebės kūrybiškai pritaikyti. Užtikrinamas ir specialiųjų ugdymo poreikių mokinių įtraukimas į bendrą veiklą. Po užsiėmimo kiekvienas dalyvis parsineš savo darbelį – iš „Papjė mašė“ masės pagamintą pilį-taupyklę.


Ar kada prieš perkant muilą, susidomėjote kokia jo sudėtis, kiek jame cheminių medžiagų? Labiausiai organizmą veikia gausiai naudojamos asmeninės higienos priemonės, kuriose esančios kenksmingos medžiagos iš organizmo niekur nedingsta, o atvirkšiai „kaupiasi“ jame. Mes jums siūlome išbandyti šį, šiek tiek laiko ir kantrybės reikalaujantį, natūralaus muilo gaminimo ritualą. Jau nuo neatmenamų laikų žmonės kūno švarinimui naudoja muilus. Pasakojama, kad prie Sapo kalno papėdėje tryškusio šaltinio moterys skalbdavo kažin kokia gličia putojančia mase. tai buvo pirmasis muilas. Pamažu žmonės įspėjo jo paslaptį: jis susidarydavo iš taukų, išsilydžiusių per aukojimus kalno viršūnėje, kurie sureaguodavo su ugnikalnio išmestais ir nugulusiais kalno pašlaitę, pelenais. Kassyk žmonės vis daugiau atrasdavo naujų būdų ir galimybių, kaip pagaminti kuo švelnesnį, kvapnesnį ir išvaizdesnį muilą. Visa tai jau dvelkia alchemija, mistika, paslaptimi. Kame gi slypi tas paslaptingumas? Ogi aliejų įvairovėje ir skirtingu poveikiu odai, jo proporcijose kitomis medžiagomis ir vandeniu. Kaip ir kiekvienas senasis amatas, muilo gaminimas turėjo savas tradicijas skirtinguose žemės regionuose, kurios palaipsniui nuklydo tik į pramoninkų rankas.Užsiėmimo metu mes gaminsime muilą iš skaidrios arba baltos natūralios muilo bazės. Tai nesudėtingas ir malonus užsiėmimas, tinkantis ir suaugusiems, ir vaikams. Jūsų pačių pagamintas rankų darbo muilas gali tapti puikia dovana artimiesiems bei draugams bet kokia proga. Iš pradžių aptarsime skirtingus muilo gamybos būdus (muilo gamyba iš bazės, muilo gamyba su šarmu, muilo gamyba perlydant parduotuvėje pirktą muilą, muilo riešutų panaudojimas ir kt.). Visus šiuos muilo gamybos būdus trumpai aptarsime, tačiau užsiėmimo metu gaminsime rankų darbo muilą iš bazės, tam, kad savo pagamintą muilą galėtumėte naudoti nedelsiant! Kiekvienas dalyvis pagamins ne mažiau kaip 100 g muilo.


Kalvystės edukacinis užsiėmimas „Pažinkime baltų papuošalus“

Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai apsilankys Kalvystės studijoje „Malūno kalvė“, kuri įkurta veikiančiame vandens malūne. Čia sužinos Lietuvos kalvystės ir metalo gavybos istoriją, susipažins su metalo dirbinių ekspozicija, kurioje seniausi eksponatai - metalo apdirbimo įranga ir archeologiniai radiniai siekia XV amžių. Kalvystės studijoje dalyviai pažins senovės baltų papuošalų kalinėjimo tradiciją, ornamentiką ir simboliką, praktiškai išbandys kalvio darbą: kalinės nesudėtingos formos papuošalą iš vario ar žalvario.


Mažeikių Henriko Nagio viešoji biblioteka

Teatro dėžutė „Kamišibai“, kilusi iš Japonijos, yra nedidelė, statoma ant stalo, žiūrovų akių lygyje. Į dėžutę sudedamos kartoninės kortelės, kurių vienoje pusėje yra paveikslėlis, o kitoje pasakojamas tekstas. Edukatorius, naudodamasis teatro dėžute „Kamišibai“, paseks pasaką ir pateiks vaikams klausimus, susijusius su sekama pasaka. Edukacijos metu vaikai kurs savo pasakas, piešdami ant specialių lapų pagal pasirinktą tematiką (individualiai ar grupėmis), kurias po to pristatys, naudodami Kamišibai teatro dėžutę. Ši programa lavins retorikos gebėjimus, mokėjimą išklausyti, sklandžiai ir drąsiai reikšti savo mintis.


Spektaklis "Nojaus laivas" ir diskusija su spektaklio kūrėjais (Nuotolinė paslauga)

Spektaklis „Nojaus laivas“ – tai vaizdingai, įdomiai ir orginaliai papasakota Šventajame Rašte, Pradžios knygoje aprašyta Didžiojo tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istorija. Dievas dėl žmonių nedorumo planavo milžinišku potvyniu sunaikinti Žemę, tačiau tarp visų žmonių atsirado vienas vyras Nojus, kuris rado malonę Dievo akyse. Nojui buvo duoti nurodymai suręsti didžiulį laivą į kurį turėjo tilpti ne tik Nojaus žmona bei trys jo sūnūs su žmonomis, bet ir visų žemėje gyvenančių gyvūnų, paukščių ir roplių poros. Nojus –mūsų visų propropro... prosenelis, supermenas, didvyris išsigelbėjas nuo tvano . Biblinė pasaulio tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istorija atskleidžiama aktoriui vartant ir komentuojant nuostabiais raštais ir piešiniais išmargintos didelės bei paslaptingų kertelių turinčios knygos puslapius. Kartais iš jų išnyra vis nauji personažai: žmonės, gyvūnai, paukščiai, ropliai, laivo korpuso detalės, ar teksto nuotrupos. Piešiniuose ir tekstuose tarsi senoviniuose papirusuose ar olose išraižytose ornamentuose suskamba visiems gerai žinoma Šventojo Rašto istorija. Orginaliai, jautriai, nebanaliai. Vaikams augant svarbu turėti herojų , jie randa labiausiai žavintį didvyrį ir visaip stengiasi į jį lygiuotis. Jo žygdarbiai suteikia jiems pasitikėjimo savimi, į jį žvelgdami jie mato dalelę savęs. Stebėdami šį teatro vaidinimą, jie gali sutapatindami save su Nojumi labiau pažinti ir suprasti save bei aplinką, analizuoti ir suvokti savų patirčių, vertybių bei elgesio pagrįstumą. Testro kritikai šį darbą įvertino kaip itin pavykusį meninės ir edukacinės jungties ieškojimą. Kokybišką spektaklio įrašą moksleiviai galės stebėti visi kartu būdami mokykloje arba kiekvienas iš savo namų. Mokykloms bus suteikiami unikalūs prisijungimo kodai. Po peržiūros, tą pačią dieną, virtualioje platformoje vyks tiesioginė diskusija su spektaklio kūrėjais.


Neišsenkantis pasakų lobynas ir išmintis, užkoduota mūsų seniausiuose pasakojimuose, kurie veikia mus iki šių dienų! Siūlome„atrakinti“ juos ir interaktyviai dalyvauti pasakojime, atrandant aktualius ir pagal amžių suprantamus pasakojimo momentus. Profesionali scenografė paruoš užduotis - veiklas, kurias pamokos metu atliksime kartu. Laboratorijos metu dviejuose ekranuose (viename aktorė - pasakotoja, kurianti atmosferą muzikos ir pasakojimo žanrų pagalba) kitame - scenografė, realiu laiku kuria pasakos inscenizaciją, kurią moksleiviai ne tik seka, bet irgi kuria savo variantą. Kūrybinė veikla, nukelianti į laikus, kai nieko dar nebuvo - žemė tuščia, lyg baltas popieriaus lapas...


