(Nuotolinė paslauga) Spektaklis "Nojaus laivas" ( 5kl.-6kl.)

Spektaklis „Nojaus laivas“ – tai  teatro kalba labai vaizdingai, įdomiai  papasakota  Šventame Rašte, Pradžios knygoje aprašytą  Didžiojo tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istoriją.  Dievas dėl žmonių nedorumo planavo milžinišku potvyniu sunaikinti Žemę, tačiau  tarp visų žmonių atsirado vienas vyras Nojus, kuris rado malonę Dievo akyse.  Nojui  buvo duoti nurodymai suręsti didžiulį laivą į kurį turėjo tilpti ne tik Nojaus  žmona bei trys jo sūnūs su žmonomis, bet ir visų žemėje gyvenančių gyvūnų, paukščių ir roplių poros. Nojus –mūsų visų propropro... prosenelis, supermenas, didvyris išsigelbėjęs nuo tvano.
 Biblinė  pasaulio tvano  ir Nojaus išsigelbėjimo istorija atskleidžiama aktoriui vartant ir komentuojant nuostabiais raštais ir piešiniais išmargintos didelės bei paslaptingų kertelių turinčios knygos puslapius. Kartais iš jų išnyra vis nauji personažai: žmonės, gyvūnai, paukščiai, ropliai, laivo korpuso detalės, ar teksto nuotrupos. Piešiniuose ir tekstuose tarsi senoviniuose papirusuose ar olose išraižytose ornamentuose suskamba visiems gerai žinoma Šventojo Rašto istorija. Orginaliai, jautriai.


Edukacinė programa ,,Miriorama – judanti knygos panorama“

Rokiškio rajono savivaldybės Juozo Keliuočio viešoji biblioteka

Miriorama – tai specialioje dėžėje rankenėle sukama panorama, tarsi senoviško televizoriaus prototipas. Miriorama graikiškai: „myrias“ – dešimt tūkstančių, „horama“ – reginys. Tai vaizdas, sudarytas iš daugybės piešinių, kuris juda sukant rankenėlę. Teorinė dalis. Trukmė 20 min. Užsisakantieji edukacinę programą  gali pasirinkti veiklos temą: 1-4 klasės - ,,Mylimiausia pasaka“, ,,Pasakų pynė“, ,,Nuostabus knygų pasaulis“, 5 - 8 klasės - ,,Mano svajonės“, ,,Skaičiau aš, perskaityk ir tu", ,,Knygos veikėjai, man palikę didžiausią įspūdį". Edukatorė pristatys dalyvių pasirinktą temą: knygų pasakų įvairovė, jų kūrimo ypatumai, knygos vaikams ir paaugliams, personažai, mirioramos galimybės. Edukacinės programos esmė yra kitoks knygos skaitymas, t. y. perskaitę knygą, dalyviai ją aptaria kartu su bibliotekininke, ant popieriaus ritinio piešia perskaitytos knygos susiliejančius vaizdus, veikėjus. Sukurta ritininė knyga pavirsta užburiančiu judančių vaizdų filmu – miriorama, kuri yra demonstruojama kaip judanti knygos panorama. Knygų skaitymas virsta kūrybinėmis dirbtuvėmis, kuriose vyksta įvairiapusė edukacija: ugdomi bendravimo, skaitymo įgūdžiai, turtinamas žodynas, intelektas, vaizduotė, kritinis mąstymas. Praktinė dalis. Trukmė 30–60 min. Joje vyksta kūrybinis komandinis darbas: skaitymas, mąstymas, minčių reiškimas, iliustravimas naudojant įvairią techniką, įtaigus kūrino pristatymas auditorijai. Kūrybinė programos pusė svarbi tuo, kad dalyviai pajaučia, jog gali kurti, kyla jų savivertė. Visada smagu pasižiūrėti į programos dalyvių darbus ir pristatymus, palyginti save bendrame kontekste. Ši programa papildys mokomąją medžiagą, ugdys savarankišką ir kūrybišką požiūrį į etninę kultūrą, literatūrą. Refleksija. Trukmė 10 min. Bus skatinama reflektuoti savo patirtis, prašoma papasakoti, kokius jausmus ir potyrius sukėlė šis užsiėmimas. Visi dalyviai galės išsakyti savo nuomonę ir pastebėjimus. Tikrai verta dalyvauti, nes tai žingsnis patirties, naujų įspūdžių, žinių link

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Dažnai šiuolaikinio meno labirintuose galima pasimesti. Galerijos erdvėse gali išvysti įvairiausių keistenybių, sudėtą šiukšlių krūvą, bananą ar laikrodį, kurie nežinai ar yra ekspozicijos dalis, ar juos čia tiesiog paliko galerijos darbuotojai. Šioje edukacijoje aplankysime vis kitas Vilniaus meno galerijas, bandysime išsiaiškinti kas slypi už meno objektų. Kai kuriose galerijose žaisime performatyvias slėpynes, bandysim judėti tarp skirtingų meno objektų. Kitose – kursime savo meno kūrinius ir žiūrėsime, kaip jie tinka prie garsių kūrėjų darbų

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ši kultūrinė edukacija - spektaklis „Medaus kelias“ (rež. Šviesa Šulc) skirta pradinių klasių mokiniams. Darbštus ir žingeidus Žydintis Krūmas susidraugauja su tinginėle Bite Ai. Ji gyvena avilyje, kurį prižiūri Bitininkas. Vieną naktį į bitutės namelį įsilaužia smaližius Meškinas. Kaip elgsis draugai? Ką darys Bitininkas? Ar pavyks herojams išsaugoti medų? „Medaus kelias” – tai dar ir interaktyvus spektaklis, kuriame puoselėjamas darbštumas ir mandagumas. Spektaklio metu jaunieji žiūrovai karu su herojais atlieka mankštą, šoka ir dainuoja. Vaikai mokomi suprasti, kas yra draugystė, gėris, darbštumas, mokosi pažinti gamtą, daug sužino apie bites ir apie tai, kaip atsiranda medus. Mokiniai sužino apie paslaptingą bitučių pasaulį ir jų svarbą, kokį didelį darbą atlieka šie maži nuostabūs vabzdžiai ir kaip juos reikia saugoti ir globoti. Spektaklio tikslas – išmokyti vaikus suprasti, kaip svarbu būti darbščiais ir draugiškais, mylėti gamtą, neskriausti mažesnių ir silpnesnių. O svarbiausia, kad visas problemas bei pačius didžiausius nesutarimus galima išspręsti draugiškai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Knygų pasaulio paslaptys. Edukacija su rašytoja Evelina Daciūtė

Edukacijos "Knygų pasaulio paslaptys" metu dalyviai susipažįsta su tuo kaip, kaip atsiranda knygos, gimsta personažai, jiems atskleidžiamos knygose glūdinčios paslaptys. Jie gali užduoti klausimus, pasidalinti įžvalgomis apie savo skaitymo kelionę. Edukacijos pabaigoje dalyviai renkasi, kokią kūrybinę užduotį atliks. Po susitikimo jie sulaukia autorės pasidalinimo apie atliktas užduotis.


Edukacija „Piešimas šviesa, fotografija kitaip“

Kauno rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Kviečiame jus į paslaptingą meninės fotografijos pasaulį, kur galėsite tapti šviesos valdovais ir kurti fantastiškus paveikslus. Mūsų edukacija „Piešimas šviesa, fotografija kitaip“ yra unikali, kūrybiška ir pilna atradimų, skirta 5–12 kl. mokiniams, kurie nori pagilinti žinias apie fotografijos meną.
Užsiėmimo metu sužinosite, kaip piešti šviesa, kokie įrankiai ir nustatymai naudojami. Patys išbandysite ilgo išlaikymo fotografijos technikas naudojant blykstes, programuojamą LED lazdą ir kitus šviesos šaltinius. Kursite savo sumanymus tamsoje, naudodami įvairius šviesos šaltinius.
Užsiėmimas tinka integruotoms dailės, fotografijos istorijos, fizikos, informacinių technologijų pamokoms.
Pasinerkime kartu į užburiantį meninės fotografijos pasaulį!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Kokia informacija apie seniausius muzikos instrumentus rasta tyrinėjant Vilniaus Žemutinės pilies teritoriją? Kaip šie instrumentai skambėjo ir kas jais grojo? Ką apie muziką pasakoja muziejaus eksponatai? Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti su muzika, skambėjusia XV–XVII a. valdovo dvare. Per edukacinį užsiėmimą, gavę specialiai parengtą garsų žemėlapį, dalyviai, vedami edukatorės, keliaus po muziejų ir ieškos skambančių eksponatų. Apžiūrės instrumentą, kurio skambesys primena upelio čiurlenimą, išbandys rūmų menių akustiką, išgirs kūrinių, kuriuos kūrė ne tik į Lietuvą atklydęs klajojantis muzikantas Osvaldas fon Volkenštainas (Oswald von Wolkenstein), bet ir Lietuvos didžiųjų kunigaikščių bei Lenkijos karalių Žygimanto Augusto ir Vladislovo Vazos rūmų muzikantai. Taip pat sužinos, kaip ši muzika išliko iki šių dienų. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo meninio ugdymo (muzikos) programą.


Paslaugos tikslas - skatinti pažinti savo kraštą, kuriame gyvename. Gaivinti, moderninti, tęsti senąsias tradicijas, domėtis kultūriniu palikimu.
 Parodyti, kaip keitėsi paprasto žmogaus gyvenimas Mažojoje Lietuvoje (XIXa.pab.), gyvenant dviejų kultūrų sandūroje, ypatingai sustiprėjus germanizacijai.
Trumpai apžvelgsime kitimo procesus Lietuvininkų tautinio kostimo, tarmės, patirsime kulinarinio paveldo skonį. Vydūno kultūros centras įsikūręs senosios parapijinės pradžios mokyklos pastate, tad programos vadovė dalyvius pasitinka dėvinti Mažosios Lietuvos XIX a. pabaigos tautinį kostiumą. Trumpai pristatoma parapijinės mokyklos istorija, kurioje pamokos buvo vedamos vokiečių kalba...
  Pasitelkiama vaizdinę medžiagą, esanti edukacinėje aplinkoje: Mažosios Lietuvos fotografijos, esančios parodoje "Mažosios Lietuvos istorija ir buitis",  taip pat teritorijos ribas dalyviams primenantys žemėlapiai, XIX a. ir dabarties, aiškiai parodantis 5 Lietuvos regionus. Diskutuojama, kodėl mums, čia gyvenantiems yra svarbu žinoti bent dalį Mažosios Lietuvos istorijos?; Kokie pagrindiniai skirtumai Mažosios ir Didžiosios Lietuvos? Kas pasikeitė sustiprėjus pietizmo įtakai Mažojoje Lietuvoje? Programos vadovė - tantė (teta), kalbanti tarmiškai, suteikia progą išgirsti ir pamąstyti, kodėl tiek daug negirdėtų žodžių tarmėje? išsiaiškinama jų reikšmė.  Tarmiškais pavadinimais pristatomos tautinio kostiumo detalės. pasitelkus truputį kūrybos bei vaizduotės, galime įsivaizduoti, kad 5 Lietuvos regionuose gyvenantis jaunimas  pasirinktų savo krašto tautinio rūbo detalę, ją prisitaikytų šiandieniniame gyvenime?  II dalis:
Žaidimas „Spėk žodžio reikšmę“,   dalyvauja 3 komandos
Žaidimas „Atrask už žodžio pasislėpusį“. Naudojamos priemonės: buities daiktai, rakandai.
Refleksija, kur dalyviai gali drąsiai reikšti savo mintis. Tai, kaip būti savitam, nepasiduoti kitų įtakai? Diskutuojame, ar esame atsakingi už savo kraštą, tradicijų puoselėjimą, tarmę, gražią kalbą, norime jį kurti?

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Esu neregė pasakų vaikams autorė ir pasaulį pažįstu kitaip. Kaip? Kviečiu susipažinti! Edukacijos metu išgirsite mano autorinę pasaką, kurią skaitysiu iš Brailio rašto knygos. Ją aptarsime: kaip matyti ne akimis, o širdimi? Kaip užauginti širdyje sodą?
Tada laikas netikėtumams: iš nedidėlio lagaminėlio ištrauksime Brailio rašto mašinėlę, kuria vaikai galės patys paspausdinti. Susipažinsime ir su kitomis neregiams skirtomis priemonėmis: kalbančiu termometru, monetų ir banknotų matuokliu, taktiliniu laikrodžiu ir net spalvų detektoriumi! Supažindinsiu su baltąja lazdele: kodėl ji balta? Kaip padėti neregiui įlipti į autobusą, pereiti gatvę, ar nusipirkti ledų? Į šiuos ir kitus neregių kasdieninio gyvenimo klausimus ieškosime atsakymų kartu.
Sudalyvavę šioje edukacijoje, vaikai supras, kad žmonės su regos negalia yra tokie pat kaip visi – tik jiems reikia šiek tiek padėti.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Edukaciniame užsiėmime Jaučio trobelė vaikai supažindinami su mistiškuoju lėlių teatru. Kas atgaivina lėlę, kaip lėlė geba judėti ir kalbėti. Drauge atskliesime lėlių teatro paslaptis: pasigilinsime į istoriją, lėlių valdymo būdus, iš ko lėlės gaminamos, kas jas kuria. Po to, išklausysime Lietuvių liaudies pasaką "Jaučio trobelė", vaikai pasirinks vaidmenis ir po trumpos repeticijos patys sukurs lėlių spektaklį pagal girdėtą pasaką.


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Murmesiukai ir stebuklinga pasakų skrynia - tai stebuklingas bendravimo būdas, kuriant pasaką.

Vaikai kartu su Murmesiukais kurs pasakos siužetą, tiek įprastomis, tiek ir naujomis aplinkybėmis.
Pasakos kūrimo procese Murmesiukai vaikams padės suvokti, kad stebuklai skiria realų pasaulį nuo pasakiško.
Murmesiukai traukdami iš skrynios stebuklus (stebuklingą pelenės kurpaitę ar batuoto katino batą, ar stebuklingą pupą ir kt.) padės vaikams kurti asmeniškas ar socialiai prasmingas istorijas.
Tokiu būdu vaikai bus mokomi susitvarkyti su esminiais žmogaus viduje kylančiais konfliktais, troškimais ir santykiais sveiku, visuomenei priimtinu būdu. Įgyti įgūdžiai darys milžinišką poveikį vaiko psichinei sveikatai, gyvenimo kokybei, vertybių sistemai bei įsitikinimams.


Tikslas - vaikų  aktyvumo skatinimas bei jų dalyvavimas meninės kūrybos procese, sudaryti sąlygas mokinių grupėms atskleisti ir ugdyti savo kūrybinį potencialą aktyviai ir prasmingai dalyvaujant kūrybinėje veikloje.
Uždaviniai : supažindinti su laisvės sąvoka, jos svarba, skatinti mokinius reflektuoti laisvės tema pagal savo patirtį.
 išmokyti teisingai parinkti gaminamo paukštelio detalių dydžius, juos teisingai sujungti.