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Vokiečių kultūrinis palikimas Vilniuje“ iš ciklo kultūrų atspindžiai Vilniuje

Valdant didžiajam kunigaikščiui Gediminui formuojasi vokiečių bendruomenė. Didžiojo kunigaikščio raštininku tampa vokietis pranciškonas Bertoldas. Vokiečiai stato seniausią Vilniuje Mikalojaus bažnyčią, tiesia vandentiekį, atstatinėja Valdovų rūmus, vadovauja pinigų kalyklai, tiesia tiltus, kuria amatininkų cechus, o vokiečių kilmės Vilniaus vyskupas Motiejus Trakiškis, lanko Vytauto Didįjį mirties patale. Nuo 16a. vidurio dabartinėje Vokiečių gatvėje telkėsi vokiečių kolonija. Šioje gatvėje gyveno garsusis pirklys Hanula, pinigų kalyklos vadovas Ulrichas Hozijus, žymusis Vilniaus architektas J. K. Glaubicas. Ekskursijos tikslas sudominti ir įtraukti mokinius į gyvą mokymosi procesą, supažindinti su Lietuvoje gyvenusia vokiečių bendruomene, jos religija, papročiais, svariu indėliu į Lietuvos istoriją, išlikusiu kultūriniu ir architektūriniu paveldu. Pagrindiniai ekskursijos uždaviniai supažindinti mokinius su svarbiausiomis Vilniaus senamiesčio vietomis, asmenybėmis, istoriniais reliktais ir meninėmis detalėmis, glaudžiai susijusiomis su vokiečių bendruomenės istorija ir kultūra. Skatinti mokinius iškelti klausimus apie tautinių bendruomenių gyventojus, atkreipti dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius. Ugdyti pastabumą ir gilinti žinias, religinių konfesijų įvairovės klausimu. Skatinti vaikų toleranciją ir supratimą apie daugiatautį Vilnių ir jo kultūrinę aplinką. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacinius, teminius žaidimus padedančius suprasti istorinį pasakojimą, tyrinėti, interpretuoti ir sujungti istorijos faktus ir kultūros ženklus į vieną visumą, skatinant vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą ir pagarbą kitoms tautoms ir religijoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Kiekvienas vaikas yra originalus kūrėjas, o vienas iš būdų išlaisvinti savo kūrybines galias – lipdymas iš molio. Šis senovę menantis keramikos amatas yra puikus būdas vaiko saviraiškai atsiskleisti. Keramikos užsiėmimų metu skatinama mokinio fantazija, lavinami lytėjimo ir regėjimo pojūčiai, pastabumas, plėtojamas gebėjimas realizuoti savo idėjas, analizuoti ir kūrybingai veikti. Keramikos užsiėmimai ugdo mokinių gebėjimą geriau atskleisti savo jausmus, emocijas, fantazijas, padeda atsipalaiduoti. Net ir mažiausi mūsų dalyviai puikiai sukoncentruoja dėmesį ir sukuria originalius, darbelius. Edukacinės programos metu susipažinsime su keramikos istorija, amatu, molio rūšimis, naudojamais įrankiais, glazūromis, sužinosime kaip vyksta visas keramikos kūrinio atsiradimo procesas (nuo mažo šlapio molio gabalėlio iki žėrinčio spalvomis keramikos kūrinio). Ir, žinoma, patys išmoksime pasigaminti keramikinį gaminį. Visi kūrybiniai darbai po pirmojo degimo atiduodami mokiniams. Kiekvienai amžiaus grupei, atsižvelgiant į turimus mokinio įgūdžius ir galimybes, pritaikomas programos sudėtingumas. Edukacinės programos metu lipdoma pagal iš anksto pasirinktą temą. Programos vedamos lietuvių, anglų, rusų kalbomis.


Teatro dailininkės Loretos Skruibienės inicijuota ir vykdoma programa vaikams. Gal būt jūs tas vaikas kuris svajojate pažvelgti į lėlių teatro dailininko dirbtuvę? Jeigu taip- tai ši programa kaip tik jums. Jos metu trumpai išgirsite lėlės atsiradimo istoriją ir išmoksite iš labai paprastų priemonių ir medžiagų susikurti lėlę.


Skaitymo klinika lietuviškoje Šveicarijoje – Sudarge

Tik dvi vietovės Lietuvoje – mūsų valstybės susidarymo centras Kernavė ir viena iš stipriausių buvusios Žemaitijos tvirtovių Sudargas, turi po penkis išlikusius piliakalnius – istorinės savo praeities liudytojus. Sudargo penkių piliakalnių kompleksas išsidėstęs 1 km ruože iš rytų į vakarus pagal Nemuno tėkmę. Siūlome jums ne tik pažintinę-edukacinę kelionę po Sudargo apylinkes ir piliakalnius, bet šį tą daugiau... Ką? Jums teks pas mus atvykti, kad savo akimis pamatytumėte nuo Sudargo piliakalnių atsiveriančius vaizdus, savo esybe pajustumėte, kaip tie vaizdai gniaužia kvapą. Jūsų kojos, suskaičiavusios visas aukštyn-žemyn vedančių laiptų pakopas, dar kurį laiką primins Jums apie patirtus iššūkius. Kokius? Visų neatskleisime, bet galime tik užsiminti, kad išnaudosime tarp piliakalnių esantį Basakojų taką. Ne, ne, tik aikčiojant nuo pojūčių paduose juo praeiti būtų per daug paprasta. Pasiūlysime einant dar ir skaityti. Garsiai. Visiems kartu, bet skirtingus tekstus. Mes lankstūs kaip po mūsų piliakalnius vingiuojantys takai, kaip šalia tekančio Nemuno krantai, tad jei norėsite, atsivešite kiekvienas tai, ką patys norite skaityti. Jei norėsite, skaitomus tekstus paruošime mes. Ar kada bandėte garsiai skaityti lipdami laiptais? O gulėdami keliese rate kojomis į vidų? Ar skaitėte medžiui? O gal dangui ar upei? Ar skaitėte garsiai kitam žmogui? Galbūt Sudarge bus pirmasis TOKS Jūsų santykis su knyga, tekstu. Jei norėsite, pasikalbėsime apie pojūčius, emocijas. Jei ne, galėsite neatvirauti, bet parašyti laišką sau tik popieriui patikėdami čia pat išgyventas patirtis. Kad visas Jūsų vizitas nebūtų vien tik iššūkiai, „įžeminsime“ Jus vaišindami nedidelėmis istorinių žinių apie Sudargą porcijomis. Netgi turėsite galimybę jas pasitikrinti sudėliodami dėlionę-galvosūkį apie Sudargą. Mūsų tikslas, kad Jūsų susitikimas su gamta, knyga, istorija ir savimi išlaisvintų nuo stereotipų, kad iš skaitymo klinikos išvyktumėte artimiau susipažinę su savimi.


Tarpukario Kaune vyko gausybė įdomių įvykių ir reikšmingų pokyčių – ekskursijoje bandysime juos pamatyti, išgirsti ir net paragauti! Kaip atpažinti tarpukario architektūrą? Kokie patiekalai puikavosi ant stalo madingiausiame restorane? Kaip gimė Litas? Ekskursijoje laukia tikras istorijos detektyvas. Ekskursijos tikslas – sudominti vaikus tarpukario laikotarpio miesto kultūros paveldu, atskleisti jo vertybes ir ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą. Pagrindiniai ekskursijos uždaviniai: įtraukti vaikus į gyvą tarpukario miesto tyrinėjimą; sudominti vaikus įvairiais miesto architektūros, skulptūros, dizaino, transporto elementais; atskleisti reikšmingų tarpukario asmenybių bei daugiakultūrio miesto istorijas; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą urbanistinėje erdvėje įžvelgi įvairias kultūrines raiškos formas. Ekskursijose naudojami metodai: įvairios užduotys/žaidimai, padedantys įsisavinti ekskursijos turinį (tyrinėjant pastato architektūrą žaidžiama „Tiesa ar melas“; kalbant apie gastronomiją – spėjama, koks produktas juodame maiše ir kt.); įvairi vizualinė medžiaga, atskleidžianti tematiką (prezidentų, transporto, pastatų archyvinės fotografijos, tarpukario monetos ir kt.); garsiniai elementai (išgirstama tarpukario atlikėjų muzika); gastronominiai elementai (ragaujama žydų duonelė) ir kt. Siekiama, jog po ekskursijos moksleiviai jaustųsi geriau pažįstantys tarpukario laikotarpį, suvoktų apie tuo metu mieste vykusius pokyčius, sukurtą vertingą kultūros paveldą bei būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančią aplinką.