Edukacinė ekskursija "Mėmelio paslaptys" (Klaipėda)

Nemėgstate „sausos“ istorijos ir manote, kad ekskursijos yra nuobodžios? Gal susitikime ir pabandykime dar kartą? Edukacinė ekskursija „Mėmelio paslaptys“ įtrauks Jus į senojo miesto šurmulį, pakvies ne tik stebėti ir klausytis gido pasakojimo, bet ir rungtyniauti bei pažvelgti į miestą kitaip: nuotaikingai ir žaismingai. Visi kartu nusikelsime į senąjį miestą Mėmelį, pamatysime čia stovėjusią pilį, „virusį“ gyvenimą, senuosius pastatus, gyvenusius žmones, išgirsime jų kalbą ir nutikusias istorijas, o gal net išvysime karalius? Juk karaliai mieste tikrai ne kartą lankėsi! Edukacinė ekskursija paremta principu: „Pasakyk man ir aš pamiršiu. Parodyk man ir aš prisiminsiu. Leisk man dalyvauti ir aš suprasiu“ (Konfucijus). Prie kiekvieno objekto mokiniams bus pateikiami klausimai, skiriamos grupinės užduotys; teisingas užduoties atlikimas garantuoja taškų kaupimą, o ekskursijos pabaigoje gal net prizą. Edukacinės ekskursijos turinys, pasakojimo metodai ir užduotys parenkami atsižvelgiant į mokinių amžiaus grupę. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį, „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-sias metines“.


Edukacinė mitologinė programa „Prisijaukink Baubą“

Programa skirta jaunesnio ir vidutinio mokyklinio amžiaus vaikams bei suaugusiems, savo veikla susijusiems su vaikų auklėjimu, ugdymu bei mokymu. Ji patrauklia forma supažindina su lietuvių mitologijos personažais, ieško sąsajų su kitų tautų folkloru. Susipažinę su programos edukacine medžiaga, dalyviai patys išbando savo jėgas kūrybiniame procese: turi galimybę savo rankomis pasigaminti iš vilnos veltą darbelį. Kūrybinis užsiėmimas lavina vaikų mąstymą, vaizduotę, gebėjimus. Dalyviai išgirsta pasakojimą apie būtybę, sutinkamą tautosakoje, pasakose, rašytojų kūryboje nuo seniausių laikų iki mūsų dienų - Baubą. Baubas - lietuvių vaikų mitologijos personažas, kuriuo senovėje gąsdindavo vaikus. Bet, kad baubas gali būti visai nebaisus, ir, kad  baimę galima nugalėti,  įsitikiname, kiekvienas pagaminę Baubuką savo rankomis ir  sušildę jį savo delnuose. Prisijaukinę Baubą, tampame visi šiek tiek geresni ir dėmesingesni vienas kitam. Naujasis draugas Baubukas „parkeliauja“ į kiekvieno dalyvio namus. Programa skirta sudominti lietuvių mitologija, tautosaka ir literatūra, skatinti vaikus skaityti lietuvių liaudies
pasakas, per šį tautosakos žanrą formuojant augančio žmogaus asmenybę, ugdant norą pažinti. Tuo pačiu padėti vaikams įvardyti ir nugalėti savo baimes, skatinti tikėjimą laiminga bet kokios nerimą keliančios situacijos baigtimi, pasitikėti savo jėgomis, mokyti pagarbos, geranoriškumo ir pagalbos vienas kitam.


Į asmeninių finansų pasaulį - vaikų literatūros ir pasakų keliais (nuotolinė)

Asmeninių finansų valdymo išmintis pasitelkiant vaikams pažįstamus kūrinius - misija įmanoma!
Ar kada tyrinėjote žemėlapį, kuriame būtų Pajamų atplukdymo upė, Taupymo sala, Skolinimosi pelkė, Norų ir poreikių vandenynas, Akcijų ir reklamų kalnynas, Nereikalingų daiktų sąvartynas? Pasikvieskime Skrudžą Makdaką, Emilį iš Lionebergos, Karlsoną, Tianą, Pepę Ilgakojinę bei kitus ir keliaukime šiais neatrastais keliais kartu! Kelionės metu sustosime tam tikrose finansinės kultūros stotelėse ir žaismingai (bet atsakingai!) aptarsime ir gvildensime vaikams aktualius klausimus: kaip greičiau pripildyti taupyklę? Kaip užsidirbti pinigų, kol dar nesi suaugęs? Kaip suprasti prieš perkant, kas iš tiesų yra reikalinga? Kaip išmintingai apsipirkti parduotuvėje? Kiekvienoje situacijoje atrasime ir aptarsime tvarų, patikimą ir išmintingą finansinės elgsenos sprendimą.
Taupymo saloje moksleiviai sustos ir gamins ypatingą pyragą, kuriam nereikės nei miltų, nei orkaitės.

Edukacijos tikslas: pasitelkiant literatūros herojų patirtis ugdyti moksleivių finansinę kultūrą, auginti sąmoningumą ir kritinį mąstymą atliekant tam tikrus finansinius pasirinkimus kasdienėse situacijose.
Edukaciją veda finansinio raštingumo lektorė ir kultūros edukatorė Natalija Vėževičienė.


Vizualios interpretacijos trimatėje erdvėje

Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Jungiant skaitmenines technologijas ir tekstinius, vaizdinius kūrinius mokiniai aktyviai dalyvaus tarpdisciplininėje pamokoje – susiskirstę komandomis ir naudodamiesi suskaitmenintu Lietuvos nacionalinės bibliotekos archyvo, europeana.eu ir kitu autorių teisėmis neapribotu turiniu, fizinio arba skaitmeninio koliažo principu kurs laikmetį atspindinčias mizanscenas (trimačius atvaizdus). Kūrybinio proceso metu bus lavinamas jų sąmoningumas ir kritinis mąstymas, mokiniai geriau supras istorinį situacijos kontekstą – mintis ir idėjas - gebės geriau susieti tarpusavyje įvairius laikmečio ekonominius, istorinius, politinius ir kultūrinius faktus į bendrą visumą.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija „Apie ką kalba parko medžiai“ vyksta Kretingos muziejaus dvaro parke. Vaikai mokosi įdėmiai stebėti gamtos įvairovę, pažinti medžius ir krūmus, juos atskirti pagal lajos formą, lapus, žiedus, žievę ir pumpurus (priklausomai nuo vaikų amžiaus ir metų laiko). Aiškinantis gamtos paslaptis, mokiniai sužino: kaip medžiai maitinasi ir kiek metų gyvena, kaip medžiai sėja sėklas ir kodėl numeta lapus, iš kurio medžio bėga saldžiausia sula, ar tikrai pats stipriausias medis yra ąžuolas, kas yra pavasario pranašas, koks krūmas yra pelių siaubas ir kodėl, ar būna spygliuočių be spyglių, o lapuočių su kankorėžiais ir kt. Užsiėmimo pabaigoje, priklausomai nuo metų laiko, vaikai dalyvauja praktinėse-žaidybinėse užduotyse, kurios skatina vaikų smalsumo pojūtį, atradimų džiaugsmą ir gamtos pažinimą: - šiltuoju metų laiku mokosi teisingai suporuoti edukacijos metu surinktus augalų lapus, žiedus ar vaisius/sėklas, prisimena jų pavadinimus. Vėliau iš augalų, ant kamštinio rėmelio, dėlioja augalo ar gyvūno paveikslą; - šaltuoju metų laiku vaikai sprendžia iš anksto paruoštas užduotis, susijusias su dvaro parke augančiais sumedėjusiais augalais.


Architektūros dirbtuvės: globalių iššūkių lokalūs sprendiniai

Žmogaus kuriama aplinka jau ilgą laiką vertinama atsižvelgiant ne tik į jos estetines savybes, bet ir į ilgalaikiškumą, naudotojų patirtį,, statybos kainą ir greitį. Vis dėlto, dėl žmogaus vykdomos veiklos šylant klimatui ir skirtingose pasaulio vietose kylant vis sunkesniems ekologiniams iššūkiams, pastaraisiais dešimtmečiais į statybos industriją žvelgiama ir per jos poveikio aplinkai prizmę. Kodėl naudojame medžiagas, kurių išgavimas daro neginčijamą žalą ekologinėms sistemoms? Ar įmanoma ir ar būtina suderinti pastatų estetiką, ilgalaikiškumą, prieinamą kainą bei efektyvų statybų procesą ir sykiu siekti ekologiškumo bei tvarumo? Ar praeityje naudotos tvarios statymo technologijos gali būti pritaikytos šiandien?

Šiuos ir kitus klausimus, susijusius su tvarios architektūros kūrimu, kartu su mokiniais spręsime pirmojoje pristatomo užsiėmimo dalyje. Per šias 40 susitikimo minučių mokiniai susipažins su statybos industrijos poveikiu gamtai, sužinos, kokios medžiagos yra tvarios ir gilinsis į tai, kaip skirtingų kraštovaizdžių savybės gali paveikti architektūrinius statomų pastatų sprendimus.

Antroje užsiėmimo dalyje mokiniai bus kviečiami patys sukurti kraštovaizdžio modelį ir tyrinėjant skirtingų medžiagų savybes suprojektuoti tvaraus pastato maketą. Užsiėmimo eigoje mokiniai bus kviečiami per paskirtą laiką priimti su kuriamo maketo eiga susijusius sprendimus: kokių reikės eskizų, kokios pagal juos turi būti parinktos ir išbandytos medžiagos, kokie bus statomi pastatai. Užsiėmimo pabaigoje, edukacinį užsiėmimą vedančiojo asmens palaikomi, mokiniai bus kviečiami pristatyti ir aptarti sukurtus pastatų maketus.

Šio užsiėmimo metu mokiniai ugdys aplinkos ir tvarios plėtros supratimą – susipažins su statybos pramonės poveikiu gamtai, įskaitant medžiagų išgavimo ir naudojimo įtaką aplinkai. Kurdami tvaraus pastato maketą mokiniai taip pat ugdys kūrybiškumo, kritinio mąstymo ir darbo grupėse įgūdžius.


Šios edukacijos metu moksleiviai teoriškai susipažins su Ventos krašto senąja istorija, apžiūrės modernią ir įdomią Ventos regioninio parko lankytojų centro ekspoziciją, išmoks mėtyti žiemgalių ietis, teisingai panaudoti skydą bei įskelti ugnį senoviniu titnaginiu skeltuvu. Ekspozicijoje yra kompiuteriniai terminalai su liečiamais ekranais, kuriuose galima pamatyti ir susipažinti su daug įdomių mūsų krašto istorijos momentų. Ši ekspozicija, su jos įrenginiais, yra labai geros priemonės teorinei edukacijos daliai. Teorinėje dalyje moksleiviai trumpai supažindinami su Ventos krašto priešistoriniais laikais, su čia gyvenusia žiemgalių gentimi, jos papročiais ir buitimi, su istoriniais laikais – kalavijuočių ordino įsiveržimu, kovomis su juo, Lietuvos valstybės atsiradimu, žiemgalių asimiliacija ir su vėlesne istorija. Teorinė dalis nėra vien sausas dėstymas, bet tuo pačiu ir patraukli vizualizacija. Praktinė dalis: 1. Supažindinimas su titnaginiais skeltuvais – kaip jie atrodo, iš kur kilę, kaip su jais skeliama ugnis (jei geras oras - lauke, saugioje vietoje, prižiūrint mokytojui, bandoma uždegti išdžiūvusias samanas, jei blogas – viduje tik skeliamos kibirkštys, irgi saugioje vietoje). 2. Supažindinimas su žiemgalių ietimis, jų formomis, ir po to lauke ieties mėtymas į taikinį. Užsiėmime aprūpinama maksimali sauga, nes ietį vienu metu sviedžia tik vienas moksleivis  prižiūrint mokytojui. Moksleiviai šiek tiek priartės prie suvokimo, kaip atrodė gyvenimas ir buitis mūsų kraštuose ankstyvaisiais viduramžiais – kaip skiriasi ugnies išgavimas nuo dabartinio, ir kiek reikia jėgų, tikslumo bei patirties, atliekant regis, paprasčiausią kovinį veiksmą – ieties metimą ir skydo laikymą. Nors moksleiviai praktiškai užsiima tik su dviem įrankiais (per tiek laiko daugiau neįmanoma), bet tuo pačiu metu, jiems dirbant, mokytojas trumpai papasakoja ir apie kitas iki istorinio laikotarpio žiemgalių buities bei karybos ypatybes. Baigiamoji užsiėmimų dalis – klausimai, refleksija.


Orkestro edukacinė programa ,,Linksmasis orkestro laivas"

Klaipėdos valstybinis muzikinis teatras suteikia neeilinę galimybę kultūros paso vartotojams prisiliesti prie muzikinio teatro orkestro. Edukacinėje programoje ,,Linksmasis orkestro laivas“ dalyviai išgirs geriausius ir ryškiausius klasikinės muzikos kūrinius labiausiai atskleidžiančius vandens ir jūros tematiką. Specialiai orkestro muzikos instrumentams atrinktuose kūriniuose ir jų ištraukose savo gražiausiomis spalvomis ir savybėmis suskambės smuikai, obojus, klarnetas, pučiamieji ir kt. Tokiu būdu moksleiviams bus pademonstruotos specifinės kiekvieno instrumento muzikinės galimybės, jų unikalus skambesys, skambėjimas. O teatralizuotoje edukacinėje programoje instrumento skleidžiamas garsas magiškai pavirs burlaivio gaudimu, jūros ošimu ar net ryklio riaumojimu. Sumažintas Klaipėdos valstybinio muzikinio teatro orkestras kartu su dirigentu moksleiviams atliks ir Pasakotojo, ,,Laivo kapitono“ vaidmenį. Edukacijos koordinatorė išsamiai pristatys edukacinės programos dalyviams muzikos instrumentų sandarą, jų istoriją, muzikines galimybes, paaiškins kuo vieni instrumentai skiriasi nuo kitų. Moksleiviai turės išskirtinę progą praplėsti savo kultūrinį akiratį, pagilinti savo muzikines žinias kartu su Klaipėdos valstybinio muzikinio teatro profesionalais, savo srities specialistais. Klaipėdos valstybinis muzikinis teatras jaučia didžiulę atsakomybę tam, kad jaunoji karta pamiltų muziką, pamiltų kultūrą ir tokiu būdu jau nuo ankstyvų dienų nešiotų kultūros šviesą savyje.


Edukacija ,,Teatro labirintas" (išvažiuojamoji)

Įveik magišką teatro labirintą! Teatro labirintas tai smagi galvosūkių ir užduočių pilna veikla. Šio žaidimo metu vaikai atliks įvairias kūrybiškas, judrias ir pamąstyti priversiančias užduotis, kurių metu sužinos daug įdomybių apie teatrą. Išsprendę visą labirintą vaikai gaus teatro žinovo pažymėjimą.

Tikslas - padėti mokiniams įgyti teatro krypties žinias, gebėjimus ir įgūdžius, ugdyti kūrybiškumą, komandinius įgūdžius, sklandžią idėjų raišką, prigimtinius gebėjimus ir individualumą.
Uždaviniai:
1. Plėtoti mokinių meninius gebėjimus, kūrybiškumą, komandinio darbo įgūdžius.
2. Ugdyti mokinių kultūrinį sąmoningumą ir estetinę nuovoką, kuriant meniškai vertingą, įvairią ir estetišką, kūrybiškumą skatinančią ugdymosi aplinką.
3. Supažindinti, su teatro elementais, teatro profesijomis, kūrybiniais etapais.

VšĮ „Kultūros gija" studijos tikslas – suburti bendruomenę kultūriniam gyvenimui. Juk kultūra plati kaip vandenynas, čia prisiliečiame prie vienos iš jos gijų. „Kultūros gija" – erdvė, iniciatyva gimti kultūrai, ji gimė iš meilės renginiams ir teatrui.

„Kultūros gija" kūrėja, teatro pedagogė Skaistė Skučaitė dirba jau ne pirmus metus pradinėse mokyklose, organizuoja veiklas bei renginius įvairiaus amžiaus vaikams. Išskleiskim kūrybiškumo sparnus kartu!


Kultūrinės edukacijos veikla „Au‘Ginu skaitymą“ (išvažiuojamasis)

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Kūrybinė edukacinė programa „Au‘Ginu skaitymą“ – tai kūrybinio ir kritinio mąstymo bei pažinimo kompetencijos ugdymo metodais paremtas būdas skatinti vaikus puoselėti draugystę su biblioteka ir knyga bei domėtis tvarumo idėja, dekoruojant tvarų skaitymo skatinimo simboliu puoštą tekstilinį knygų krepšį. Užsiėmimo metu pateiktas pagrindinis idėjos akcentas –  skaitymo skatinimo simbolis supažindins dalyvius su biblioteka, jos misija, istorija, veikla bei skaitymo svarba ir įtaka žmogaus gyvenime. Pasiūlyta kūrybinės edukacijos priemonė – tekstilinis knygų krepšys skatins domėtis vartotojiškumo kultūra, žadins dalyvių smalsumą bei norą tyrinėti  ir ieškoti naujų alternatyvų tausojant, saugojant ir puoselėjant gamtą, skatins pažinti skaitymo džiaugsmą ir vartojimo kultūrą, jos reiškinius. Dalyviai bus kviečiami panirti į kūrybinį procesą, kurio metu kiekvienas nusispalvins ir papuoš savo tekstilinį knygų krepšį, jį parsineš namo ir galės naudoti ne tik lankantis bibliotekoje, bet ir kasdieniams poreikiams, skleidžiant žinią apie biblioteką ir tvarumo idėją.  Išvažiuojamoji paslauga bus teikiama: Šilutės rajono savivaldybėje, Klaipėdos ir Tauragės apskrityse.


Edukacijos metu vaikus supažindinsime su polimeriniu moliu (kepamu modulinu) ir jo panaudojimo galimybėmis, kurios išties yra labai plačios. Jis yra skirtas įvairių amatų produktų modeliavimui ir gamybai, iš jo galima gaminti papuošalus, indus, rankų darbo lėles ir kt. unikalius dirbinius. Edukacijos metu vaikai pasitelkę savo kūrybingumą ir improvizacijos galią kurs unikalius savo meninius dirbinius ant metalinių šaukštelių, kuriuos galės parsinešti namo. Užsiėmimo metu skirsime dėmesį ne tik galutiniam rezultatui, bet ir pačiam gaminimo procesui. Mokysimės pasitikėjimo savimi, tolerancijos ir pagarbos savo ir draugo kūriniui.


Užsiėmimo metu kiekvienas kurs savo išskirtinį dizainą ant kepuraičių. Pamokos pradžioje iš arčiau susipažinsime su tekstilės dekoravimo galimybėmis, technikomis, naudojamomis priemonėmis ir įrankiais. Sukursime savo unikalų dizainą, kurį kiekvienas perkels ant pasirinktos drobės-tekstilės gaminio. Visomis priemonėmis pasirūpiname. Atsižvelgiant į mokinių amžių bei įgūdžius, turimas žinias ir galimybes priimti ir suvokti informaciją, programa yra pritaikoma skirtingų gebėjimų mokiniams, parenkami temų bei dekoruojamų objektų sudėtingumo lygiai.


Edukacija pradedama prie Skaudvilės turgaus aikštės projekcinio 3D maketo, kuriame vaizduojama tarpukario laikotarpio turgaus diena. Nuo 1862 m. Skaudvilėje vykdavo garsūs visoje Žemaitijoje turgūs. Ypatingai žymus buvo arklių turgus, kur žemaitukų veislės arklius masiškai pirkdavo užsienio pirkliai darbui anglių kasyklose. Nupirkus arklį, kaip gi be pavadžio, tam ir buvo reikalinga virvė. Virvė gali turėti daugybę funkcijų, tad ir šiandien ją galima naudoti net tik pagal paskirtį, bet ir kūrybiškai pritaikyti kasdienėje aplinkoje. Judriame ir nuotaikingame edukaciniame užsiėmime mokiniai išmoks senojo virvių vijimo amato vindeliais, kartais dar vadinamais vijurkais, sužinos, kaip užsimesti siūlus ir dirbti su vindeliais. Vaikai dirbs individualiai arba poromis. Kaip tame posakyje „Sukasi, kaip vijurkas“, tad ir edukacijos dalyviai suksis, kaip tikri vijurkai.


Dramos laboratorija „Jei būčiau personažas arba autorius“

Dramos laboratorijos “Jei būčiau personažas arba autorius” metu bus skaitomi 5-9 klasių moksleivių amžiaus grupei skirti lietuvių ir užsienio autorių trumpieji dramos kūriniai, kartu su moksleiviais analizuojami jų personažai, o galiausiai – aptariami pjesės autoriaus, kaip menininko pasirinkimai.


Mazgų rišimas macrame technika yra visiškai nesudėtingas, bet kartu ir įtraukus, užsiėmimas, kurį gali įvaldyti kiekvienas. Pinikai- iš mazgų rankomis pinti geometrinio rašto tekstilės gaminiai. Lietuvoje XIX–XX a. pirmoje pusėje nesudėtingais pinikų raštais puoštos kepurėlės, rankšluosčiai, nuometai, lovatiesės, paklodės, pinti krepšeliai, diržai, tinklai. Šiuo metu tiek Lietuvoje, tiek pasaulyje ši technika išgyvena renesansą dėl savo paprastumo, plačių išraiškos galimybių.
Užsiėmimo dalyvius pakviesime į pažintį su macrame pynimo technika, susipažinsime su unikalios pinikų (macrame) technikos atsiradimo istorija, vizualiai pademonstruosime šios technikos panaudojimą senovės lietuvių tekstilės gaminiuose. Kūrybinių dirbtuvių metu moksleiviai išmoks surišti plokščiąjį ir kilpinį mazgą, kiekvienas nusipins po nedidelį darbelį suvenyrą – raktų pakabuką ar juostelę. Jų kūrimui naudosime tik natūralias medžiagas (medvilnės, lino,  kanapines virvutes) bei medinius karoliukus papuošimui. Kartu su mokiniais padiskutuosime ir ekologijos bei tvarumo temomis.


Užsiėmimo tikslas – autentiškų, archeologų surastų, Gedimino bokšto rūsių aplinkoje pristatyti Vilniaus miesto įkūrimo legendą ir išsiaiškinti, kuriuos šioje legendoje minimus faktus galime pagrįsti istoriniais šaltiniai, kurie iš jų turi simbolines prasmes.
Legenda apie Vilniaus įkūrimą yra vienas populiariausių senosios Lietuvos pasakojimų. Pirmą kartą jis užrašytas apytikriai XVI a. III dešimtmetyje Lietuvos metraščiuose. Legendoje užšifruota daug svarbios informacijos apie miesto istoriją. Vilniaus įkūrimo data įprasta laikyti jo pirmąjį paminėjimą rašytiniuose šaltiniuose. Lietuvos sostinė pirmą kartą paminėta 1323 m. Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino laiškuose, kuriais jis kreipiasi į Vakarų Europos kraštų pirklius ir amatininkus, ragindamas vykti į Vilnių. Ši aplinkybė rodo, kad Vilnius jau XIV a. pradžioje buvo reikšminga gyvenvietė. Tačiau 1323 m. yra daugiau simbolinė miesto įkūrimo data, nes archeologinių tyrimų duomenys rodo, jog gana stambių gyvenviečių Neries ir Vilnelės santakoje būta ir anksčiau, o Žemutinės pilies mūrai datuojami XIII a. Gediminas neįkūrė Vilniaus, tačiau veikiausiai būtent jis pavertė Vilnių Lietuvos valdovo rezidencija ir valstybės sostine. Todėl Vilniaus, kaip miesto bei sostinės, istorijos pradžios siejimas su Gedimino valdymo laikais yra visiškai pagrįstas. Edukacinio užsiėmimo tikslas – autentiškoje aplinkoje, įtraukiant į aktyviais veiklas, supažindinti su Vilniaus miesto įkūrimo legenda. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai prisimins Vilniaus miesto įkūrimo legendą, remiantis istoriniais šaltiniais, archeologiniais tyrimais bus bandoma išsiaiškinti, kas Geležinio vilko legendoje tikra, o kas išgalvota. Teorinio ir praktinio darbo metu ieškosime atsakymo, kokį vaidmenį suvaidino Geležinio vilko pasirodymas Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino sapne ir kodėl ši legenda itin išpopuliarėjo XVI a. Edukacinis užsiėmimas skirtas 1–4 klasių mokiniams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


MEILĖ, DRAUGYSTĖ IR AŠ (grupėms ir individualiai, mūsų patalpose, Vilniuje)

Edukacinės diskusijos "MEILĖ, DRAUGYSTĖ IR AŠ" tikslas - pažinti save, suprasti savo jausmus, išmokti atskirti kas yra
tikra, o kas tik iliuzija. Linksmai ir kūrybingai, pasitelkiant dramos improvizacijas, supažindinti jaunus žmones su lytiškumo temomis. Uždaviniai: plėsti jauno žmogaus akiratį, lavinti socialinius ir kultūrinius įgūdžius, ugdyti emocinį
intelektą: įtraukiant jaunus žmones į diskusiją apie kultūrinius aspektus susijusius su draugyste ir meile. Kaip tai kito per laikmečius? Kuo didžiuojamės, o kuo nelabai? Kodėl elgiamės vienaip ar kitaip ir kas tam daro įtaką? Kaip atskirti meilę nuo susižavėjimo? Tikrą draugystę nuo naudos ieškojimo? Kokie skirtingų tautybių žmonių įpatumai ir ko tikėtis tarpusavio santykiuose? Psichinė ir fizinė sveikata. Paskaita ypač populiari tampa pavasarį ir norint kūrybingai papildyti moksleivių žinias pagal privalomąją "Gyvenimo įgūdžių lavinimo" programą. Užsiėmimas vyksta naudojant Individualiosios psichologijos, kaip tarpdisciplininio meno principus ir Dramos terapijos žaidimus bei vaidybinius elementus. Paslaugą, kaip psichologinę dramos terapeuto konsultaciją, moksleiviai nuo 16 metų gali užsisakyti ir individualiai.


Miuziklo garsai DO-RE-MI (išvažiuojamoji)

Edukacinėje programoje vaikai įgaus daugiau žinių apie miuziklo pasaulį, parodyti mažą dalį aktoriaus pasirengimo. Leisime mėgautis ir džiaugtis miuziklo muzikos garsais. Padėsime vaikams išlaisvėti, įgauti drąsos bei pasitikėjimo dirbant komandoje. Mokysimės atlikti kelis darbus vienu metu (girdėti, atlikti minimalius judesius bei dainuoti).


Edukacinė programa „Konstruoju lėlių teatrą“ supažindins moksleivius su lėlininko-konstruktoriaus amato specifika, skirtingų tipų teatrinėmis lėlėmis, išskirtinėmis jų valdymo savybėmis ir galimybėmis, su užkulisiniu teatro pasauliu ir veiklos ypatumais. Programa atskleis, kiek skirtingų amatų susipina lėlių kūrėjo dirbtuvėse (konstravimo, metalo apdirbimo, medžio drožybos, odininkystės, modeliavimo, siuvimo) bei padės perprasti jų sąsajas. Šios edukacijos metu bus siekiama parodyti vaikams, kaip kuriami vizualūs teatriniai sprendimus nuo idėjos iki funkcionalaus scenos objekto, panaudojant senąsias ir naująsias lėlių kūrimo technologijas. Veikla vyks lėlininko dirbtuvėse, naudojant įvairius įrankius ir įrangą. Moksleiviai stebės lėlininko darbą, naudojant 3D modeliavimo „Sketchup“ programą, matys kaip jis kuria erdvinius projektus, teatrinių lėlių, scenografijos ir atskirų objektų eskizus. Kiekvienas pasigamins šėšėlinę lėlę pasitelkdamas savo idėjas ir raiškos priemones, bei pasitelkdamas gautas žinias. Vaikai sužinos, kaip visą ką matė pritaikyti praktikoje ir susikonstruoti lėlių teatrą namuose.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa "Gyvieji drugeliai - tyrinėjimai, kūryba, išmintis"

Nuo pat ankstyvosios Majų civilizacijos drugelis žmonijos kultūroje atliko didelį vaidmenį tiek literatūroje tiek mitologijoje. Per šią trapios būtybės prizmę vaikai bus supažindinti ne tik su drugelio gyvenimo ciklu, tačiau ir su įvairiausiomis kultūromis ir jų tikėjimais. Programos metu dalyviai pamato ir drugelius, ir visas drugelio stadijas (kiaušinius, vikšrus, leliukės, kokonus) ne paveiksliuke ar ekrane, o naturaliai. Pradinių klasių moksleiviai bus įtraukti į žaidimą. kad geriau jas prisiminti. Pateikiama informacija apie ypatingus drugelių ir jų vikšrų maitinimo įpročius, jų gyvenimo trukme. Drugeliai turi savo spalvų, formų, elgsenos magiją, kuri vilioja vaikus pasinerti į pažinimų kelionę. Moksleiviai galės patirinėti kokoną, drugelio sparnus, pamatyti kaip valgo drugeliai, kiek koju turi ir kokios jos. Bus pristatyti drugeliai - rekordininkai. Susitikimo su drugeliais metu mokiniai bus supažindinami su mikroskopiniu drugelio pasauliu - įvairiausiomis spalvomis ir raštais, kurie primena ir žuvies žvynus ir gėlės žiedadulkes ir daugybę kitų dalykų. Vaikai skatinami tausoti gamtą, atsargiai elgtis su drugeliais ir kt. gyvūnais. Programos pabaigoje kiekvienas dalyvis turi galimybė palaikyti apelsiną su ant jo atsitupusiu drugelių ir pasakyti jam savo norą. Drugeliai juk pildo norus! Paslaugos tikslas: 1. Dalyviai susipažįsta su kultūrine drugelio reikšme Lietuvoje ir visame pasaulyje. 2. Sukelti teigiamas moksleivių emocijas, 3. Parodyti koks gražus, mistinis ir trapus drugelio gyvenimas, 4. Skatinti tikėti savimi ir stebuklais.