Edukacijos „Vasario 16-oji. Kas ji mums?“ metu moksleiviai diskutuos ir patys atliks užduotis. Jie išgirs pasakojimą apie 1918 m. Lietuvos Nepriklausomybės Aktą, jo pasirašymo detales, Akto signatarus ir tarp jų buvusį rokiškėną Vladą Mironą. Moksleiviai taip pat sužinos apie valstybės simbolius bei jų kūrimo procesus. Mokiniai ne tik klausysis pasakojimo, bet tarp edukatoriaus pasakojimų patys atlikinės skirtingas, įvairaus sudėtingumo užduotis, kurios padės suprasti reikšmingiausius Lietuvos istorijos įvykius, įvertinti valstybės simbolių svarbą, susipažinti su 20 Nepriklausomybės Akto signatarų. Išklausę pasakojimą ir atlikę užduotis vyresnieji moksleiviai dalyvaus viktorinoje, atsakinės į įvairius klausimus, kurie padės įtvirtinti edukacijos metu gautas žinias.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Žaidimas gatvės meno galerijoje po atviru dangumi

Netradicinė kultūrinė edukacija netradicinėje galerijoje!

Menininkų neblėstantis poreikis išstumti save iš komforto zonos ir stipri vidinė motyvacija urbanistinį pilką miestą prikėlė naujam gyvenimui.

Šioje urbanistinio meno galerijoje moksleiviai susipažins su žirafiuku Nino iš Kauno zoologijos sodo. Atveždamas Nino atvaizdą į kitą miestą, menininkas siekia dienas aptvare leidžiančiam gyvūnui suteikti metaforišką laisvę ir leisti jam pasižvalgyti po naujus horizontus.

Taip ir moksleiviai, atvykę iš mokyklos į šią galeriją turės galimybę savarankiškai susipažinti su netradiciniais meno kūriniais, kurie kviečia prabusti ir išlaisvėti, diskutuoti ir interpretuoti!

Orientacinio žaidimo metu moksleiviai susipažins su šiais ir kitais meno kūriniais:

-	„Laisvės statulos“ fragmentas „¼ laisvės“ kviečia permastyti laisvės idėją ir problematiką šiuolaikinio politinio ir socialinio gyvenimo kontekste.
-	Tatuiruotės stiliumi nupiešta plaštaka ant sienos žaismingai kviečia naujai pažvelgti į Lietuvą kadaise valdžiusį valdovą.
-	Pelėda, kuri pasižymi aukštu intelektu, gina ir saugo teritoriją. Tai tarsi simbolis, saugantis nuo nelaimingų atsitikimų ir lankytojams įkrečiantis proto neprisišaukti nelaimių.
-	Susipažinsime su 10 reikšmingų Lietuvos meno ir kultūros asmenybių įamžintų ant fasado: Jonas Mekas, Vytautas Kernagis, Jurgis Mačiūnas, Česlovas Milošas, Vydūnas, Clara Rockmore, Mirga Gražinytė-Tyla, Eimuntas Nekrošius, Vitas Luckus ir Arūnas Žebriūnas.
-	Eisime 70 metrų ilgio taku, kuris atskleidžia folklorą ir tradiciją, kur senoji ikonografija yra naudojama kuriant naujas, bet atpažįstamas reikšmes.
-	Kalbėsime apie klasikinio meno sušiuolaikinimą ir daug kitų įdomybių!
-	Geležinis vilkas, sukurtas savanorių rankomis iš metalo laužuose atrinktų antrinių metalo žaliavų būsimo Vilniaus 700 m. jubiliejaus proga.

O kokį kūrinį sukursi tu?

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Edukacinė programa "Dailieji Jonavos krašto amatai"

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo metu demonstruojama filmuota medžiaga – virtualiai aplankomos 15 Jonavos krašto sertifikuotų amatininkų kūrybinės dirbtuvės. Gyvai demonstruojami Jonavos krašto medžio drožėjų, audėjų, mezgėjų, šiaudinių sodų, verbų pynėjų, margučių margintojų, kalvių darbai. Rengiama viktorina, kuriai klausimus virtualiai pateikia Jonavos krašto amatininkai. Demonstruodami tradicinio meno dirbinius bei senuosius namų apyvokos rykus amatininkai parengia interaktyvias užduotis, skatinančias plėsti etninės kultūros žinias, sužadinti domėjimąsi liaudies menu. Spėjami tautodailės dirbinių bei senųjų namų ūkio rakandų pavadinimai, nusakoma jų paskirtis. Gyvai demonstruojami muziejiniai eksponatai. Šokami tradiciniai šokiai ir rateliai „Auskim sesutės abrūsus“, „Čeverykai“, „Mano maišas pakulinis“ ir kt. Paslauga gali būti teikiama ir nuotoliniu būdu.


„(...) ir tarp tų tūkstančių, dešimčių tūkstančių miestų yra vienui vienas, vienintelis miestas, kuris yra tavo, kurį susirasti – tai susirasti save.“ Valdas Papievis. Kas bendra tarp bažnyčios, bravoro ir Dalai Lamos; prezidentūros, beprotnamio ir šunų; pagonių, bordelių ir Puškino senelio? Į šiuos ir panašius klausimus atsakoma „Bohemiškojo Vilniaus“ pasivaikščiojimų metu – miesto paveikslas čia piešiamas neįprastais rakursais – per čia gyvenusių ir veikusių bohemiečių vardus ir istorijas. Maršrutai vinguriuoja nuo siauriausių gatvelių iki giliausių požemių; nuo apgriuvusių celių iki modernių interjerų ir kas kartą būna vis kitokie, keičiami priklausomai nuo susirinkusių moksleivių amžiaus ir spontaniškų improvizacijų. Neturint galimybės gyvai keliauti po Vilnių, organizuojamas ir virtualus-interaktyvus turas su žaidimais ir viktorinomis. Edukacijas veda poetas ir tarpdisciplininių menų kūrėjas Julius Žėkas; baigęs skulptūros, fizikos, lietuvių filologijos, literatūrologijos, kultūros vadybos ir politikos studijas; kuriantis, organizuojantis ir kuruojantis įvairius kultūros ir meno bei neformaliojo švietimo projektus; jau bemaž 20 metų vedžiojantis žmones Vilniaus gatvelėmis ir skiepijantis jiems poetišką miesto dvasią.


Edukacija „Išlikimas teatre“ (5-8 klasėms)

„Išlikimas teatre“ yra paslaptingiausia edukacinė programa Alytaus miesto teatre. Dalyviai pateks į netradicinį žiūrovo akims pasaulį. Ekskursijos metu, jie pamatys tikruosius teatro užkulisius, išgirs teatrines legendas bei ugdys savo bendruosius gebėjimus: loginį mąstymą, kūrybiškumą bei atidumą. Dalyvaudami žaidimuose ir viktorinoje mokiniai išmoks ne tik apie teatro istorija, bet ir susipažins su aktoriais ir jų profesija.


Vilniaus bastėja – tai pastatas, skaičiuojantis keletą savo gyvenimo šimtmečių. Tad nenuostabu, jog daug mačiusios jo sienos saugo ne vieną paslaptį, vis dar sklandančią gynybiniuose tuneliuose. Kviečiame apsilankyti! Kartu aptarsime ir išgirsime visiems žinomas ir visai negirdėtas Vilniaus istorijas. Ar gali istoriją pasakoti ne tik istorijos vadovėliai, bet ir žmonių sukurtos istorijos, pasakojimai ir legendos? Atlikdami kūrybines užduotis mokiniai leisis į kelionę po paslapčių kupiną ir legendomis apipintą Vilnių.


Edukacija pradedama prie Skaudvilės turgaus aikštės projekcinio 3D maketo, kuriame vaizduojama tarpukario laikotarpio turgaus diena. Nuo 1862 m. Skaudvilėje vykdavo garsūs visoje Žemaitijoje turgūs. Ypatingai žymus buvo arklių turgus, kur žemaitukų veislės arklius masiškai pirkdavo užsienio pirkliai darbui anglių kasyklose. Nupirkus arklį, kaip gi be pavadžio, tam ir buvo reikalinga virvė. Virvė gali turėti daugybę funkcijų, tad ir šiandien ją galima naudoti net tik pagal paskirtį, bet ir kūrybiškai pritaikyti kasdienėje aplinkoje. Judriame ir nuotaikingame edukaciniame užsiėmime mokiniai išmoks senojo virvių vijimo amato vindeliais, kartais dar vadinamais vijurkais, sužinos, kaip užsimesti siūlus ir dirbti su vindeliais. Vaikai dirbs individualiai arba poromis. Kaip tame posakyje „Sukasi, kaip vijurkas“, tad ir edukacijos dalyviai suksis, kaip tikri vijurkai.


Domiesi savo krašto kultūra? Nori sužinoti, kokios paslaptys glūdi seno namo su mansarda ir bokštu sekamoje istorijoje? Edukacinėje programoje „Pilaitės paslaptys“ Panevėžio gamtos mokykloje susipažinsi su vieninteliu Lietuvoje išlikusiu XX amžiaus pirmos pusės dviejų aukštų su mansarda ir bokštu mediniu pastatu. Tai vertingas medinės architektūros lankytinas objektas, atspindintis istorinio laikotarpio estetinius idealus, technikos bei mokslo pažangą, ekonomikos galimybes, neatsiejamas nuo vietos gamtinių sąlygų, socialinių santykių, nacionalinių savitumų. Sodyba, kurioje dabar įsikūrusi Panevėžio gamtos mokykla, kadaise priklausė jos šeimininkui, advokatui Česlovui Petraškevičiui. Mokyklos bendruomenei inicijavus, Česlovo Petraškevičiaus vila 2007 metais buvo įrašyta į Nekilnojamojo kultūros paveldo Kultūros vertybių registrą. Edukacijos metu bus pristatytas pastato architektūrinis išskirtinumas, jo paskirties kaitos istorija, supažindinama su vidaus erdvėmis, organizuotos paslaptingos, įtraukiančios, inovatyvios, patrauklios užduotys, padėsiančios atskleisti pastato istoriją ir kultūrinę vertę. Vizito metu aplankysi čia įsikūrusį mini zoo sodą, edukacines-rekreacines lauko erdves.


Edukacija „Pramoga su tikslu“ vyksta skautams pagal panaudą išnuomotoje sodyboje arba patalpose mieste (tad nebaisu prastas oras, edukacijos gali vykti bet kuriuo metų laiku). Atvykusi klasė supažindinama su vedėjais, veiklomis. Kitas etapas – skautorama. Grupę padalijus į 3–6 grupes (priklausomai nuo dalyvių skaičiaus), grupelės eina į punktus, kur vadovai veda užsiėmimus. Užsiėmimų temos: 1) Lietuvos skautijos istorija, vertybės, metodika, simboliai. 2) Išgyvenimo gamtoje pradmenys ir gudrybės, 3) maistinių bei vaistinių augalų pažinimas ir panaudojimas, 4) skautiški rankdarbiai, 5) skautiški patiekalai, 6) skautiškos užduotys ir žaidimai. Veikla viename punkte vyksta 15-20 minučių, po švilpuko grupės pereina prie kito punkto ir taip ratu pabuvoja visuose užsiėmimuose. Likęs laikas skiriamas trumpai refleksijai-viktorinai grupelėms iš gautos informacijos, nugalėtojų apdovanojimui, bendriems žaidimams.


Ekskursijos po Maironio butą metu specialiai parengtame sąsiuvinyje, kurį gauna kiekvienas edukacinės programos dalyvis, mokiniai atlieka žaismingai, patraukliai pateiktas užduotis, skatinančias atidžiau pažvelgti į eksponatus ir susipažinti su poetu ir jo namais. Pradinių klasių moksleiviai Maironio namuose dažniausiai lankosi pirmą kartą, todėl šios edukacinės programos metu jie, visų pirma, supažindinami su muziejumi: kokia tai įstaiga, ką joje galima pamatyti, ką joje (ne)dera daryti. Po trumpo įvado mokiniai supažindinami su rašytojo asmenybe, įdomiausiomis gyvenimo detalėmis, jo namais. Pradinių klasių mokiniams suprantama kalba aiškinama, kokios buvo kunigo pareigos, išmokstama naujų šios temos žodžių (pvz., „sutana“, „prelatas“, „seminarija“ ir pan.), kokius eilėraščius Maironis rašydavo, kam naudoti jo namuose esantys baldai. Lankydami visus aštuonis poeto buto kambarius mokiniai pildo užduočių sąsiuvinius, kuriuose įtvirtina naujai išgirstas žinias.


Teatras - tai ištisas pasaulis, į kurį žengiant pirmuosius žingsnius susipažįstama su scenos judesio pratimais, mokomasi pajausti šalia esantį žmogų, bendrauti ir bendradarbiauti kuriant sceninius etiudus. To ir moko Jurbarko kultūros centro edukacinis užsiėmimas „Pirmasis žingsnis į teatro pasaulį".


Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Sovietinės kasdienybės pilkuma (skirta 5–12 kl., trukmė 1 val.) Edukacinio užsiėmimo metu pasakojama apie tradicinio lietuviško kaimo sunaikinimą kuriant kolūkių ir tarybinių ūkių sistemą. Parodoma, kaip formavosi ir kito daugiabučių architektūra, atskleidžiami sovietinių paslaugų trūkumai, laisvalaikio leidimo ypatumai, plataus vartojimo prekių stoka, kuri vertė žmones ieškoti alternatyvių būdų pasigaminti ar nelegaliai įsigyti būtiniausių prekių. Edukacinio užsiėmimo dalyviai iš arčiau susipažįsta su sovietmečio buities daiktais, jiems rodoma autentiška vaizdo medžiaga. Užsiėmimo pabaigoje dalyviai atlieka logines užduotis.


Jaunieji Nacionalinio Kauno dramos teatro aktoriai kviečia 8-12 klasių moksleivius į improvizacijų dirbtuves, kurių metu, pasitelkus teatrinius žaidimus, moksleiviai bus supažindinami su pagrindiniais improvizacijos metodais, taps aktyviais dalyviais ir ugdys savo kūrybiškumą. Pasitelkiamos veiklos moko jaunimą drąsos, geriau pajusti savo kūną ir balsą, pasitikėti savimi ir draugu, lavinti reakcijas, atpalaiduoti vaizduotę ir pasinerti į smagią kūrybos erdvę. Dirbtuvių metu suteikiama erdvė laisvai improvizuojant kurti istorijas, išmėginti jėgas scenoje, vaidinant įvairias situacijas iš mokyklos kasdienybės.
Čia niekas nerašys pažymių. Čia nereikės nieko galvoti, ruoštis ar žinoti. Tik valanda pačių smagiausių žaidimų ir vaizduotės pokštų, kurie atskleis aktoriaus profesijos subtilybes ir improvizacijų galimybes.


Dramos laboratorija „Jei būčiau personažas arba autorius“

Dramos laboratorijos “Jei būčiau personažas arba autorius” metu bus skaitomi 5-9 klasių moksleivių amžiaus grupei skirti lietuvių ir užsienio autorių trumpieji dramos kūriniai, kartu su moksleiviais analizuojami jų personažai, o galiausiai – aptariami pjesės autoriaus, kaip menininko pasirinkimai.


Edukacijos „ Būk Tigras“ tikslas - parodyti kaip per vaidmeninius žaidimus, žaidybinius elementus gimsta teatras - lėlių, vaidybos, muzikos, judesio, imitacijos, instrumentų ir kitų įvairių kūrybinių priemonių pagalba.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Susipažink su Lietuvos architektūriniais objektais konstruojant su LEGO

BRICKS4KIDZ edukacinis renginys supažindins vaikus su Lietuvos architektūra ir kultūriniu bei tautiniu paveldu per konstravimą su LEGO. Vaikai ne tik įgis kultūrinių, tautinių žinių, bet ugdys kūrybiškumą, kritinį mąstymą, bendradarbiavimą ir kompleksiškai ruošis ateičiai. Konstruosime: Gedimino pilį, Valdovų rūmus, Prezidentūros rūmus ir dar daugiau. Per potyrį konstruojant skirtingus modelius, vaikai lengviau įsisąmonins Lietuvos architektūros istoriją ir kultūrinį pavedą. Jie supras kaip vienas ar kitas pastatas pastatytas, kokių principų reikia laikytis norint jį pastatyti. Mes tikime, kad vaikai mokosi geriausiai per veiklą, kuri skatina jų smalsumą ir kūrybiškumą, LEGO yra puiki priemonė įgyvendinti šį tikslą.