Tarp 5 sienų: Pasakų freska (Nuotolinė paslauga)

Programos autorė ir edukatorė drąsiai eksperimentuoja su šiandieninio pasaulio siūlomu chaosu, – kviečia veikti kūrybiškai ir lavinti vaizduotę. Laikmečiu, kuomet visko vienu metu yra labai daug, o homo sapiens yra priverstas atsirinkti, susidėlioti, atsiverti arba, priešingai, užsidaryti namuose arba „savo kiaute“ ir ramiai išbūti. O kai esi užsidaręs arba, priešingai, atsivėręs „savo kiaute“, puikiausiai gali kontempliuoti apie tai, kas yra grožis, empatija, talentas, kokia yra meno galia, ar santykis tarp užgaidos ir svajonės, savarankiškumo ir atsakomybės, išdidumo ir puikybės, sveiko rūpesčio ir žlugdančios kontrolės, tinkamų-netinkamų sprendimų priėmimo ir streso įtakos jų kokybei, kaip ir pabandyti susivokti, koks yra mano požiūris į pasaulį arba susiorientuoti plačioje vertybių pasiūloje. Nuotolinė kultūrinė edukacija „TarP 5 sienų: Pasakų freska“, arba sutrumpintai – P5 – pagalbos priemonė pajausti, patirti PRASMĘ, be kurios, kaip burė be vėjo nepajudėsim iš vietos nei gyvenime, nei kūryboje. Ir priešingai, apčiuopus prasmę, net ir „nejudėdami“ galim kurti, būdami „kurti“ neigiamiems aplinkos vyksmams. Pasakos šį kartą taps akstinu kūrybai ir įkvėpimo šaltiniu programoje dalyvaujantiems vaikams (jaunimui). Inovatyviais ir kūrybingais metodais pateikta skirtingų „pasakų freska“, tarsi nuspalvins mūsų uždarą erdvę ir parodys, kad nebūtina jaustis „įkalintam“ tarp keturių sienų, nes visada galima įsivaizduoti penktąją – erdvę nesenkančiai kūrybai. Atsakingai parinktos aukštos meninės vertės pasakos atlieps šiandienos pasaulio problematiką, kuri, neabejotinai, paliečia ir jaunų, augančių žmonių, būsimos visuomenės narių mąstyseną, jausmus. Pasakos šioje edukacijoje augančią kartą pasieks jai gerai suprantamu ir įvaldytu šiuolaikinių skaitmeninių priemonių būdu ir taps provokatorėmis kurti.


Pasaka, kaip universali kultūrinio protėvių paveldo išmintį šiandienai nešanti vertybė, mokiniams bus perteikiama tarpdisciplininių požiūrių sugretinimo būdu - vaikai išgirs pasaką ir joje aktyviai dalyvaus. Programos dalyviai bus įtraukiami į pasakos tėkmę - vertins perteikiamas idėjas ir vertybes, išjaus ir bus skatinami kūrybingai atskleisti jų raidos tarpsniui atpažįstamas pasakos herojų ir savo patirtis bei emocijas. Skirtingos meninės raiškos būdais (improvizuojant, pasitelkiant istorijų pasakojimo metodą, grupinę žaidybinę veiklą bei kūrybingas „pasakiškas užduotis") bus skatinamas mokinių kritinis mąstymas, „teisiant“ ar „teisinant“ pasakos vyksmus, supažindinama su kūrybingais problemų sprendimo, bendrystės mezgimo, palaikymo ir sunkumų išveikimo būdais. Edukacijoje naudojamų inovatyvių priemonių gausa plečiamas bendrasis pasaulio aplink mus ir mūsų vietos po saule supratimas. Be to, kas sumaniau, jei ne pasaka, skatina augančio žmogaus kritinį mąstymą, visu grožiu atverdama takoskyrą tarp gėrio ir blogio, savo ir pavojingo piktadario ir moko veikti ryžtingai, ieškant ir susigrąžinant apgaule išviliotus ar pagrobtus mylimus artimuosius ar šeimą maitinantį stebuklingą stalelį. Kur vaizdingiau, jei ne pasakoje, besivystančiai asmenybei atskleidžiama sąžinės tyrumo, atsakingo veikimo ir širdies skaidrumo vertybės bei puoselėjamas supratimas apie mažo žmogaus dideles galimybes dalyvauti pasaulio bendruomenės sprendimų priėmimo procese, kai visų niekinamas pasakos trečias brolis jaunėlis laimi valdovo karūną.


Teminis žaidimas „Banginuko lobio medžioklė

Banginuko lobio medžioklė“ yra teminis, edukacinis maršrutas pradinukams vaikams, kai, kartu su maršruto vadovu leisis l į lobio paieškas. Istoriją pasakoja Birštono kurorto simbolis - banginukas. Žaidimo metu vaikai ieškos banginio paslėptų užrakintų dėžučių, paliktų įvairiausiose Birštono kurorto vietose. Vaikai suradę paslėptas dėžutes, atrakins spyneles iš bandys išsiaiškinti į kurią vietą veda dėžutėse rastos užuominos. Birštono banginukas užuominas paliks ne tik paslėptose dėžutėse bet ir audio įrašuose, kuriuos moksleiviai išgirs, atlikę kūrybines ir logines užduotis. Tokiu žaidybiniu principu vaikai pažins Birštono kurortą, jo istoriją, sveikatinimo, turizmo objektus.


Edukacija skirta 1-4 klasių mokiniams.
Tikslas. Įdomiai, patraukliai ir šiuolaikiškai supažindinti programos dalyvius su etnografiniais daiktais, kurių šiuolaikiniuose namuose nerasite.
Edukacijos dalyviai susipažįsta su senaisiais amatininkų įrankiais ir dirbiniais, kaimo išradėjų pagamintais prietaisais ūkio darbams ir buičiai. Edukacijos dalyviai sužinos praeityje naudotų įrankių ir daiktų paskirtį, įrenginių veikimo principus, kokia buvo kaimo žmonių buitis, darbai ir kasdienybė. Mokiniai galės ir patys išbandyti senovinių daiktų paskirtis: galės kočioti skalbinius, naščiais nešti kibirus, matuotis klumpes, mokysis surasti senovinę skalbimo mašiną (kultuvę), lygintuvą (kočėlus), šviestuvą (balaną).


„Vaiduoklių laivas“ – tai istorija apie šių dienų vaikus, patekusius į be galo savitą, mistišką ir siurrealų Vilhelmo Haufo pasakų pasaulį. Apie tai, kaip pasaka beldžiasi į šiuolaikinį pasaulį, jo žmonių protus bei širdis – juk žmogaus yra tiek, kiek jis savyje turi fantazijos ir svajonių. Inscenizaciją spektakliui rašanti A. Sunklodaitė pakvies vaikus atidžiau pažvelgti į Vilhelmo Haufo pasakas, surasti jose tai, kas itin aktualu šiandien – atsakomybės už savo veiksmus, teisingumo, atjautos temas. Vilhelmo Haufo pasakos – vaikų literatūros klasika, ugdanti vaikų literatūrinį ir meninį skonį, mokanti išminties ir gerumo, ugdanti vaizduotę ir kūrybiškumą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kražių Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus kultūros centras

“Motiejus Kazimieras Sarbievijus ir Kražiai” – tai edukacinė programa apjungianti Baroko epochos literatūros istoriją, muziką, raštą ir pristatanti vieną žymiausių lotyniškai rašiusių XVII a. Europos poetų - Motiejų Kazimierą Sarbievijų. Edukacinė programa ženkliai prisideda prie mokinių kultūrinio akiračio plėtimo, Baroko epochos muzikos, rašto, literatūros bei XVII-XVIII a. Žemaitijoje klestėjusios jėzuitų kolegijos, kaip vienos reikšmingiausių Kražių miestelio kultūros paveldo objektų istorijos aktualizavimo, pažinimo ir sklaidos. Edukacinė programa „Motiejus Kazimieras Sarbievijus ir Kražiai“ sudaryta iš dviejų dalių. Pirmoji dalis – teminė ekskursija, kurios metu pristatoma XVII-XVIII a. klestėjusios Kražių jėzuitų kolegijos istorija, iškiliausios asmenybės, kultūros paveldo objektai. Ekskursija vedama Kražių M. K. Sarbievijaus kultūros centro muziejuje. Antroji dalis – praktinė, jos metu pasitelkus to laikotarpio rūbus, muziką, literatūrą, šokį bei raštą pristatoma Baroko epocha plačiąja prasme. Čia edukacijos dalyviai supažindinami su barokiniu raštu – antikva, plunksna dailyraščiu rašo ir skaito (lotyniškai ir lietuviškai) pateiktus M. K. Sarbievijaus tekstus, išmoksta pagrindinį barokinio menueto žingsnelį, klausosi gyvai atliekamos instrumentinės ir vokalinės Baroko epochos muzikos. Programa skatina bendravimą, ugdo komunikacinius ir meninius gebėjimus, kūrybinę saviraišką bei prigimtinę jauno žmogaus kultūrą. Edukacinės programos dalyvių įgyta patirtis atsiskleis tolimesnėje veikloje ugdymo metu, o pažintis su M. K. Sarbievijumi padės lengviau suprasti Baroko epochos literatūrą ir joje atsispindinčias vertybes.


Užsiėmimo metu mokiniai susipažins su stiklo dekoravimu, sukurdami savo pačių įvairiaspalvius vitražo puodelius. Mokiniai  išmoks perteikti kilusias kūrybines idėjas, įgis spalvų derinimo pagrindinių žinių. Stiklines dekoruosime specialiai stiklui skirtais dažais ir markeriais. Tai nuostabus būdas iliustruoti norimą idėją, viziją, temą ne ant popieriaus lapo, bet ant stiklinio gaminio. Išdekoruotus kūrinius po užsiėmimo mokiniai pasiima su savimi. Paslauga teikiama švietimo įstaigoje. Užsiėmimai vyksta atskirai kiekvienai klasei esant po 15-30 vaikų grupėje.


Norint pažinti gamtą, pamatyti jos grožį, pajusti jos didybę nebūtina keliauti į tolimas egzotines šalis, nes įdomių ir paslaptingų vietų bei jose gyvenančių gyvūnų visada yra šalia mūsų.
Edukacijoje gamtininkas ir fotografas Vitalijus dalinsis savo ilgamete darbo patirtimi apie paukščius. Su mokiniais pasinersime į gamtos garsų pasaulį, pasiklausysime paukščių balsų, bandysime atspėti jų giesmių prasmes, atliksime praktines užduotis.
Edukacijoje bus tyrinėjama mus supančios gamtos bioįvairovė, rodomos autoriaus unikalios Lietuvos paukščių nuotraukos. Mokiniai bus skatinami tyrinėti, domėtis paukščiais bandant atpažinti kai kurias jų rūšis. Mikroskopu tyrinės plunksnas ir ugdys suvokimą apie sparnuočių prisitaikymą skraidyti.
Norėdami išmokti paukščius stebėti laukinėje gamtoje ir fotografuoti, turės atlikti praktinę užduotį, kurios metu mokiniai išskleis foto palapinę, apsirengs maskuotės rūbais ir išbandys tariamo fotoaparato objektyvo stebėjimo lauką.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija „Seniausieji Lietuvos žaislai“ yra skirta pradinių klasių moksleiviams, siekiant juos supažinti ir įtraukti į nepaprastai įdomų ir svarbų kasdienybės istorijos tyrinėjimo bei pažinimo procesą. Žaislų istorija, nors ir tradiciškai siejama su vaikystės periodu ir nerimtais užsiėmimas, tačiau yra neatsiejama žmonijos kasdienybės istorijos dalis, kuriai pastaraisiais dešimtmečiais yra skiriamas vis didesnis mokslininkų dėmesys. Pažindami su vaikų veiklomis, mokymusi bei pramogomis susijusį kultūros paveldą galime pamatyti ne tik, kokie archeologiniai artefaktai yra išlikę iki mūsų dienų, tačiau kartu įvertinti, kiek kūrybos ir sumanumo demonstravo iki mūsų gyvenę žmonės. Medžiagos, veikimo principai, idėjų universalumas ir jų atspindys šiandieninių žaislų pasiūloje, padeda suvokti, kas pasaulyje keičiasi, o kas lieka pastovu, koks sumanus yra žmogus ir kiek idėjų galima rasti gamtoje. Edukacijos tikslas – įtraukti dalyvius į aktyvaus patyriniminio pažinimo veiklą, atskleisti žaislų istoriją sudarant galimybes patiems įvertinti, ar iki mūsų gyvenę žmonės gebėjo kurti, mokytis ir linksmintis. Analizuodami seniausiųjų Lietuvos žaislų istoriją edukacijos dalyviai kartu susipažins ir su pasauliniu žaislų, žaidimų ir pramogų kontekstu, kuris atskleis sąsajas su seniausiomis žmonijos civilizacijomis. Edukacija atskleis, kiek daug dalykų galima sužinoti analizuojant žaislų istoriją, medžiagų ir technologijų kaitą, kaip žaislai atspindi kiekvieno laikotarpio realijas ir pokyčius suaugusiųjų pasaulyje.


Bangų papasakota gamtos istorija (Nuotolinė paslauga)

Baltijos jūra – jauniausia pasaulyje, skaičiuojanti vos keliolikos tūkstančių metų istoriją, tačiau net per šį gamtiškai trumpą laiką įvyko gausybė pasikeitimų. Šioje paskaitoje aptarsime ypatingas gamtos jėgas, sukūrusias neapsakomą jūros grožį. Gamtos jėgas stebėjo ir mūsų protėviai, savo stebėjimus iš kartos į kartą perduodavę jaunesnėms kartoms. Šie pasakojimai per tūkstančius metų pasiekė ir mus - pasakų, padavimų, legendų pavidalu. Viena iš žinomiausių lietuvių liaudies pasakų "Eglė žalčių karalienė" yra taip pat susijusi su Baltijos jūros raida. Kartu su pasakos herojais leisimės į kelionę laiku - atgal ir suprasime kaip mokslas ir mitologija yra susiję. Siekiame, kad auganti karta nenutoltų nuo gamtos, suprastų ir išmoktų vertinti ją bei joje vykstančius reiškinius, domėtųsi savo aplinka, gimtosios šalies istorija, ją suprastų ir vertintų. Po šios paskaitos išmoksime kitaip žiūrėti į melsvąjį tolį.


Klaipėdos rajono turizmo informacijos centras

Ar žinote, kokiam tikslui buvo naudojamos vėtrungės? Ir kodėl jos vadinamos laivo karūnomis? Edukacinio užsiėmimo „Drevernos vėtrungėlės dažymas“ metu įminsite šią vėtrungių paslaptį. Susipažinsite su Pamario krašto kultūra, istorija, senosiomis žvejybos tradicijomis. Sužinosite, ką reiškė pamario laivadirbių pagamintos puošnios vėtrungės ir kodėl jas žvejai privalėjo iškelti savo burvaltės stiebo viršūnėje. Nagrinėsite vėtrungių ženklus bei jų spalviškumą, simboliką. Dažysite medinį ruošinuką – Drevernos vėtrungę – magnetuką, kurį pasiliksite atminčiai. Kol džius vėtrungėlės, keliausite į Drevernos mažųjų laivų uostą – aplankysite vėtrungių skverelį, senovinį burlaivį – reisinę „Dreverna“ su iškelta Drevernos vėtrunge. Iš apžvalgos bokšto (15 m) taip, kaip kadais čia žvelgė milžinai, apžvelgsite Naglių gamtinį rezervatą, Drevernos apylinkes.


Režisierė – Šviesa Šulc. Interaktyvus lėlių spektaklis 1-2 klasių mokiniams. Išvysite linksmą pasakojimą apie išdykusių daržovių būrį, iš kurio bus verdama ypatinga sriuba. Tačiau du maištininkai, Morka ir Pipiras, nenori atiduoti savo gerųjų savybių ir nusprendžia pakeisti receptą. Ar pavyks virėjai išvirti sriubą? „Daržovių sriuba“– tai interaktyvus spektaklis, kurio metu bendraujama su mažaisiais žiūrovais, jiems tenka ir pajudėti, ir atsakyti į įvairius klausimus. Spektaklio metu plečiamos vaikų žinios apie daržoves ir jų naudingąsias savybes. Aktoriai naudoja žaismingas lėlės, spektaklio metu skamba nuotaikinga muzika.


MEILĖ, DRAUGYSTĖ IR AŠ (išvažiuojamoji, 8-12 kl.)

Edukacinės diskusijos "MEILĖ, DRAUGYSTĖ IR AŠ" tikslas - pažinti save, suprasti savo jausmus, išmokti atskirti kas yra
tikra, o kas tik iliuzija. Linksmai ir kūrybingai, pasitelkiant dramos improvizacijas, supažindinti jaunus žmones su lytiškumo temomis. Uždaviniai: plėsti jauno žmogaus akiratį, lavinti socialinius ir kultūrinius įgūdžius, ugdyti emocinį
intelektą: įtraukiant jaunus žmones į diskusiją apie kultūrinius aspektus susijusius su draugyste ir meile. Kaip tai kito per laikmečius? Kuo didžiuojamės, o kuo nelabai? Kodėl elgiamės vienaip ar kitaip ir kas tam daro įtaką? Kaip atskirti meilę nuo susižavėjimo? Tikrą draugystę nuo naudos ieškojimo? Kokie skirtingų tautybių žmonių įpatumai ir ko tikėtis tarpusavio santykiuose? Psichinė ir fizinė sveikata. Kasmet pakartotinai šią edukaciją užsisako nuo 35 iki 50 % mokyklų. Paskaita ypač populiari tampa pavasarį ir kai norima kūrybingai papildyti moksleivių žinias pagal privalomąją "Gyvenimo įgūdžių lavinimo" programą. Užsiėmimas vyksta naudojant Individualiąją psichologiją, kaip tarpdisciplininį meną ir Dramos terapijos žaidimus bei vaidybinius / improvizacinius elementus. Paslaugą, kaip asmeninę psichologinę dramos terapeuto konsultaciją, moksleiviai nuo 16 metų gali užsisakyti ir individualiai.


Kviečiame 1-4 kl. mokinius į žaismingą pažintinę-patyriminę kelionę po Vydūno mokytojo ir filosofo vaikystės ir filosofijos pasaulį. Suprantamomis priemonėmis muziejuje sužinosite apie filosofijos žodžio reikšmę ir ką tokia veikla užsiimantys žmonės veikia gyvenime.  Pasitelkiant muziejaus ekspoziciją, garso ir vaizdo medžiagą, trumpai supažindinsime su Vydūno vaikystės prisiminimais bei jo gyvenimo būdu, kuris įtakojo mažąjį Viliuką tapti neeiline asmenybe. Vienas uždavinių- parodyti, kaip atrodė tipiškos mokyklos Mažojoje Lietuvoje. Vaikai patirs keistų emocijų įėję į mokyklos kaminą, sužinos, ar mokytojai ir mokiniai daugiau nei prieš 100 metų į mokyklą patekdavo pro tas pačias duris? Kviečiame pažaisti žaidimą, iš kokių jausmų, patyrimų ar kvapų susideda mūsų namai ir tarp jų- aš pats. Vydūnas mokė pažinti pasaulį per pagrindines jusles (pojūčius). Jos lavinamos klausant, regint, liečiant, uodžiant ir sukelia įvairias emocijas bei patirtis. Tai padeda žmogui pažinti save, susivokti, kas aš esu ir kaip mane veikia supantis pasaulis. Ekspozicijoje dalyviai gali pamatyti Vydūno arfą ir paskambinti Mažosios Lietuvos kanklėmis, tokiomis pat, kurias turėjo Vydūnas vaikystėje. Pasėdėti senuose mokykliniuose suoluose, išsiaiškinti Vydūno frazę "Vidinis tilsmas". Anot Vydūno, ,,save žmogus išgirsti gali tik visiškoje tyloje ir susikaupime". Tuo tikslu muziejaus ekspozicijoje sukurtas šviesos ir garso instaliacijos "Vidinio tilsmo" kambarys, į kurį dalyviai eina po vieną klausyti ir pamatyti mus supančių ,,energetinių sielos, proto ir jausmų ratų". Tai susikaupimo ir trumpos meditacijos pratimas. Kitame kambaryje dalyviai kviečiami pajusti, kokios emocijos ir pojūčiai sukyla užrištomis ar užmerktomis akimis liečiant kietus, minkštus, aštrius, švelnius daiktus, įvairius paviršius, kurių nematai. Kaip veikia ir kokias asociacijas sukelia paslėptas kvapas? Norite išgirst, paliest ir pajust? Kviečiame į edukaciją ,,Žaismingai apie filosofiją ir jusles"!


Edukacinis užsiėmimas KAS BALTIJOJE GYVENA (Nuotolinė paslauga)

Kur mes gyvename, o kur atostogaujame? Lietuva? Latvija? O gal Švedija?
aprašymas:	Kas šias visas vietas sieja? Tai ir daugiau sužinosite nuotolinio užsiėmimo
metu. Edukacinio užsiėmimo tikslas - susipažįstant su Baltijos jūros gyvūnija ir ją supančia aplinka, ugdyti savo atsakomybę ir suvokti veiksmų pasekmes mus supančiai gamtai. Atliekant įvairias užduotis, aiškinsimės ir smalsausime, kas yra Baltijos gyventojai, kokios jų ypatybės ir populiacija. Edukacijos pabaigoje kiekvienas sau užduosime klausimą: Baltijos jūra mano ar mūsų namai.


„Dratinis“ herojus – lėlininko S. Ušinsko kūrybos motyvais

“Dratinis” herojus – tai smagus užsiėmimas ne tik supažindinantis vaikus su lėlių teatro aktoriais, marionetėmis ir įžymiu jų kūrėju Stasio Ušinsku, bet ir sudarantis galimybę kiekvienam moksleiviui susikurti savo “dratinį” (vielinį) herojų.

Užsiėmimu metu kalbėsime apie tai, kaip veikia marionetės, o papildytos realybės pagalba net pamatysime iš ko padarytos unikalios S. Ušinsko marionetės. Aiškinsimės kad yra aktoriaus kostiumas ir kuo jis svarbus. Išrinksime savo “dratinio” herojaus kostiumo spalvas ir patys jį susisuksime. Užsiėmimo pabaigoje net pabandysime suvaidinti trumpą spektakliuką.

Užsiėmimas vyks Lietuvos nacionalinėje Martyno Mažvydo bibliotekos kūrybinėse dirbtuvėse PATS SAU, kuriose  gausu įvairiausių medžiagų ir įrankių kūrybinių polėkių įgyvendinimui. Taigi vizitas į edukaciją kartu bus ir galimybė praplėsti suvokimą ir žinias, kaip funkcionuoja ir kokias paslaugas teikia biblioteka.


Kai tau keturiolika, leki visu greičiu ir neri stačia galva, siautėji su draugais ir myli, lipi ant stogo ir skęsti muzikoje. Norisi bučinių ir nuotykių, tūsų ir juoko, pripažinimo ir galios, supratimo ir palaikymo. Spektaklyje „Lė-kiau-lė-kiau“ paauglių pasaulis –komplikuotas, gyvas, jautrus ir aštrus, sukurtas ir atkurtas iš paauglių forumų internete, susitinkant ir bendraujat su 13-16 metų vaikais. Meilė ir sekstingas, draugystė ir išdavystė, patyčios ir vienatvė – tai iššūkiai, su kuriais susiduria šiandienos paauglys, trokštantis būti išklausytas ir suprastas.


Edukacinė programa „Margučių raštai" (5 - 8 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su Velykų šventės kilme ir ritualais: supimosi, laistymosi ir plakimo, kiaušiniavimo, lalavimo, mirusiųjų pagerbimo, vaišinimosi tradicijomis. Pristatomos trys tradicinės margučių ornamentų komponavimo schemos. Demonstruojant video siužetų / pasakojimų „Margučių marginimas skutinėjant", „Tradicinis marginimas vašku" pristatomi tradiciniai, labiausiai Lietuvoje paplitę marginimo būdai. Aptariama margučių konservavimo technologija. Demonstruojami Jonavos rajono tautodailininkų marginti bei skutinėti margučiai. Mokiniai mokosi marginti margučius tradicine marginimo technika – išrašant margučius vašku. Dainuojamos sūpuoklines dainas „Kas pakorė sūpuoklėkes“, „Supkit mane supėjėliai“. Išryškinamos velykinės jaunimo suėjimų tradicijos. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas.


Nuo seniausių laikų jauni dailininkai amato mokydavosi kopijuodami garsiųjų meistrų darbus. Ne vienas jų galiausiai pralenkė savo mokytojus. Ekskursijoje plačiau susipažinsite su kopijavimo reiškiniu dailėje ir kodėl jis buvo toks populiarus, o praktinėje dalyje, pasitelkę kalkinį popierių, kopijuosime garsius lietuvių dailininkų: P. Suglevičiaus, J. Rustemo, K. Rusecko, V. Neveravičiaus paveikslus.


Ši pasaka - apie mažą mergaitę Liunę, patekusią į paslaptingą salą. Šalia nėra nei mamos, nei tėčio, todėl Liunė privalo būt drąsi, kad neišsigąstų riaumojančių liūtų, grėsmingų begemotų. Liunė patiria visokių nuotykių: susipažįsta su geraširdžiu jūros ežiu, gudriai išsisuka nuo baisaus ryklio nasrų, gelbėja mielas ir juokingas beždžionėles... Liunė viską gali, juk ji - tikra robinzonė!


Įsivaizduokite, kas nutiktų, jei muziejus gyvuotų ne kaip pastatas, kupinas įspūdingų istorijų, patirčių, puikių meno kūrinių ir retų eksponatų, bet būtų žmogus, ar super herojus? Kaip jis atrodytų? Kaip gyventų? Ką mėgtų veikti ir kokią savo gyvenimo istoriją papasakotų kitiems?
Esate kviečiami į edukaciją, kuri leidžia tą paslaptingą, niekam niekada nematytą herojų savo vaizduotėje suprojektuoti, o, panaudojus dailės priemones, sukurti jo vizualų portretą. Galiausiai - pristatyti: parodyti kitiems ir apie jį papasakoti.

Edukacijos tikslas - ištyrinėjus muziejaus pastatą ir ekspozicines erdves, sukurti Samuelio Bako muziejaus-herojaus portretą.
Uždaviniai, kuriuos įgyvendinsite:
1.	Atskleisite herojaus vardo prasmę per Samuelio Bako kūrybą;
2.	Apibūdinsite herojaus aplinką per muziejaus erdvės tyrinėjimą: pastato architektūrinius sprendimus ir eksponuojamus objektus;
3.	Per patirtį ekspozicijoje “Išsigelbėjęs Lietuvos žydų vaikas pasakoja apie ŠOA” nusakysite savo kuriamo herojaus charakterį, būdo bruožus.
4.	Naudodami mišrias dailės technikas, sukursite vizualų muziejaus-herojaus portretą.

Per edukaciją dalyviai pažins S. Bako kūrybą, pastebės joje dailininko vaikystės traumines patirtis, patys atras savo asmeninį santykį su kūrinių simbolinėmis prasmėmis. Mokiniai lavins savo pastabumą, vaizduotę, empatiją, tyrinėdami muziejaus erdves, objektus, informacinę medžiagą, eksponuojamus meno kūrinius.


Edukacinė programa skirta ugdyti pažinimo ir menines kompetencijas per vilnos vėlimo amatą, atskleisti mūsų krašto išskirtinumą, neišsenkantį kūrybiškumą. Edukacinio užsiėmimo metu mokoma tradicinio vilnos vėlimo šiltu vandeniu ir muilu bei veltinio vėlimo specialia adata, taip pat demonstruojama tiek šiuolaikinių veltinio darbų, tiek senųjų dirbinių pavyzdžiai. Užsiėmimų metu kalbama apie avių ir vilnos reikšmę tradicinėje kultūroje, rodomas Lazdijų krašto muziejaus parengtas video įrašas „Veltinių vėlimas”. Užsiėmimų dalyvius supažindiname su naminiu vilnos apdirbimu Lietuvoje XIX a.–XX a. pradžioje, kurį iliustruojame muziejinių eksponatų pavyzdžiais: avikirpėmis žirklėmis, verpimo rateliu, audimo staklėmis. Užsiėmimų metu pasakojama, kaip ir kodėl vilna veliasi, paaiškinama daugelis paslapčių, kurias pradedantis velti privalo žinoti: kokia būna vilna, ar visi pluoštai veliasi, kokie yra vėlimo būdai, kada ir kuris yra naudojamas, kokios yra vėlimo priemonės ir įrankiai. Praktinės dalies metu mokomės sudėlioti vilną, maišyti spalvas, naudotis vėlimo adatomis, velti šlapiuoju būdu. Gaminame smulkius vilnos gaminius, aksesuarus, papuošalus.


Spektaklis „Erinijos“ pagal Jonathano Littello romaną „Gero linkinčiosios“

Grandiozinės apimties ir aštrias literatų, istorikų, sociologų bei kultūros tyrėjų diskusijas įžiebusį romaną apie II Pasaulinio karo katastrofą teatro scenoje interpretuoja vienas ryškiausių šiuolaikinio Europos kino kūrėjų, ukrainiečių režisierius Sergejus Loznica. 2006 m. rugsėjį prancūzų kalba išleistas Jonathano Littello (g. 1967 m.) istorinis romanas „Gero linkinčiosios“ (pranc.
Les Bienveillantes) sukrėtė kultūrinį pasaulį. Autoriaus biografija, jo užsibrėžta knygos tema, milžiniška romano apimtis, rašymo stilius ir specifinis pasakojimo būdas tarytum išpranašavo, jog šis, anuomet vos 38 metų amžiaus žydiškų šaknų prancūziškai rašančio amerikiečių autoriaus romanas taps išskirtiniu
literatūriniu reiškiniu bei aistringų daugelio visuomenininkų, istorikų, kultūrologų diskusijų objektu.
S. Loznica: Žinant, kad istorijos egzistavimas nėra momentinis, kad istorijos šaknys siekia giliai ir kai kurie procesai, kurie buvo įšaldyti, būtinai vėl pasireikš, visa tai, kas vyksta šiandien, nė trupučio nestebina. Atėjo laikas įsisąmoninti vieną fundamentaliai svarbų klausimą. Supraskime, kad šiuo metu vykstantis karas yra tąsa to paties II pasaulinio karo, apie kurį mes čia, mūsų regione, nedaug tesvarstėme ir apskritai neperžiūrėjome. Dėl skirtingų priežasčių. Reikalas tas, kad, praėjus Niurnbergo procesui ir pasmerkus totalitarinį Trečiojo reicho režimą, teisiančiųjų gretose, tarp nugalėtojų aljanso šalių buvo ir Tarybų Sąjunga, kuri pati buvo valdoma tokio paties totalitarinio režimo. Dėl politinių priežasčių, Stalino svarbos ir gebėjimų visi su karo pradžia ir sovietų nusikaltimais susiję klausimai peržiūrėti nebuvo. Tai nereiškia, kad jų nebuvo, ir tai nereiškia, kad jie nepasikartos ateityje. Tas totalitarinis režimas pasklido po teritorijas, kurias jam pavyko užgrobti – įskaitant ir Rytų Europos šalis. Ir dabar jis toliau egzistuoja.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Vilnos kelias“ vyksta Milišiūnų avininkystės ūkyje. Dalyviai turi galimybę susipažinti su vilnos keliu nuo avies iki siūlo ir veltinio. Avys, nameliai iš vilnos veltinio, vilnos apdirbimui naudojami senoviniai prietaisai ir įrankiai, kūrybinės dirbtuvės. Dalyviai turi unikalią galimybę pamatyti senąsias saugomas lietuviškas avių veisles (Lietuvos juodgalvės(senasis genotipas) ir Lietuvos vietinės šiurkščiavilnės), palyginti jas su kitomis avių veislėmis, auginamomis ūkyje, suvokti, kuo jos vertingos, kodėl jos įtrauktos į tautinį paveldą. Parodomas filmukas, kaip kerpamos avys senuoju būdu su rankinėmis žirklėmis ir elektrine kirpimo mašinėle. Specialiai įrengtoje edukacinėje klasėje (jurtoje) supažindinama su senoviniais vilnos apdirbimui naudotais įrankiais ir prietaisais, demonstruojamas vilnos karšimas, verpimas. Programos dalyviai turi galimybę patys pabandyti karšti, verpti vilną, vynioti siūlus, pasigaminti veltinį suvenyrą ir jį parsivežti namo.
Edukacinio užsiėmimo metodai yra įvairūs, parinkti taip, kad perteikiamas turinys mokiniams nenusibostų, bet įtrauktų, kviestų klausti, kas bus po to? Tai ir teorija, ir praktika, ir demonstravimas, ir išbandymas, ir kūrybinė užduotis. Edukacijos metu keičiasi aplinkos. Prasideda gamtoje, tęsiasi konferencijoms skirtame namelyje iš vilnos veltinio, kuriame naudojamasi IT priemonėmis, baigiasi specialiai įrengtoje edukacijų klasėje, kurioje vyksta pažintis su senoviniais vilnos apdirbimui naudojamais įrankiais, praktinė veikla. Praktinei veiklai naudojamas vilnos karšinys, šiltas vanduo, ūkinis muilas, vėlimo adatos.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