5–8 klasių moksleivius ekskursijoje supažindinsime su praeities ir dabarties Vilniumi. Ekskursijos stotelėse bus sujungiama miesto istorija ir modernumas, pabrėžiamos tiek istorinės, tiek šių dienų asmenybės, prisidėjusios kuriant ar iki šiol kuriančios miestą.
Ekskursija vyksta moksleiviams pasiskirsčius į 4–6 asmenų komandas ir atliekant užduotis besivaržant su kitomis komandomis. Laimi komanda, ekskursijos pabaigoje turinti daugiausia Žygimanto Augusto laikų dukatų – pirmųjų lietuviškų auksinių monetų iš viduramžių.
Ekskursijos trukmė – 60 min.

Ekskursijos pradžios vieta – Rotušės aikštė
Ekskursijos pabaigos vieta – Vilniaus dailės akademija (Maironio g.)
Ekskursijos vyks pėsčiomis. Maršrutas ir lankomi objektai atsižvelgiant į oro sąlygas gali šiek tiek kisti.


Lėlių ir objektų teatro spektaklis „Molinis sapnas“

Spektaklis „Molinis sapnas“ - tai lietuvių liaudies legendomis ir mitais perpintas kūrinys, patraukliai ir suprantamai pasakojantis apie svarbiausius Lietuvos istorijos įvykius ir reikšmingiausias datas: pirmąjį paminėjimą analuose, Žalgirio mūšį, Lietuvos pasidalijimą XVIII amžiuje, Nepriklausomybės atkūrimą 1918 m. vasario 16 d., tremtį, Dariaus ir
Girėno skrydį, Baltijos kelią, Sausio 13-ąją. Pagrindinis istorijos herojus – gatvės menininkas, pasitelkęs senuosius amatus ir šiuolaikines technologijas „žaidžia“ su vaikais Lietuvos istoriją nuo LDK susiformavimo iki šių laikų. Autentiškumo įspūdį sustiprina scenoje skambanti gyva muzika, tam tikrą laikmetį reprezentuojančios melodijos ir aktorių su daugiau nei 10 įvairių muzikos instrumentų atliekamos dainos. Istoriškai pagrįsti faktai spektaklyje susipina su mažojo žiūrovo fantazija:
teatralizuota „istorijos pamoka“ pavirsta pažintine pramoga, patriotizmo skatinimas ir tautinės savimonės ugdymas įgauna patrauklias formas. Žaidimo pagalba vaikai skatinami tapti istorijos dalimi. Spektaklyje dominuoja žaismingas, šmaikštus ir šiek tiek ironiškas spektaklio kūrėjų žvilgsnis į Lietuvos istoriją, tuo pačiu perteikiantis mokomąjį, pažintinį ir pilietišką asmenybę ugdantį turinį.
 2018 m. XXXIV profesionaliame teatrų festivalyje „Vaidiname žemdirbiams“ ir 2017 m. VIII D. Tamulevičiūtės profesionalių teatrų
festivalyje Varėnoje spektaklio kūrybinei grupei įteikti prizai už „Geriausią spektaklį vaikams“.


Trims karaliams išvykus, pradėkime ruoštis linksmai ir nuotaikingai žiemos pabaigtuvių šventei – Užgavėnėms! Atvykę į Tautinės muzikos skyrių, pateksite į siautulingą šventės muzikinį-improvizacinį šėlsmą, kuriame susikursite savo Personažą (kaukių atsinešti nebūtina – bet tikrai galima), pasipuošite žavingomis kaukėmis, įgausite drąsos susipykti ir susitaikyti, kursite ir grosite Užgavėnių instrumentais, išbandysite lietuviško persirengėlių karnavalo – Užgavėnių – papročius ir reikšmę. Turimas žinias taikysite viešame pasirodyme ir Užgavėnių viktorinoje. Muziejaus ekspozicija pritaikyta regos negalią turintiems asmenims – pateikiama informacija Brailio tekstu, ekspozicijoje yra daug garso įrašų, naudojami edukaciniai instrumentai. Skyriuje yra specialus keltuvas asmenims, naudojantiems neįgaliojo vežimėlį, todėl turime galimybę priimti asmenų su judėjimo negalia grupes. Vis dėlto ekspozicinė erdvė nedidelė, todėl galime priimti tik iki 7 asmenų su judėjimo negalia grupes. Galimas edukacinio užsiėmimo vedimas regėjimo negalią turintiems dalyviams – užsiėmime dalyviai atlieka Užgavėnėms, būdingas dainas, žaidžia žaidimus. Edukatorius turi patirties vedant užsiėmimus asmenims su regos, proto negalia. Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Šokis + mokykla | Integruotų pamokų ciklas | Muzikos pamoka (Nuotolinė paslauga)

Tai netradicinė pamoka, kurios metu mokiniai susipažins su šokio ir muzikos sinteze. Zoom ar kitoje platformoje vykstančio užsiėmimo metu Šeiko šokio teatro kūrėjai parodys teatro spektaklių ištraukas, kurios iliustruoja pasirinktą temą ir pasakos, analizuos, kvies moksleivius pokalbiui apie kūrimo principus, šokio filosofiją bei metodus. Tikime, jog pamoka praturtins ir mokinius, ir mokytojus, atskleis platesnį disciplinos, jos pritaikymo gyvenime būdų arsenalą, pasiūlys netikėtus kampus, sužadins vaizduotę ir įkvėps kūrybai bet kurioje srityje. Pamokos tema: Šokio ir akademinės muzikos jungimas / Muzikos dekonstravimas. Šokio ir muzikos spektaklis „Metų laikai“. Keturi metų laikai, keturios violončelės, keturi kardinaliai skirtingi šokėjai. A. Vivaldi muzikos interpretacija. Šokio ir muzikos spektaklis „Bolero - Extended“. eįprasta ir originali vieno garsiausių prancūzų kompozitoriaus Maurice’o Ravel’o kūrinių „Boléro“ interpretacija. Lengvai atpažįstama melodija ir jos parafrazės scenoje vizualizuojamos Šeiko šokio teatro šokėjų ir Klaipėdos violončelių okteto atlikėjų. Pamokas veda choreografė Agnija Šeiko, violončelininkas Mindaugas Bačkus, prodiuserė, menotyrininkė Goda Giedraitytė.


Lietuvos istorija Vilniaus katedroje: karaliai, didikai, menininkai (Nuotolinė paslauga)

Vilniaus Šv. vyskupo Stanislovo ir šv. Vladislovo arkikatedra bazilika – viena seniausių ir svarbiausių katalikų šventovių Lietuvoje. Nuo pat Lietuvos krikšto 1387 m. iki XX a. vidurio be pertraukos tikintiesiems tarnavusios ir jiems 1988 m. grąžintos katedros istorinę ir dvasinę svarbą liudija joje išlikusios didikų funduotos koplyčios, įvairių laikotarpių dailės, skulptūros, auksakalystės šedevrai, kelios dešimtys memorialinių lentų ir antkapinių paminklų. Edukacijos metu diskutuosime, kodėl šios vietos istorija išlieka aktuali ir įdomi šiuolaikiniame pasaulyje.


Skaitmeninių medijų amžiuje yra neįtikėtina, jog yra įmanoma pasidaryti nuotrauką be fotoaparato. Nors fotografija dažnai suvokiama tik kaip skaitmeninė medija, labai vertinga susipažinti su esminiais analoginės fotografijos principais, kurie puikiai atsiskleidžia cianotipijos technikoje. Tai labai smagus užsiėmimas, lavinantis vaizduotę ir kūrybiškumą. Cianotipija padeda visus meninius talentus sujungti į vieną ir padaryti kažką įdomesnio, nei tai, ką siūlo modernioji visuomenė. Čia visuomet yra vietos improvizacijai ir leisti kūrybai tiesiog skleistis. Ši technika be galo įvairi, su ja gali labai daug eksperimentuoti ir savo darbus paversti šedevrais. Pradėsime nuo trumpo istorinio įvado į fotografinių procesų įvairovę bei raidą, apžvelgsime skirtingus fotografų ir fotomenininkų, dirbančių su cianotipijos technika, darbus, padėsiančius susidaryti įspūdį apie praktinį ir kūrybinį šios technikos pritaikomumą. Kiekvienas dalyvis turės progą pats pasigaminti savo fotografinį atviruką, kurį išsineš atminimui.