„Šešėlių istorijos: nuotolinis teatras mažiesiems kūrėjams“ tai edukacija, skirta 1-4 klasių mokiniams. Šios programos metu mokiniai bus kviečiami į magišką šešėlių teatro pasaulį, analizuos šešėlių teatro pasaką ir dalyvaus interaktyviame žaidime „Kahoot“, atsakinėdami į klausimus.  Užsiėmimų metu vaikai sužinos apie šešėlių teatro istoriją ir technikas, lavins savo kūrybiškumą, kultūrinį sąmoningumą, kritinį mąstymą, komunikavimo, pažinimo bei socialinius ir emocinius įgūdžius. Tai puiki galimybė mokytis ir pramogauti, nepriklausomai nuo buvimo vietos.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Scenarijaus autorė - Gintarė Dikšienė, kompozitorius - Aras Žvirblys. Mimenija – tai tokia stebuklinga šalis, kurioje gyvena elfų palikuoniai Mimai. Iš visų kitų miško šalių ji išsiskiria tuo, kad turi Išminties knygą, kurioje sukaupti visi galimi atsakymai į visus kada nors užduotus klausimus. Ją saugo nepaprasta, stebuklinga elfė, vardu Mimė. Tačiau vieną dieną, Mimei užmigus, knygą pagrobia ateiviai Pikčiai. Kadangi Mimai niekada nėra jų matę, į visus nepažįstamus žiūri nepatikliai, o apie juos žino tik iš Išminties knygos pranašystės, kurioje sakoma, kad „knygą pagrobus Pikčiams, Mimenija bus pasmerkta žūčiai“. Vos netekus knygos prie Mimės šventojo aukuro atklysta baisioji žiurkė Gitė, kuri dar suvaidins savo vaidmenį pačioje pasakojimo pabaigoje, tačiau iki tol dviejų veikėjų laukia nepaprasti nuotykiai bei susitikimas su išmintinguoju žyniu Machaonu, kuris padės Mimei surasti atsakymus į tris svarbiausius klausimus. Kas pagrobė Išminties knygą? Ar pavyks ją susigrąžinti ir išgelbėti Mimenijos šalį? Ar Mimė ir žiurkė Gitė įveiks Pikčius? O gal Gitė visai ne ta, kuo dedasi esanti? Apie tai ir dar daugiau sužinosite spektaklyje „Mimė ir Išminties knyga".


Edukacinė programa „Tu gali prakalbinti lėlę“

Edukacinės programos ,,Tu gali prakalbinti lėlę“ metu vaikai išgirsta lėlės atsiradimo istoriją ir atsižvelgiant į metų laiką, išmoksta iš labai paprastų priemonių bei medžiagų sukurti savo lėlę (vasarą iš stiklo, kvepalų buteliukų kuria pasakų personažus, rudenį iš plastikinių butelių peliukus, žiemą iš įvairių siūlų angelus, pavasarį - suvenyrines lėlytes). Edukacijos dalyviams atskleidžiamos lėlių teatro kūrimo subtilybės. Dalyviai sužino kaip lėlei suteikti gyvybę ir sukurti spektaklį, suteikiama galimybė pajusti magišką teatro pasaulį, išreikšti savo kūrybinius gebėjimus bei ekologinį mąstymą (lėlės gaminamos iš antrinių žaliavų). Edukacija vyksta Bajorų lėlių namuose, dalyviai turi galimybę apžiūrėti lėlių kolekciją.


Gūdžiais laikais, kai beveik visa Lietuva buvo Rusijos imperijos dalimi ir buvo uždraustas lietuviškas raštas, žmonės ėmėsi burtis į slaptas organizacijas ir  priešintis spaudos draudimui. Vienas iš pasipriešinimo būdų buvo lietuviškų leidinių kontrabanda.
Apsilankę pamokoje sužinosite įdomių faktų apie knygnešių karalių Jurgį Bielinį. Pasidalinę į dvi komandas - knygnešius ir žandarus, vykdysite  misijas. Tai ne tik smagi pramoga, bet ir netradicinė istorijos pamoka.


Tikslas – ugdyti kūrybiškumą ir skatinti saviraišką. Uždaviniai: supažindinti su tradiciniais muzikos instrumentais, jų skambesiu bei repertuaru; ugdyti kūrybiškumą perteikiant muzikinius įspūdžius spalvomis, jungiant skirtingas meno rūšis viename kūrybiniame procese; lavinti gebėjimą pasirinkti, priimti sprendimus, tęsti ir užbaigt pradėtą veiklą.

•Užsiėmimo metu dalyviai susipažįsta su tradiciniais lietuvių liaudies muzikos instrumentais. Visais pristatomais instrumentais pagrojamas tradiciškai jais atliekamos muzikos kūrinys, papasakojama apie instrumentus bei muzikavimo tradicijas. Susipažinę su instrumentais, dalyviai lavina vaizduotę savarankiškai pasirinkdami kiekvieną instrumentą ir jų skleidžiamą muziką atspindinčią spalvą.
Antroje užsiėmimo dalyje pagal pasirinktas muzikos spalvas pasiruošiami spalvoti siūlai. Vadovei padedant, mokomasi vyti dviejų arba trijų spalvų apyrankes, prisitaikant prie mokinių amžiaus grupės ar specialių poreikių. Kiekvienas dalyvis savo išgirstų spalvų apyrankę po edukacinio užsiėmimo išsineša su savimi.
Dalyviams suteikiamos visos kūrybai reikalingos priemonės ir medžiagos.
Užsiėmimą veda KKC folkloro kolektyvo „Gadula“ vadovas Andrius Morkūnas bei tekstilės studijos „Gijų sodai“ vadovė Agnietė Janušaitė-Vitkūnienė.

• Veiklos turinys ir raiškos formos skatina pažinti kultūrą bei domėtis skirtingais kultūriniais reiškiniais. Formuoja teigiamą požiūrį į skirtingų pasaulio kultūrų paveldą bei tradicijas, skatina jų išsaugojimą ir perdavimą.
• Dalyvavimas veikloje leidžia patirti kūrybinį eksperimentą: išmėginamos naujos raiškos formos. Lavinami meninės raiškos gebėjimai ir vaizduotė.
• Veiklos metu patiriamos teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją, suteikiant naujų žinių ir įgyjant naujų patirčių. Formuojamas / atskleidžiamas savitas, naujas požiūris, įgalinama savarankiškai reikšti savo idėjas, skatinama saviraiška ir savarankiškumas.


„Garsų mankšta“ – tai muzikos ir judesio praktikumas, skirtas įkvėpti ir motyvuoti moksleivius lavinti muzikinius gabumus ir svabiausia parodyti, jog tai yra nesudėtinga, žaisminga ir įkvepianti patirtis, panaudojama kasdieniniame gyvenime. Ši pamoka skirta lavinti vaikų girdimąją atmintį, intuiciją, logiką, komunikabilumą, išlaisvinti mokinių kūrybiškumą, estetinę pajautą ir suteikti praktinę muzikos naudą, atsipalaiduoti nuo kasdieninės įtampos ir kūrybiškai bei naujai pažvelgti į sudėtingas muzikos ir kitų mokslų problemas.


Interaktyvių susitikimų ciklas MUZIKOS PASLAPTYS I – tai unikali galimybė susitikti, pabendrauti ir susipažinti su iškiliais Lietuvos muzikais, jų atliekama muzika ir instrumentais. Susitikimų metu galima ne tik muzikuoti (taigi, susipažinti su instrumentais iš arti), bet ir žiūrėti vaizdo įrašus, praturtinti susitikimus garsiausių atlikėjų garso ir vaizdo įrašais bei pačių atlikėjų – susitikimų herojų – iškiliausiais koncertais, animaciniais filmais. Itin vertinga, kad susitikimų metu, galima sužinoti apie atlikėjų vaikystę, pamatyti jų vaikystės nuotraukas bei vaizdo įrašus. Kiekvienas atlikėjas gali plačiai pristatyti ne tik savo kelią į muziką, bet ir savo instrumentą, jo sandarą, muzikavimo ypatybes ir pan. Ypatinga projekto vertė – galimybė laisvai derinti susitikimų laiką, vietą ir temas. Pedagogai drauge su moksleiviais gali pasirinkti ar akcentuoti pažintį su iškilomis asmenybėmis, ar pasinaudoti iš arti susipažinti su visais instrumentais: styginiais orkestro instrumentais (smuikas, altas, violončelė, kontrabosas), mediniais pučiamaisiais (fleita, obojus, klarnetas, fagotas), variniais pučiamaisiais (valtorna, trimitas, trombonas, tūba), mušamaisiais, liaudies instrumentais (kanklės, birbynė), fortepijonu, vargonais, klavesinu ir pan. Interaktyvių susitikimų ciklas leidžia rinktis susitikimus ir akcentuojant epochų muziką (barokas, klasicizmas, romantizmas, šiuolaikinė muzika ir pan.), ir žanrus (simfonijos, operos, kamerinė muzika ir t.t.), ir džiazą ar lengvąją pop muziką, programinę muziką vaikams ir pan.


Baltijos jūra – jauniausia pasaulyje, skaičiuojanti vos keliolikos tūkstančių metų istoriją, tačiau net per šį gamtiškai trumpą laiką įvyko gausybė pasikeitimų. Šioje paskaitoje aptarsime ypatingas gamtos jėgas, sukūrusias neapsakomą jūros grožį. Gamtos jėgas stebėjo ir mūsų protėviai, savo stebėjimus iš kartos į kartą perduodavę jaunesnėms kartoms. Šie pasakojimai per tūkstančius metų pasiekė ir mus - pasakų, padavimų, legendų pavidalu. Viena iš žinomiausių lietuvių liaudies pasakų "Eglė žalčių karalienė" yra taip pat susijusi su Baltijos jūros raida. Kartu su pasakos herojais leisimės į kelionę laiku - atgal ir suprasime kaip mokslas ir mitologija yra susiję. Siekiame, kad auganti karta nenutoltų nuo gamtos, suprastų ir išmoktų vertinti ją bei joje vykstančius reiškinius, domėtųsi savo aplinka, gimtosios šalies istorija, ją suprastų ir vertintų. Po šios paskaitos išmoksime kitaip žiūrėti į melsvąjį tolį.


Pradedant kalbėti apie skraidančius gyvūnus, pirmiausia pagalvojame apie paukščius.
Tačiau ne tik jie gali skraidyti. Ar žinojai, jog didžiausia skraidančių gyvūnų klasė yra vabzdžiai, kuriems priskiriama apie 90 procentų visų pasaulyje gyvenančių gyvūnų rūšių?  Be šių dviejų gyvūnų grupių yra ir daugiau skraidančių ar sklandančių stuburinių gyvūnų - roplių, žinduolių, varliagyvių ar netgi žuvų. Tačiau pastarieji (išskyrus šikšnosparnius) yra gana prasti lakūnai ir negali lygintis su paukščiais ar vabzdžiais, kurių sugebėjimas skraidyti yra praktiškai tobulas. Visgi ne visi paukščiai ir ne visi vabzdžiai gali skraidyti: dalis jų evoliucijos eigoje prarado šį gebėjimą dėl pasikeitusio gyvenimo būdo ir aplinkos sąlygų. Atvykite į zoologijos sodą ir sužinokite visas paslaptis apie skraidančius gyvūnus!


Spektaklis apie tremtį „Rytoj buvo vakar“

Spektaklio kūrėjai kreipiasi į jauną žmogų ir stengiasi suprasti, kas formuoja jo vertybes, santykius su bendraamžiais ir tėvais. Ar šiuolaikinis jaunas žmogus yra pasirengęs stoti akistaton su tikrove, ar linkęs bėgti nuo jos?

Pagrindinė veikėja, jauna mergina, išgyvena rūpesčius ir kelia kiekvienam bręstančiam žmogui kylančius egzistencinius klausimus. Kas yra asmeninė ir šalies laisvė, Tėvynė, patriotizmas? Kodėl svarbu suvokti praeitį? Kaip ji gali padėti gyventi?

Mergina keliauja į praeitį ir susitapatina su bendraamže paaugle, kuri penktajame praėjusio amžiaus dešimtmetyje kartu su mama buvo ištremta į Sibirą. Jas daug kas skiria, bet tikriausiai ir sieja. Keliaudama atminties, svajonių, fantazijų ir faktinės istorijos labirintais, mergina susiduria su realiu skausmu, patiria netektis, tačiau patenka ir į kuriozines bei šypseną keliančias situacijas. Kelionė ją brandina ir kelia naujus klausimus.
Ar tremties patirtys yra tik keli puslapiai istorijos vadovėlyje, kuriuos iškalame mokyklos suole ir vangiai prisimename valstybinių švenčių metu? Ir ar galime būti tikri, kad mūsų laisvė mums garantuota?..


Edukacija „Meniškosios smegenys“ (1 žingsnis)

Edukacijos metu lektoriai padeda vaikams atrasti kūrybiškumą mus supančioje kasdienybėje, paskatina vaikus ieškoti bei atrasti kūrybinių idėjų, analizuoti meną iš įvairių ugdymo dalykų perspektyvų (tarpdiscipliniškumas), išnaudojant savo smegenų supergalias. Svarbu motyvuoti vaikus domėtis, bandyti naujus dalykus, nebijoti klysti, kaupti žinias ir tai įmanoma padaryti pasitelkiant paprastus metodus - žaidimus, istorijas, palyginimus, vaidybą. Tai pačios natūraliausios žmogaus meniškųjų smegenų mokymosi ir vystymosi formos. Edukacijoje vaikai per palyginimus, istorijas sužinos daug naudingos informacijos apie smegenis. Pasitelksime pojūčius (skonį, klausą, lytėjimą, uoslę), žaisime žaidimus, spėliosime, ragausime ir per tai perteiksime informaciją apie prevencines priemones, kurios kiekvienam iš mūsų yra be galo reikalingos, norint išlaikyti smegenis sveikas. Per potyrius vaikai gaus ilgai išliekančias žinias. Edukaciją pabaigiame juoko doze, nes juokas atpalaiduoja ir skatina kūrybiškumą. Vaikams įdomu užsiimti bendra veikla, patiems bandyti perteikti savo mintis meninėmis priemonėmis, o tai skatina ne tik kūrybinį mąstymą, bet ir domėjimąsi kultūros ir meno reiškiniais. Per kūrybines veiklas galime lengviau pamatyti, kaip viskas yra susiję t.y. mokykliniai dalykai ir naujos disciplinos (pvz., neuromokslas), o pasakojimo formos, žaidimo elementai yra tiesioginis kelias į mokinių širdis ir protus. Tai pagyvina visą mokymosi procesą įtraukiant tiek mokinius, tiek ir mokytojus, bei sustiprinant tarpusavio ryšį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacijos metu mokiniai sužinos apie cianotipijos techniką – seniausią fotografijos metodą, ir patys kurs mėlynus atspaudus. Užsiėmimas prasidės teoriniu įvadu, po kurio mokiniai praktinėje dalyje eksperimentuos su įvairiais objektais, augalais ir trafaretais, kad sukurtų unikalius meninius darbus.
Edukacija lavins mokinių kūrybiškumą, techninius ir meninius įgūdžius, skatins kritinį mąstymą ir gebėjimą dirbti grupėse. Mokymosi procesas sužadins mokinių smalsumą, skatins domėjimąsi chemija ir fotografija bei ugdys jų gebėjimą reflektuoti kūrybinį procesą ir vertinti rezultatus.


EDUKACINIS UŽSIĖMIMAS ,,KIEKVIENAM SAVAS ATLANTAS‘‘ 9-12 klasėms

Šis edukacinis užsiėmimas, įkvėptas keliautojo Aurimo Valujavičiaus kelionės irkline valtimi per Atlantą. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai bus kviečiami kurti savo unikalias kelionių istorijas, atspindinčias asmenines svajones bei siekius. Sukurtuose pasakojimuose atsispindės dalyvių vidiniai bei išoriniai – aplinkos iššūkiai. Klausydamiesi specialiai sukurto garso takelio, jie bandys identifikuoti kylančias emocijas, įvertins savo gebėjimus susidoroti su ekstremaliomis situacijomis siekiant tikslo.


Viljamo Šekspyro gyvenimo ir kūrybos kelias (Nuotolinė paslauga)

Panevėžio Elenos Mezginaitės viešoji biblioteka

„Viljamo Šekspyro gyvenimo ir kūrybos kelias“ – nuotolinė edukacija, atitinkanti bendro lavinimo mokyklos literatūros mokymo programos turinį, supažindinanti vyresniųjų klasių moksleivius su anglų rašytojo Viljamo Šekspyro gyvenimu ir kūryba. Užsiėmimo dalyviai sužinos svarbiausius rašytojo gyvenimo ir kūrybos faktus, susipažins su viduramžių teatro bruožais ir su soneto vertimo subtilybėmis, klausydamiesi garso įrašo bandys atkurti soneto tekstą, žiūrės ištraukas iš roko operos „Meilė ir mirtis Veronoje“ (kompozitorius K. Antanėlis) ir spektaklio „Įstabioji ir graudžioji Romeo ir Džuljetos istorija“ (režisierius O. Koršunovas), įgytas žinias pasitikrins Kahoot internetinėje viktorinoje.


Edukacinė programa „Margučių raštai" (1 - 4 kl.)

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su Velykų šventės kilme ir ritualais: supimosi, laistymosi ir plakimo, kiaušiniavimo, lalavimo, mirusiųjų pagerbimo, vaišinimosi tradicijomis. Pristatomos trys tradicinės margučių ornamentų komponavimo schemos. Demonstruojant video siužetų / pasakojimų „Margučių marginimas skutinėjant", „Tradicinis marginimas vašku", pristatomi tradiciniai, labiausiai Lietuvoje paplitę margučių marginimo būdai. Demonstruojami Jonavos rajono tautodailininkų marginti bei skutinėti margučiai. Mokomasi tradicinių žaidimų su margučiais. Reflektuojama naudojant interaktyvias korteles. Demonstruojamas animacinis filmas „Margučių rytas“. Mokiniai mokosi marginti margučius tradicine marginimo technika – išrašant margučius vašku. Mokiniai eina velykinius ratelius „Oi ant kalnelio“, „Grūšelė“,, žaidžia žaidimus „Nešu nešu puodą“, „Gegutė“. Mokiniai dekoruoja margutį tradiciniu marginimo vašku būdu.


Edukatorė supažindins su viena seniausių veltinio vėlimo istorija.  Pasakojama įdomi legenda, kaip ir kada atsirado pirmas veltas kilimas Nojaus laive.  Archeologai pirmų veltų gaminių atsiradimą datuoja VI – V a. pr. m. e. Surinkę laukinių gyvūnų vilną, kai jie šeriasi, senovės žmonės gamino pirmuosius primityvius rūbus, ir tik praėjus amžiams išmoko verpti, austi, megzti. Senovės žmonės gydė įvairias ligas naudodami skirtingų gyvūnų vilną. Šiandien vilnos veltinis patiria naują vystymosi etapą, jis atgaivinamas. Šiandien, tai - jau nebe gyvybiškai svarbus amatas, o gyva meninės raiškos forma.
Lietuviška vilna, naminio šuns vilna – prabanga. Norint ją išvalyti, reikia labai daug rankų darbo. Edukacijos metu mokiniai susipažins su skirtingų šunų veislių vilna, vilnos paruošimu vėlimui, vilnos vėlimo technika, sužinos, kodėl ir kaip ji veliama, kokios priemonės naudojamos. Mokiniai skaidrių pagalba pamatys, ką gražaus galima pasigaminti iš šuns vilnos. Susipažinus su įdomiu vilnos vėlimo amatu ir pasitelkus fantaziją, mokinių išgyventos emocijos ir jausmai nuguls kūrybiškai suformuotuose skirtingų formų ir stilių apyrankėse, pakabukuose, karoliukuose - rutuliukuose.


Edukacija skirta 5 – 12 klasių moksleiviams, jaunimui ir suaugusiesiems. Pagal moksleivių amžių, atitinkamai ir pasakojama. Jaunimui ir suaugusiems pasakojama daugiau detalių, rūbų nešiosenos kitose šalyse pavyzdžių, daugiau istorinių detalių, kaip keitėsi rūbai, bėgant laikui. Etnografijos ekspozicijoje bus įrengta vitrina, kurioje eksponuojamas Tauragės krašto moters etnografinis kostiumas, moters žieminė apranga bei sėjėjas lininiais darbo drabužiais. Pasakojama, kaip atsirado drabužiai, kokios spalvos dominuoja Tauragės krašte, kuo skiriasi žieminė ir vasarinė apranga, iš kokių medžiagų buvo siuvami išeiginiai ir darbo drabužiai. Papildomai naudojami kiti audiniai, pvz. languota medžiaga sijonui, audinys su prijuostės raštais, klumpės, interaktyvus ekspozicijos stalas.


Interneto „brausintojai", „geimeriai" ir „gykai" - į pagalbą! Žaisdami kuriame žodyną! (Nuotoliu)

Vis didesnė paauglių ir jaunimo gyvenimo dalis prabėga skaitmeninėje erdvėje, kuri diktuoja madas ir lemia pokyčius mūsų kalboje.

Sodraus, tikslaus ir talpaus lietuviško žodžio ieškosime ir kursime naujadarus, kai aplink – skoliniai ir neteiktinos svetimybės iš skaitmeninio pasaulio bei anglų kalbos, vyraujančios e. erdvėje, įtaka. Taigi, mūsų laukia smagus iššūkis, kai žaidžiant, diskutuojant grupėse tapsime gyvo, viešo, visiems prieinamo e. žodyno kūrėjais ir prisidėsime prie lietuvių kalbos gyvybingumo.

Juk galime ne tik „skrolinti", „laikinti“, „čiatinti", „geiminti", „selfintis“, būti „onlaine“, „susimytinti", galime ir ...

Prisijunkite į edukaciją!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


„Lietuvių kalbos pamoka tarpukario pradžios mokykloje“

Edukaciniu užsiėmimu „Lietuvių kalbos pamoka“ siekiama supažindinti mokinius su iškiliomis Lietuvos istorijos asmenybės ir įvykiais bei reikšmingu tarpukario Lietuvos literatūros kūriniu – B. Sruogos „Giesme apie Gediminą“. Edukacinio užsiėmimo metu edukatorius supažindina mokinius su būsima veikla, „pamokos“ tema, trumpai papasakoja apie tarpukario Lietuvos mokyklų specifiką. Edukacinės programos metu atliekamas anksčiau minėto kūrinio skaitymas bei perskaityto teksto analizė. Mokiniai skaito paeiliui, tad į edukacinę veiklą įtraukiami visi. Susipažinus su kūriniu, jo personažais ir atlikus kūrinio analizę, pereinama prie praktinio užsiėmimo – tarpukariui būdingo reiškinio – gyvojo paveikslo – kūrimo. Mokiniai persirengia specialiais, kunigaikščių laikus vaizduojančiais, rūbais, susipažįsta su ant jų esančiais simboliais, pasiskirsto vaidmenimis ir drauge perskaito dar vieną B. Sruogos poemos „Giesmė apie Gediminą“ posmelį. Galiausiai visi sustoja bendrai fotografijai.


Lietuvių liaudies skulptūra paplitusi visose etnografinėse srityse, bet labiausiai – Žemaitijoje. Atskirų etnografinių sričių kūriniai turi savo specifinių bruožų. Tą faktą lėmė istorinės ir kultūrinės aplinkybės.
Siekdami vaikus supažindinti su sakraline XIX-XX a. liaudies kūryba, pasitelkiami šventieji, atvaizduoti dabartiniu laiku bei turintys filmuko veikėjų bruožų. Užsiėmimo tikslas - supažindinti vaikus su lietuvių liaudies menu per simbolius.


Dailės terapijos pasaulis: savo charakterio, emocijų ir socialinio vaidmens atradimas per piešimą

Užsiėmime mokinių sukurti kūriniai gali padėti suvokti kas esame, padėti išreikšti jausmus ir mintis, kurių negalime išreikšti žodžių pagalba. Ji ne tik teikia mums didelį malonumą ir estetinį pasitenkinimą, bet ir skatina savęs pažinimą, ugdo mus kaip asmenybes, lavina jautrumą ir, kas svarbiausia, gydo kūną bei sielą. Kiekvienas žmogus yra menininkas, o tapyba, piešimas - efektyvūs komunikacijos būdai. Užsiėmime bus taikomi dailės terapijos principai. Dailės terapija yra meno terapijos kryptis, psichoterapijos forma, kur dailė taikoma kaip pirminis komunikacijos būdas. Todėl edukacijoje svarbus ne tik meninis rezultatas, bet ir po to sekanti refleksija, kai žiūrint į savo piešinius mokiniai atsakys į klausimus apie vidinį savęs pažinimą, emocijų pasaulį, gebėjimą bendrauti ir bendradarbiauti komandoje. Užsiėmimo metu bus tokios praktinės užduotys: „Traukinys“ – savo charakterio ir vaidmens gyvenime suvokimui. „Diagnostinis fraktalas“ – savo vidinio pasaulio pažinimui. „Noriu – Darau – Galiu“ – balanso tarp minčių, jausmų ir veiksmų suradimui. „Piešinio metamorfozė“ – bendravimui ir bendradarbiavimui komandoje. „Mano emocijų pasaulis“ (jei spėjama) – emocijų pažinimui.


Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Ar esate buvę Šiauriausiame Lietuvos taške? Tai unikali galimybė praleisti laiką gamtoje , žygiuojant, tyrinėjant aplinką gamtos ir kultūrinius objektus. Visą žygį mus lydės Nemunėlio upė, kuris skalauja ne tik Lietuvos krantus, tačiau ir Latvijos. Vaikai taip pat susipažins su piečiausiu, vakariausiu bei ryčiausiu taškais, sužinos kur Lietuvos centras. Aptikę kultūros paveldo objektą „virenę“ aiškinsis kas čia ir kam tai skirta. Vykdami į šiauriausią Lietuvos tašką pakeliui aplankysime Nemunėlio slėnyje esančią Muoriškių atodangą. Taip pat aiškinsimės, kodėl keli kilometrai iki šiauriausios Lietuvos taško yra Totorių kaimelis, kas yra totoriai ir ką jie čia veikė?
Šiauriausiame taške vaikai dalyvaus viktorinoje, keps "piemenėlių duoną" ir žais žaidimus.


Senosios fotografijos - cianotipijos - technika labai patraukli savo paprastumu ir intymumu. Atrodo, įsiklausai į savo mintis, sulauki patekančios saulės, pasikvieti gamtą pagalbon ir atsispaudi stebuklą. Principas - savo rankomis sukurti popierių jautrų saulės šviesai, o tada jau prasidada pats linksmumas, kurio metu kiekvienas dalyvis dėlioją savo unikalų ir individualų antspaudą kylanti iš pačių širdies gelmių.


Kurkime Kalėdų stebuklus drauge ! Tapkite savo draugams Kalėdų seneliu, dovanodami savo rankomis nulipdytas dovanėles – keramikinius žaisliukus. Užsiėmimo metu sužinosime, kodėl yra puošiamos eglutės, kaip keitėsi kalėdinių žaliaskarių puošyba bėgant metams ir pasigaminsime nuostabias rankų darbo kalėdines dekoracijas, kurios gražiausią metų šventę padarys dar jaukesnę. Kiekvienai amžiaus grupei pritaikomas užsiėmimo sudėtingumas. Į švietimo įstaigas važiuojame susidarius ne mažiau kaip 60 asmenų. Net ir mažiausi mūsų dalyviai puikiai sukoncentruoja dėmesį ir sukuria originalius darbelius. Visi kūrybiniai darbai po pirmojo degimo atiduodami mokiniams. Siuntimas įskaičiuotas į kainą. Visomis reikalingomis priemonėmis pasirūpiname.


Asmeninių inicialinių raidžių dirbtuvės - smagi ir įtrauki edukacija moksleiviams, kurioje jie ne tik susipažįsta su senųjų ir šiuolaikinių knygų puošyba bei naujomis technologijomis bet ir susikuria sau asmeninę inicialinę raidę - magnetuką.

Užsiėmimo metu klausysime, spėliosime, ieškosime, juoksimės, piešime ir klijuosime. Susipažinsime su lipnių plėvelių pjaustykle, megsime ryšį su knyga ir kiekvienas išsinešime po kūrinėlį.