Edukacinė programa „Konstruoju lėlių teatrą“ supažindins moksleivius su lėlininko-konstruktoriaus amato specifika, skirtingų tipų teatrinėmis lėlėmis, išskirtinėmis jų valdymo savybėmis ir galimybėmis, su užkulisiniu teatro pasauliu ir veiklos ypatumais. Programa atskleis, kiek skirtingų amatų susipina lėlių kūrėjo dirbtuvėse (konstravimo, metalo apdirbimo, medžio drožybos, odininkystės, modeliavimo, siuvimo) bei padės perprasti jų sąsajas. Šios edukacijos metu bus siekiama parodyti vaikams, kaip kuriami vizualūs teatriniai sprendimus nuo idėjos iki funkcionalaus scenos objekto, panaudojant senąsias ir naująsias lėlių kūrimo technologijas. Veikla vyks lėlininko dirbtuvėse, naudojant įvairius įrankius ir įrangą. Moksleiviai stebės lėlininko darbą, naudojant 3D modeliavimo „Sketchup“ programą, matys kaip jis kuria erdvinius projektus, teatrinių lėlių, scenografijos ir atskirų objektų eskizus. Kiekvienas pasigamins šėšėlinę lėlę pasitelkdamas savo idėjas ir raiškos priemones, bei pasitelkdamas gautas žinias. Vaikai sužinos, kaip visą ką matė pritaikyti praktikoje ir susikonstruoti lėlių teatrą namuose.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Dokumentinis, poetinis spektaklis „Kanarėlės pranašystė“ pagal O. Milašių (Nuotolinė paslauga)

Nuotoliniu būdu teikiama, sutrumpinta dokumentinio, poetinio spektaklio „Kanarėlės pranašystė“ versija, pasižymi teatrinės išraiškos įvairove: charakteringi personažai, kvapą gniaužiantys meniniai vaizdiniai kurti scenografės Jurgitos Jankutės, autentiška archyvinė medžiaga, šešėlių teatro intarpai, gyvai skambanti prancūzų kalba, gyvai Tomo Juzeliūno atliekama muzika, atmosferą kuriantys jaunos kompozitorės, etnomuzikologės Tomos Čepaitės garso takeliai. Vaidmenis kuria negalias turintys Naujojo teatro aktoriai pasižymintys nuoširdumu ir įtaigia vaidyba, džiuginantys žiūrovus jau 12 metų. Scenarijaus autorė ir režisierė Šviesa Šulc. Spektaklyje ne tik skamba O. Milašiaus poezija, galantiškos aukštuomenės frazės, bet esama ir rupaus kaimietiško sąmojo, komedijos, net farso elementų. Šis spektaklis žiūrovams padės nukeliauti į praeitį, susitapatinti su iškilia, nepaprastai daug Lietuvai nusipelniusia asmenybe, kuri neretam lietuviui, deja, nėra pažįstama – Oskaru Milašiumi. Spektaklio metu bus atskleidžiami svarbiausi Milašiaus gyvenimo įvykiai nuo pat ankstyvos vaikystės, formavę jo asmens vystymąsi. Spektaklyje skamba O. Milašiaus eilės, ištraukos iš kitų kūrinių, taip pat paties poeto rašyti laiškai. Čia moksleiviai išgirs ir kalbą, kuria O. Milašius 1919 m. kreipėsi į paryžiečius „Tos žemės vardas – Lietuva – užvaldė mano protą ir jausmus ...“. Milašius didelę dalį savo gyvenimo praleido dirbdamas Lietuvos labui, spektaklyje perteikiama šio žmogaus indėlio svarba į Klaipėdos ir Vilniaus krašto atgavimą bei pačios Lietuvos nepriklausomybę. O. Milašiaus tikėjo šviesia mūsų šalies ateitimi bei Lietuvos kaip Šiaurės Atėnų vizija, jo pavyzdys skatins jaunąjį žiūrovą pajusti pasididžiavimą ir meilę savo kilmei, šaliai bei jos istorijai. Spektaklyje aukštinama meilė, tikėjimas, lietuvybė, laisvės siekis, tėvynės grožis, istorinė atmintis. Nuotoliniu būdu pateiksime aukščiausios kokybės, profesionaliai nufilmuotą spektaklio įrašą.


“Comic Con Baltics” renginyje įvairiomis renginio edukacinėmis veiklomis siekiama išlaisvinti moksleivių vaizduotę ir kūrybinę energiją. “Comic Con Baltics” ypatingas dėmesys skiriamas žaidimo reikšmei, nebijojimui klysti, normų peržengimui. Įvairiais metodais siekiama išlaisvinti kūrybingumą ir leisti moksleiviui pažvelgti į šiuolaikinį meną bei populiariąją kultūrą kitomis akimis. Renginyje stengiamasi įvairiomis kultūrinėmis veiklomis suteikti laisvės pojūtį ir išlaisvinti kūrybingumą. Moksleivis atvykęs į “Comic Con Baltics” gali sudalyvauti kino profesionalų paskaitose, mokymuose ir diskusijose, kostiumo dizaino dirbtuvėse ir renginiuose, trimačių objektų meninių instaliacijų kūrime ir kt. Renginio metu mokiniai gali pamatyti profesionalius menininkus, autorius, rašytojus, žaidimų kūrėjus bei užduoti jiems rūpimus klausimus.


Nuotolinis kino teatras! Stiprybės, gerumo ir pasiaukojimo pamokos su dokumentiniu filmu „Prieš parskrendant į žemę”

Nuo šiol kino teatru gali tapti bet kuri mokyklos klasė arba bet kurio moksleivio namai, jei mokomasi nuotoliniu būdu! Jei turite kompiuterį (ar kitą įrenginį) bei interneto ryšį – kviečiame vadovėlį trumpam pakeisti į tikrus žmones ir jų tikras istorijas.
Arūno Matelio filmas “Prieš parskrendant į žemę” kviečia į atjautos pamoką, nusikeliant į leukemija sergančių vaikų gyvenimus Vilniaus pediatrinėje ligoninėje.
„Būdamas šioje sunkiai sergančių vaikų ligoninėje galėjau stebėti reiškinį, kuris mane inspiravo šiam filmui. Pamačiau, kad vaikai ir jų tėvai, nepaisant egzistuojančio nerimo ir skausmo, dažnai atrodo laimingesni už tuos, kurie yra už ligoninės sienų. Kodėl? Kaip tai gali būti?“ – klausia filmo autorius A. Matelis.
Susidomėjote? Užrezervuokite norimą laiką Kultūros paso sistemoje ir mes suformuosime ir atsiųsime jums nuorodą 24 val. prieš jūsų renginį. Atsidarote nuorodą ir štai – kino seansas prasideda ten, kur jūs bebūtumėte! Filmo peržiūra suteikiama kartu su pagalbiniu dokumentu - paruoštu preliminariu temų sąrašu, kuriuo galėsite pasinaudoti diskusijoms po seanso. Filmo anonsas: https://www.youtube.com/watch?v=7ZMvyOQ_vi4


Muilą naudojame kasdien, tačiau nesusimąstome, kaip jis atsirado, kaip prausėsi mūsų seneliai ir proseneliai. Dalyvaudami šioje programoje susipažinsite su muilo gamybos istorija, senoviniais muilais, muilo gamybos būdais, natūralių muilo kvapų bei spalvų istorija. Taip pat susipažinsite su įrankiais, kurie buvo naudojami skalbiant ir lyginant prieš 100 metų ir daugiau.Vaikai galės juos liesti, patys pabandyti lyginti. Praktinėje dalyje dalyviai pasigamins individualaus kvapo, formos bei spalvos muilą. Programa skirta ugdyti pažinimo ir menines kompetencijas per muilo gamybos edukaciją, atskleisti mūsų šalies etninės kultūros išskirtinumą, jos archajiškumą, neišsenkantį kūrybiškumą. Gamindami muilą atpalaiduosite savo mintis ir pasinersite į aromatų pasaulį, o pačių pagamintas muilas su pasirinktais kvapais bus puiki dovana sau ar artimiesiems.


Pažinkime gintarą pojūčiais (nuotolinė paslauga)

Šio užsiėmimo pagrindinis tikslas – kiekvienam užsiėmimo dalyviui per asmeninę patyriminę veiklą perteikti svarbias gamtamokslines žinias. Gintaro atsiradimo ir formavimosi istorija pateikiama žemės raidos, klimato kaitos, augalijos ir gyvūnijos vystymosi fone. Užsiėmimas susideda iš trumpos teorinės ir plačios praktinės dalies. Teorinėje dalyje mokiniai supažindinami su gintaro formavimosi geologinėmis sąlygomis. Praktinėje dalyje gintaro savybės atskleidžiamos atliekant praktinius bandymus, jų metu remiamasi penkiais žmogaus pojūčiais – rega, lyta, klausa, uosle ir skoniu, ypač akcentuojama kiekvieno dalyvio payriminė veikla. Taip pat atliekami fizikos bandymai parodantys gintaro lyginamąjį svorį. Pateikiami gintaro panaudojimo liaudies medicinoje pavyzdžiai. Užsiėmimo dalyviai ne tik sužino kada, iš kur ir kaip atsirado gintaras, bet ir išmoksta jį atskirti nuo kitų gamtinių bei pramoninių medžiagų, bei gauna žinių apie gintaro gydomąsias savybes. Diskutuojama, kuo svarbus, ar nesvarbus gintaras šeimoje, kokios gintaro panaudojimo tradicijos išlikusios, ar lankomos gintaro dizaino parodos. Užsiėmimas lengvai pritaikomas tiek jaunesniems, tiek vyresniems moksleiviams. Šios edukacinės veiklos patyriminis pobūdis leidžia joje pilnavertiškai dalyvauti turintiems įvairias negalias.


Edukacinis užsiėmimas apie Lietuvoje vykdytus nacių okupacinio režimo nusikaltimus, iš kurių ypatingas dėmesys skiriamas žydų geto reiškiniui Antrojo pasaulinio karo laikotarpiu. Dalyviai supažindinami su gete atsidūrusių vaikų gyvenimu: atliekant užduotis, išsiaiškinama, kaip konkrečiai atrodė geto buitis, kokie anuomet galiojo draudimai, kokių įtampų kupina buvo socialinė aplinka, koks buvo nuolatinės stokos paženklintas maistas, koks skurdus, bet šviesus buvo laisvalaikis... Remdamiesi autentiškomis dienoraščių ištraukomis, dalyviai taip pat analizuoja įvairius gete gyvenusių jaunuolių psichologinius patyrimus – jausenas ir emocijas, kurias vienaip ar kitaip nulemdavo išoriniai gyvenimo gete elementai. Užsiėmimas skatina pažinti skausmingąsias Lietuvos ir pasaulio istorijos patirtis, kviečia intensyviems empatijos momentams, ugdo loginį ir analitinį mąstymą, gebėjimus kūrybiškai generuoti idėjas, aiškiai dėstyti mintis ir bendradarbiauti grupėse.


Apie LAPINĄ, kuris pametė protą (Nuotolinė paslauga)

Kas galėjo atsitikti, kad gudruolis Lapinas, ilgai ir laimingai gyvenęs, pametė protą? Su vaikais teatre kalbame apie viską - apie baimes ir džiaugsmus, apie laimes ir nelaimes. Todėl labai džiaugiamės, kad leidyklos "Odilė" išleistos knygos "Apie lapiną, ,kuris pametė protą“ (autorius - lietuvių kilmės rašytojas ir iliustratoriaus M.Baltscheit (Vokietija) pagalba galime kalbėti apie tai, kas ištinka, atėjus senatvei. Apie pasikeičiantį pasaulį, šeimą ištikusius rūpesčius, apie jaunųjų lapiukų nesupratimą - kodėl Lapinas pametė protą? Alzheimerio ir kitų demencijų tema atsirado Lietuvos vaikų literatūros lentynoje pačiu laiku - visokio amžiaus žmonės susiduria su daug klausimų, kuriuos kartais esame linkę apeiti, nors sutariame, kad su vaikais reikia kalbėtis atvirai ir aiškiai. Tai kodėl ne apie senatvę? Ši literatūrinė medžiaga (beje, sukurta remiantis asmenine rašytojo patirtimi) kupina žinių, atjautos ir turi gražią istoriją, kurią ir norime teatralizuotai, įtaigiai ir interaktyviai papasakoti kuo platesniam vaikų ratui. Tai sukelia minčių, gražiai paaiškina dalykus ir stiprina šeimos santykius. Edukacijos metu skaitysime, vaidinsime, dainuosime, bendrausime su vaikais, žaisime atminties lavinimo žaidimus. Siūloma idėja neabejotinai prisidės prie socialinės atskirties mažinimo skirtingų visuomenės grupių integracijos.


Kultūrinės edukacijos užsiėmimas „Lipdome pasakų pasaulį“

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Edukacinę programą sudarys dvi dalys: 1) literatūrinė viktorina „Blitz“; 2) kūrybinė edukacija iš modelino. Lipdymas išmodelino – kūrybiškas, raminantis ir malonus užsiėmimas. Tai yra terapijos priemonė, sugerianti neigiamas emocijas,išlaisvinanti kūrybiškumą ir fantaziją. Įtraukiant į kūrybinę edukacinę veiklą ir literatūrinę viktoriną „Blitz“, panaudojantšiuolaikines informacines technologijas (planšetinius kompiuterius bei naujoviškas programas), paslauga taps ypač patraukliir naudinga dalyviui kūrybine ir informacine prasme. Paslaugos tikslas yra labiau vaikams priimtinu būdu, įgyti žinias ir jasrealizuoti kūrybinėje veikoje panaudojant modeliną. Paslaugos teikimo metu dalyviams bus pateikta „Blitz“ viktorina apielietuvių ir pasaulio autorius, jų kūrybą, dalyviai bus supažindinami su literatūriniais personažais. Iš įgytų žinių ir informacijosviktorinos metu, pateiktų literatūrinių šaltinių, vaikai darys kūrybinius darbus: įvairius aksesuarus, magnetukus, dekoracijasstalo įrankiams, detales knygų žymekliams ir kt. Edukacinės programos metu bus stiprinamas kultūrinis identitetas irpaveldas, atkleidžiama kultūrinė patirčių įvairovė bei skatinamas ir formuojamas literatūrinis skonis, dalyvių kultūrinė,kūrybinė pasaulėžiūra ir fantazijos laisvė. Ši paslauga prisidės prie vaikų socialinės bei kultūrinės gerovės, jie kokybiškai iršiuolaikiškai integruosis į įvairų kultūros pažinimo procesą. Pasirinktos priemonės bei paslaugos būdas suteiks žinių beiskatins domėjimąsi literatūra bei tautiškumu. Tai ugdymas per kultūrą, įtraukiant eklektiškas meninės išraiškos formas.Vaikai, pritrūkę kūrybinių idėjų ar fantazijos, pasinaudos paslaugos vedėjo patarimais ar bibliotekos lentynose sukauptaisleidiniais. Ši paslauga ne tik plės dalyvių kultūrinį akiratį, žinių bagažą literatūros ir kultūros paveldo temomis, bet ir skatinsskaitymą, domėjimąsi literatūra ir jos naujovėmis, kūrybingumą, draugystę, bendravimą ir bendradarbiavimą bei savitarpiopagalbą.