Užsiėmimai vyks Lietuvos nacionalinės Martyno Mažvydo bibliotekos kūrybinėse dirbtuvėse PATS SAU, kuriose  gausu įvairiausių medžiagų ir įrankių kūrybinių polėkių įgyvendinimui. Taigi vizitas į edukaciją kartu bus ir galimybė praplėsti suvokimą ir žinias, kaip funkcionuoja ir kokias paslaugas teikia biblioteka.


Drugeliai - tyrinėjimai, kūryba, išmintis (Nuotolinė paslauga)

Nuo pat ankstyvosios Majų civilizacijos drugelis žmonijos kultūroje atliko didelį vaidmenį tiek literatūroje tiek mitologijoje. Per šią trapios būtybės prizmę vaikai bus supažindinti ne tik su drugelio gyvenimo ciklu, tačiau ir su įvairiausiomis kultūromis ir jų tikėjimais pradedant Senovės Graikais ir baigiant šiuolaikinėmis Korėjiečių kultūromis. Susitikimo su drugeliais metu mokiniai bus supažindinami su mikroskopiniu drugelio pasauliu - įvairiausiomis spalvomis ir raštais, kurie primena ir žuvies žvynus ir gėlės žiedadulkes ir daugybę kitų dalykų. Pamokos metu mokiniai sužinos kokie įvairūs ir nepakartojami būna drugelių raštai, kodėl jie tokie; kuo skiriasi drugelių raštai Europoje ir Afrikoje; Tropikuose ir Šaltuose kraštuose. Mokiniai bus raginami spėlioti kaip galima iš drugelio rašto ar spalvos atpažinti drugelio namus, mėgstamiausius augalus ir geriausias slėptuves. Mokiniai susipažins drugio transformacija nuo kiaušinėlio iki imago ir šio reiškinio panaudojimu įvairiausių šalių teatre, kine ir tapyboje.


Literatūrinė edukacija: sensorinis skaitymas ir laimės paieškos

Kviečiame pamatyti, išgirsti, paliesti, užuosti ir paragauti Davide Cali knygą „Laimės prekeivis“! Literatūrinės edukacijos tikslas – patraukliai, pojūčius stimuliuojančiomis priemonėmis formuoti teigiamą dalyvių požiūrį į skaitymą, žadinti jų smalsumą, knygos kaip priemonės – geriau pažinti save ir suprasti aplinkinį pasaulį – priėmimą.
Jaukiai įsikūrę Vaikų bibliotekos kambarėlyje, sensorinio skaitymo metu „patirsime“ knygos istoriją. Pažinsime knygos veikėjus – įvairių rūšių paukščius, aptarsime jų panašumus ir skirtumus. Kritiškai mąstysime, kodėl priimami vienokie ar kitokie veikėjų spendimai, kaip elgtumėmės mes. Ieškosime kūrybiškų sprendimų, kaip gali pasisukti knygos siužetas. Ugdysime kultūrinį sąmoningumą keldami klausimus: kiek kainuoja laimė, ar galima ją nusipirkti, o gal tik sukurti? Reflektuosime patyrimus, jausmus ir išlaisvinsime vaizduotę kurdami savo „Laimės stiklainėlį“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nuotaikingai, lengvai ir įdomiai, pasitelkiant garsiąją legendą „Jūratė ir Kastytis“, pasakojama Baltijos gintaro atsiradimo istorija. Ši edukacinė programa yra skirta pradinių klasių moksleiviams. Jos metu susipažinsime išsamiau su šia literatūrine legenda, aiškinsimės, kaip iš tiesų užgimė gintaro gabalėliai, juos tyrinėsime lygindami jų svorį, jausdami jų šilumą ir kvapą. Taip pat atliksime keletą eksperimentų: jų metu bandysime įrodyti, kaip lengvai gintaras įsielektrina.
Kaip pasakojama legendoje, nuo Jūratės ašarų sūria tapusi jūra išmeta po audros gintarinės pilies liekanas į krantą. Su programos dalyviais bandysime atkurti Baltijos jūros sūrumą, tikrinsime, ar tikrai gintaras iškyla į paviršių sūriame vandenyje ir kaip jis reaguoja į gėlą, pavyzdžiui, Šventosios upės vandenį. Testuosime gintaro degumą ir išsiaiškinsime, ar iš tiesų Perkūno paleistas žaibas gali pridaryti daug bėdos. Šildysime gintaro dulkes delnuose ir uosime neįtikėtinai seną kvapą, galbūt net tų laikų, kai žemėje gyveno dievai ir deivės, sužinosime, kuo šis kvapas ypatingas ir kaip jį vertina šiuolaikiniai vabzdžiai.
Kaip ir kiekvienoje legendoje yra lašas tiesos, taip ir šią mes galime išnagrinėti remdamiesi tikrais faktais. Šio užsiėmimo kūrybinė užduotis – atskirti tikro gintaro karoliukus nuo karoliukų, pagamintų iš kitų medžiagų, tokių kaip skirtingų formų ir dydžių medžio ar stiklo karoliukai. Tuomet išsirinkti sau įdomiausius, juos derinti ir suverti ant lanksčios juvelyrinės vielutės, kuri patį vėrimo procesą pavers kiekvienam prieinamu ir maloniu. Dalyviai galės pasirinkti iš didelės įvairovės sau labiausiai patinkančius karoliukus, todėl visų apyrankės bus išskirtinės ir unikalios.


Kupiškio žydų kelionė: pažinkime jų kasdienybę ir tradicijas

Kupiškio rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Kupiškio žydų istorijos, papročių, kasdienybės pristatymas. Kūrybinis užsiėmimas ir tradicinio žydų vaikų žaidimo išbandymas.


Įdomioji tekstilė. Audinio dizaino kūrimas

Užsiėmimo metu kiekvienas kurs savo išskirtinį dizainą ant drobės. Pamokos pradžioje iš arčiau susipažinsime su tekstilės
dekoravimo galimybėmis, technikomis, naudojamomis priemonėmis ir įrankiais. Sukursime savo unikalų dizainą, kurį
kiekvienas perkels ant pasirinktos drobės-tekstilės gaminio. Edukacinės programos metu dekoruosime pasirinktinai (grupei): didelį medvilninį maišelį; penalinę, kepurę ar kt. Prieš užsakant edukacinę programą susitariama, koks gaminys bus dekoruojamas. Visomis priemonėmis pasirūpiname. Atsižvelgiant į mokinių amžių bei įgūdžius, turimas žinias ir galimybes priimti ir suvokti informaciją, programa yra pritaikoma skirtingų gebėjimų vaikams (mokiniams), parenkami temų bei dekoruojamų objektų sudėtingumo lygiai.


Edukacinis užsiėmimas „Kelmės kraštas: sakmės, etnografija, tarmė“

Sakoma, kad tauta gyva, kol gyva kalba. Todėl gimtąją kalbą reikia saugoti, reikia ja rūpintis. Kelmės krašto muziejuje  3–5 klasių moksleiviams siūlome edukacinę programą „Kelmės kraštas: sakmės, etnografija, tarmė“. Vaikai ne tik  išklausys penkias Kelmės krašto sakmes, bet galės įsitraukti į  sakmių vaidmenų skirstymą, skaitymą ir vaidinimą, susipažins su kelmiškių tarmės ypatumais. Sakmėms pritaikytos muziejaus erdvės: keliaujant nuo vieno dvaro pastato prie kito, per dvaro sales ir svirno ekspoziciją, pademonstruojami dvarininkų ir valstiečių buities daiktai, susiję su sakmėmis. Pasisėmę žinių ar atgaivinę jau turimas, moksleiviai kviečiami, jas pasitikrinti: pasiskirsto į dvi komandas ir lenktyniaudami bando įveikti  įdomius, skirtingo tipo klausimus bei užduotis. Išmokti kažko naujo ar įtvirtinti sukauptas žinias dar niekada nebuvo taip smagu!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Edukacinė programa „Medžio kultūra" (5 - 8 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Iš visų amatų šakų Lietuvos kaime svarbiausias buvo medžio apdirbimas. Medžio apdirbimo amatininkai sudarė pačią didžiausią kaimo amatų grupę. Jai priklausė dailidės, staliai, kubiliai, račiai, ratelninkai, klumpdirbiai, skiečiai. Demonstruojant mokomojo filmo ištraukas, šie amatai pristatomi virtualiai. Didesnis dėmesys skiriamas Jonavos krašto drožybos amato puoselėtojams, tęsiantiems vietinių senųjų amatų tradicijas, atgaivinantiems užmirštas technikas bei technologijas, pritaikantiems jas šiandienos poreikiams. Demonstruojami Lietuvos kultūros tarybos finansuoto projekto „Medžio kultūra“ metu sukurtų video siužetų/ pasakojimų: „Atradimų laikas“, „Kryžių Lietuva“, „Net medis dirba pavasariais, kraudamas lapus ir žiedus", „Lietuviškai šeimai“, „Viešpatie, palaimink mūsų kasdienybę", „Dėl tavęs mano mylimas, krašte“, parengtų etnografinės ekspedicijos metu surinkta medžiaga, fragmentai. Išryškinama kryždirbystės bei liaudies skulptūros vertė. Demonstruojamas video siužetas „Šiuolaikinė liaudies skulptūra“. Užsiėmimo dalyviai virtualiai supažindinami medžio drožėjų plenero organizavimo ypatumais, skulptūrų pastatymo darbais. Video siužete užfiksuoti Krašto muziejuje vykusio medžio drožėjų plenero „Samulevičių menininkams atminti“ fragmentai: pristatomos garsių Lietuvos skulptorių Kęstučio Krasausko, Adolfo Teresiaus bei Sauliaus Lampicko mintys bei kūrybiniai darbai. Reflektuojama virtualios platformos susirašinėjimų skiltyje fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas.


Paslauga skirta pradinių klasių mokiniams. Edukacijoje apjungtos dvi sritys: PASAKOS, kurios vaikui suprantama kalba perteikia mūsų kultūros vertybes, praplečia pasaulio suvokimą, kitaip tariant suteikia taip reikalingų šio amžiaus vaikams žinių, patirčių apie pasaulį ir KERAMIKA, kurios pagalba vaikas gali išreikšti savo suvokimą. Lipdymas iš molio leidžia sukurti kažką iš nieko, transformuoti, keisti, kurti. Tai yra didžiulė erdvė vaiko vaizduotei, jausmams ir kūrybiškumui skleistis. Lipdant molį taip pat lavėja ir konstravimo įgūdžiai, erdvinis mąstymas. Pats molio minkymas atpalaiduoja, lavina sensorinį mąstymą, skatina vizualinių vaizdinių kūrimą, aktyvina abu smegenų pusrutulius. Edukacijos metu vaikai klausysis įvairių lietuvių liaudies pasakų, jas aptars, o labiausiai patikusius siužetus, veikėjus perkels į molio dirbinį, kurį galės pasiimti su savimi po edukacijos arba palikti išdegimui ir atsiimti vėliau.


Interaktyvus iliuzijų šou žiūrovus sutinka Naujojo teatro kamerinėje salėje. Čia, 45 min trukmės pasirodymo metu, moksleiviams demonstruojamos iliuzijos ir magijos triukai, lydimi įspūdingo apšvietimo, scenografijos, bei specialiųjų efektų. Interaktyvaus šou pabaigoje moksleiviai turi išskirtinę galimybę dalyvauti edukacinėse dirbtuvėse, kurių metu jie yra supažindinami su praktine atliktų triukų puse bei kitomis iliuzijų meno paslaptimis.


Spektaklis "Rubinaitis Peliūzė, arba Lietuvio išgyvenimo būdas" ir edukacinės kūrybinės dirbtuvės

Keturi objektų teatro aktoriai ne tik supažindins žiūrovus su senovės lietuvių pasaulio matymu, kalba, buitimi, nelengvu išgyvenimu stichijų malonėje, leis prisiliesti prie mitologinių temų, bet ir įtrauks į vienos šeimynos tėvų ir vaikų santykių dramą. Juk tokias vertybes kaip pagarba, pasitikėjimas ir meilė imame itin tausoti tik tada, kai pajuntame, kaip lengva jų netekti.
Edukacinių kūrybinių dirbtuvių metu, bus pristatomi pagrindiniai objektų (daiktų) teatro principai, pateikiamas istorinis ekskursas į tai, kaip Simonas Daukantas kūrė žodžius ir, tarsi olimpiadoje žaidėjai bus kviečiami apibūdinti ar pavaizduoti kortelėje parašytą žodį taip, kad kiti jį atspėtų. Vaizdavimui mokiniai naudotų įvairius jiems pateiktus objektus: šaukštus, dubenis, puodelius ir kitus spektaklio rekvizito elementus.


„AŠ LIETUVA“ virtualios realybės kino kelionė po Lietuvą su Donatu Ulvydu

„Aš Lietuva“ – pirmasis Lietuvos kino istorijoje filmas, sukurtas naudojant profesionalią 360 laipsnių filmuojančią TITAN kamerą, leidžiančią žiūrovui realistiškai patirti paukščio skrydį atsiduriant rodomoje erdvėje. Keliausime kerinčio grožio giriomis, miškais ir kopomis, jūra, ežerais, upėmis ir upeliais. Kartu skrisime virš pilių ir piliakalnių, dvarų ir vienuolynų, bažnyčių ir miestų senamiesčių bei modernios architektūros objektų. Susitapatinsime su Lietuva.

Aš Lietuva – tai antras, plačiai Lietuvoje pristatytas virtualios realybės projektas, po kompiuterių kurtos VR patirties „M.K. Čiurlionio Angelų takais“

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kurkime nuostabias žvakes drauge ! Programos metu susipažinsime su keramikos dekoravimo ir žvakių liejimo būdais, tradicijomis, keramikos amatu, keramikinio gaminio atsiradimo procesu ir iš kokių žaliavų yra gaminamos žvakės. Mokiniai patys išdekoruoja parodyta technika keramikinį žvakės indelį, nuauksuoja ar bronzuoja norimomis spalvomis ir paruošia keramikinius indelius vaško pylimui. Kitu etapu kartu paruošiame vašką ir užbaigiame žvakes supilstydami paruoštą kvapnų vašką į keramikinius indelius.
Nuostabiausia, kad išdegus vaškui lieka idealiai tinkantis arbatinei žvakutei žvakidė ar  indelis smulkiems daiktams laikyti.
Atsižvelgiant į mokinių amžių bei įgūdžius, turimas žinias ir galimybes priimti ir suvokti informaciją, programa yra pritaikoma skirtingų gebėjimų vaikams (mokiniams), parenkami temų bei lipdomų objektų sudėtingumo lygiai.
Išdekoruotus kūrinius po užsiėmimo mokiniai pasiima su savimi. Paslauga teikiama švietimo įstaigoje. Užsiėmimai vyksta atskirai kiekvienai klasei esant po 15-30 vaikų grupėje.


Kas yra geras miestas? Kas jame turi būti? Kaip miesto valdžia nusprendžia kas yra būtina mieste? Kuo miestas skiriasi nuo kaimo vietovės? Kokias paslaugas savo gyventojams teikia miestas? Ar miestai keičiasi? Kokie buvo prieš 100 metų, kokie yra dabar ir kokiame mieste tu norėtum gyventi? Sukurk savo ateities miestą su LEGO ir OZOBOT robotukais ir išbandyk miesto architekto profesiją. Šis užsiėmimas praplės vaikų kultūrinį sąmoningumą kartu lavins 21 amžiaus įgūdžius: bendradarbiavimas, komunikacija, kūrybingumas, kritinis mąstymas ir problemų sprendimas.