Didelis gyvenimo tempas ir aktyvus informacinių technologijų skverbimasis į kasdienį gyvenimą paveikia mokinių įsitraukimą į aktyvų laisvalaikį. Kartos keičiasi, keičiasi įpročiai ir pomėgiai. Kokį džiaugsmą kažkada suteikdavo išvykos į gamtą ar kaimą. Šiandien tenka sugalvoti įdomių žaidimų, kad vaikai norėtų žaisti, dalyvauti užsiėmimuose, kad judrūs žaidimai konkuruotų su kompiuteriniais. Orientacinis žaidimas – tai veikla skirta moksleiviams, kurie nori su vietovės lankytinais objektais susipažinti kitaip. Tikslas – ne tik surasti užduotyje aprašytą vietą ir susiorientuoti aplinkoje, tačiau svarbu įveikti logines, su dvaro gyvenimu susijusias užduotis, taip praplečiant savo akiratį ir papildant istorines žinias. Atvykę išbandyti orientacinį žaidimą dvaro teritorijoje, moksleiviai atras daug įdomių objektų, patrauklių, vietų. Žaidimo pavadinime slypi kvietimas jas atrasti, pažinti ir tyrinėti. Orientacinis žaidimas – smagi, aktyvi ir įtraukianti veikla. Tai lyg varžybos, kurioms nereikia specialaus fizinio pasiruošimo, todėl dalyvauti gali visi mokyklinio amžiaus vaikai. Supažindinus su žaidimo taisyklėmis dalyviai yra paskirstomi arba pasiskirsto patys į nedideles komandas. Vadovaudamiesi stilizuotu teritorijos žemėlapiu ir užduočių tekstais išgvildena užduotis, o teisingus atsakymus suranda pažymėtose vietose esančiose lentelėse su žaidimo simboliais. Žaidimą laimi daugiausia teisingų užduočių per trumpiausią laiką išsprendusi komanda. Orientacinis žaidimas "Atrask, pažink, tyrinėk" – tai aktyvi edukacinė kelionė, pasakojanti negirdėtas dvaro gyvenimo istorijas ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Laimėjusios komandos laukia apdovanojimas, o kitų dalyvių – azartas, lenktyniavimo ir pažinimo džiaugsmas.


„Mažasis princas“ – tai spektaklis pagal prancūzų rašytojo Antoine‘o de Saint-Exupéry pasaką, tapusią tikra literatūros klasika vaikams. Spektaklyje jautriai ir žaismingai paliečiamos visiems ir visada aktualios vienatvės, draugystės, meilės ir netekties temos, aukštinamos tikrosios dvasinės vertybės: meilė, draugystė, atsakingumas. Spektaklyje pabrėžiamas ne materialusis pradas, o smulkmenose slypintis grožis ir taurumas, gebamas pamatyti atvira širdimi. „Mažajame prince“ atsisakoma suaugusiųjų pasaulį varžančio realizmo – čia visa yra grįsta vaiko vaizduote ir fantazija. Ši istorija – lyg vaizdas iš paukščio skrydžio į žmoniją, ypač į tuos nekaltuosius, kurių gyvenimas susideda iš skrydžio ir nesėkmingos meilės, apie tuos, kurie krenta į Žemę, nesusižavi tuo, ką randa čia, ir galiausiai dingsta be pėdsakų. Spektaklis skatina pasimokyti iš svetimų ydų ir kovoti su savosiomis, pažinti ir susidraugauti su supančią aplinką bei pačiais savimi.


Spektaklis vaikams "Plėšikas Hocenplocas"

Ar girdėjote? Nukniauktas puikusis močiutės kavos malūnėlis! Be jokios abejonės - tai nedorėlio plėšiko Hocenploco darbas. Miestelio policija prieš jo niekšybes atrodo bejėgė, tad Zepukas su Kaspariuku nusprendža patys sulaikyti plėšiką bei atitaisyti močiutei padarytą skriaudą. Bet plėšikų taip be niekur nieko nepagausi... Ar pavyks draugams pasprukti iš plėšiko nelaisvės ir nugalėti jo sajungininką burtininką Petrozilijų Cvakelmaną? Panašu, kad be gudrybių ir burtų čia neapsieisi. Spektaklyje skamba šviesaus atminimo aktoriaus ir bardo Sauliaus Mykolaičio dainos. Kviečiame į pažintį su nepaprastu plėšiku Hocenplocu.


Edukacinis žygis Paneriuose: nuo seniausio tunelio iki Napoleono lobių

Tai visapusiškai turiningas maršrutas, nes jame vienas kitą keičia gamtos ir miesto kraštovaizdžiai, o lankomi objektai susiję su technika, karyba, architektūra, fotografija ir religija. Paneriai – pati didžiausia Vilniaus miesto seniūnija pagal plotą, tačiau mažiausia pagal gyventojų skaičių, todėl čionai slypinčius istorijos turtus yra pažinusi tik labai siaura smalsuolių grupė. Į objektų sąrašą patenka vienas įspūdingiausių Lietuvoje technikos paminklų Panerių geležinkelio tunelis, medinėmis vilomis užstatyta prieškario miesto-sodo tipo gyvenvietė, senasis akmeninis Vilniaus–Kauno kelias, Antrojo pasaulinio karo įvykius menantis Panerių memorialas, 1831 m. sukilimo mūšio vieta ir ne tik. Šis žygis moksleiviams leis subalansuoti šiokį tokį fizinį krūvį (nueisime apie 8–9 km) su įdomia istorine informacija bei išties įspūdingais reginiais.


Spektaklis "Snieguolė ir septyni nykštukai"

„Šioje populiarios pasakos apie Snieguolę ir nykštukus versijoje mes stengėmės išplėtoti stebuklingo veidrodžio, atspindinčio užslėptą pasaulio reiškinių esmę, temą“, - sakė pjesės autorė. Lėles ir dekoracijas šiam spektakliui kūrė jauna dailininkė Neringa Keršulytė. Ji sukūrė ypatingą veidrodžių ir juvelyriškai kruopščiai sukurtų lėlių pasaulį, kuriame gyvuoja ir Snieguolė, ir nykštukai, ir klastinga Katė, ir piktoji Karalienė, ir nuostabusis Princas. ... Yra toks stebuklingas veidrodis, kuris atspindi viską taip, kaip iš tikrųjų yra. Koks tai veidrodis? Iš kur tas veidrodis? Ar jis bus visada? - stebisi aktoriai. O Katė paaiškina, kad veidrodis - tai pasaulis, kuris atspindi mus pačius ...


Insignijos - tai asmens turimos valdžios, pareigybės ir visuomeninės padėties skiriamieji ženklai. Kaip karalių iš kitų tarpo išskiria karūna, skeptras, kalavijas ir valdžios obuolys, taip vyskupą identifikuoja ant galvos dėvima kepurė, žiedas su brangakmeniu ar lazda riestu galu. Žiedas, pektoralas, mitra, pastoralas – keturios vyskupo insignijos, turinčios savą simboliką, prasmes. Senovėje žiedą vyskupas maudavosi ant pirštinės, juo antspauduodavo laiškus, dokumentus. Užsiėmimo metu pasigaminsime savo žiedą-antspaudą.


Mokiniai dirbs su istorijos pažinimo nerašytiniais šaltiniais, tam bus naudojamos tarpukario nuotraukos kuriose užfiksuota šio krašto amatai; buities prietaisai: bezmėnas, ratelis, spragilas ir pan. Programos dalyviai domėsis eksponatais, jų detalėmis, veikimo principais, paskirtimi.


Edukacijos metu mokiniai supažindinami su žvakės, kaip šviesos šaltinio, atsiradimo istorija nuo akmens amžiaus iki dabartinių laikų. Muziejaus etnografinėje ekspozicijoje mokiniai apžiūri unikalius tradicinius Zanavykų krašto apšvietimo prietaisus (liktarna, žibaline lempa, spingsulę, balaną ir kt.) bei bitininko darbo įrankius, sužino apie jų naudojimo ypatumus. Aptariami bičių vaško gavimo būdai, jų nauda žmogui. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai supažindinami su senoviniu žvakių liejimo amatu, žvakės reikšme dvasinei kultūrai. Aptariama žvakės reikšmė ir simbolika žmogaus gyvenime (krikšto žvakė, žvakės per vestuves, grabnyčių žvakė ir k.t.). Taip pat sužino apie senovinius prietarus ir burtus, kuriuose yra naudojamos žvakės. Išbando Kalėdinį burtus kuriuose naudojama žvakė ir interpretuoja jo reikšmes. Praktinėje dalyje mokiniai stebi, kaip lydomas vaškas, ir aptariamos vaško ir medaus savybės: kodėl vaškas ir medus būna skirtingų spalvų, kodėl skiriasi medaus konsistencija ir spalva. Ištirpus vaškui dalyviai patys senoviniu būdu nusilieja natūralaus vaško žvakę su lininiu dagčiu. Pasigamintą darbelį užsiėmimo dalyviai išsineša namo.