Istorijų pasakojimo įgūdžiai yra labai svarbūs kasdieniame gyvenime. Kol žmogus nesuvaržytas įvairių struktūrizuotų rėmų, jis kuria istorijas labai laisvai- prisiminkime vaikystę- kodėl šviečia mėnulis- vaikas kuria istoriją ir savaip aiškina mėnulio švytėjimą. Vėliau jis įstatomas į rėmus ir pasakoja mokslinę versiją.
Laivo istorijos- tai būdas kurti istoriją, kuri iš dalies duos rėmus- laivas, laivininko paveikslas, laivybos ar žvejybos atributika, bet leis laisvai kurti, nes tai kas vyks laive- tai kūrėjo fantazija. Programa skirta Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-mečiui paminėti, tad mokiniai susipažįsta su Mažosios Lietuvos etnine kultūra, amatais iki XX a. pradžios Nemuno deltoje ir Kuršių mariose plaukiojusiais laivais, laivininkų ir žvejų įrankiais, prietarais ir t.t. Edukacinę programą užbaigia refleksija- "ką naujo sužinojau, ko dar iki šiol nežinojau"


Užsiėmime įsitraukiama į turiningo ir mąslaus advento meto bendruomenės ryšių stiprinimą, jungiantį senuosius papročius ir tikėjimus su šiuolaikinio žmogaus būdu, poreikiu kartu jaustis gražioje pasakoje, gamtos ir bendruomenės bei aukštesnės esaties dalimi. Atvykę į užsiėmimą mokysitės šviesiai ir džiugiai įsitraukti į advento – atėjimo – metą. Kursime bendrystės jausmą darbu - lipdysime bendrą žvakę - ir žodžiu - patirsite advento laikotarpio pasaką, kuriai nuo seno ir skiriamas šis vis tamsėjantis laikas. Aptarsime, kas buvo svarbu žemdirbių bendruomenėje, kodėl anksčiau žmonių poreikiai ir santykiai skyrėsi nuo šiandieninių, apmąstysime, kas aktualu šiandieninėje visuomenėje. Išmoksite 2-3 advento laikmečio dainas ir 2 žaidimus, kuriuos galėsite dainuoti ir žaisti savo šventėje.
Rekomenduojamas etnokultūriniam ugdymui.
Užsiėmimą galima pritaikyti vaikams su judėjimo, intelekto negalia. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Etno pamoka apie lietuviškus sodus (Išvažiuojamoji)

Kiekviena šalis turi savitas tradicijas, skirtingą etnokultūros raišką, kitokius tradicinius amatus, verslus. Todėl etninė kultūra – nacionalinės kultūros pamatas. Deja, globalizacijos poveikis šiandien neaplenkia ir bendrojo lavinimo mokyklų; neužtenka ir pilietinio ugdymo pamokų parodyti, kaip nacionalinėje valstybėje pilietiškumas išauga iš tautiškumo. Tautiškumo kategorijos nuvertėjimas greičiausiai ir tapo viena iš priežasčių, salygojančių nepageidautinus procesus: masinę emigraciją, patyčių mokykloje plitimą, susipriešinimą, nepakantumą, apolitiškumą.Todėl yra būtina skatinti moksleivių tautinę jauseną, jų domėjimąsi etnine kultūra, jų dalyvavimą etninės kutūros raiškoje. Tai brandina pilietiškumą, kuris nusakomas kaip sąmoningas žmogaus asmeninių pareigų tautai ir jos sukurtai valstybei suvokimas. Taigi, siekiant ugdyti moksleivių pagarbą ir meilę kultūros paveldui, atveriant jiems daug naujų, įdomių galimybių susipažinti su etninės kultūros reiškiniais sukurtas edukacinis užsiėmimas “Etno pamoka apie lietuviškus sodus”. Užsiėmimo metu pristatysime moksleiviams lietuvių etninės kultūros ypatumus – supažindinsime su  šiaudinių sodų tradicija Lietuvoje; jų prasmėmis ir geometrijos sakralumu. Aptarsime sodų rišimo reiškinius; jų simboliką ir naudojamų simbolių reikšmes, paskirtį. Vizuali teorinė medžiaga bei video įrašai pristatys pačius unikaliausius, muziejų fonduose saugomus  sodų rišimo pavyzdžius. Praktinės užsiėmimo dalies metu moksleiviai iš šiaudų gabaliukų suriš "reketuką" – vieną iš sodų segmentų; taip pat sužinos, kad sodas seniau ne gamintas, – jį “augindavo” – rankomis ir širdimi. Todėl labai svarbu, kad tapatybės ir tęstinumo pojūtį teikianti šiaudinių sodų tradicija jau UNESCO nematerialaus kultūros paveldo vertybių sąraše.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kvapų geografija – užburiantis eksperimentas, įdomus ir atpalaiduojantis procesas, kuris sujungia žinias ir kūrybiškumą.
Edukacinės programos metu degustuosime skirtingų natų kvapus, kalbėsime apie jų kilmę, augalų augimvietes ir savybes. Burtai nulems į kurį geografinį žemyną keliausime ir tuomet jau leisime fantazijai įsisiūbuoti. Kuo kvepia Europos miestai ir kaimai? Kaip kvepia atogražų miškai, o Nilo slėnis? Galiausiai grupėse kursime kvapo formulę ir išgausime unikalų aromatą. Kiekvienas dalyvis pagamins ir namo nešis namų kvapą - suvenyrą, pakvėpintą sukurtu aromatu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Pasakojimas „Dvylika brolių juodvarniais lakstančių“

Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Edukacijos metu pasakojama istorija nuo pat pirmos minutės įtraukia į siužeto vingius. Vaikai ne tik įdėmiai klauso pasakos, bet ir patys aktyviai joje dalyvauja, padėdami pagrindiniams herojams nugalėti kliūtis. Trumpa meditacija pradedamas užsiėmimas išsirutulioja iki judrių ugdomųjų žaidimų, kurių pagalba, tradiciškai, gėris siekia įveikti blogį. Šioje edukacijoje ugdomos bendrosios ir socialinės kompetencijos, mokomasi atpažinti ir įvardyti emocijas, o pasakojimo metu naudojamos priemonės papildo edukacijos turinį ir padeda geriau įsijausti.


Edukacinio užsiėmimo metu sužinosite druskos istoriją ir mitus - ar tikrai druska buvo brangesnė už auksą, iš kur atsiranda druska ant mano stalo, kiek sūrūs Druskininkai... Muziejaus erdvėse tyrinėsite rekordinę druskinių kolekciją ir įvairias druskos rūšis. O atminimui pasigaminsite  „stebuklingą“ druskos maišelį – jį galima naudoti sveikatinimui ir netgi magijai.


"Litvakų istorija ir kultūra" 5-8 kl. (nuotolinė)

Pasitelkę menines - edukacines priemones, papasakosime mokiniams Lietuvos istoriją, skatinsime pažinti šalia gyvenantį kaimyną, galbūt kitatautį. Supažindinsime su gausiai mūsų šalyje gyvenusios žydų - litvakų tautos, kuri garsina Lietuvą visame pasaulyje, istorija ir kultūra. Amžių amžius lietuviai ir kitų tautų žmonės gyveno kartu. Mūsų veiklos tikslas - ne tik supažindinti jaunąją kartą su vietos, kurioje jie gyvena, istorija, nors žinojimas yra neatsiejama kiekvieno save gerbiančio žmogaus pareiga, bet ir skatinti bendrystę, kaimyniškumą, norą mokytis ir šviestis, kuris padeda asmeniniam ir šalies klestėjimui. Skatinsime atsiskleisti mokinių meninius gebėjimus, drąsinsime reikšti savo mintis, dalintis idėjomis, rasti naujų pomėgių. Kitų kultūrų pažinimas padeda suvokti ir savo etninės kultūros ypatumus. Šalia to bus pristatomi žmonės - Pasaulio tautų teisuoliai - vietiniai lietuviai ir ne tik, kurie žmogiškumą vertino labiau už saugų asmeninį gyvenimą. Jų pavyzdžiu bus mokoma tolerancijos šalia esančiam. Paslauga skirta 5-8 kl.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Vaikai dunda, žemė bunda“ supažindina su daugelio XIX–XX a. I p. Lietuvoje gyvenusių vaikų užsiėmimu – senoviniais žaidimais, ir šiuos lydėjusiomis tradicijomis bei muzikavimu. Aukštaitiškos sodybos kieme moksleiviai žais judrius, greitus, ištvermės, sumanumo, reakcijos ir fizinių jėgų reikalaujančius senoviškus vaikų žaidimus. Žaisdami mokysis komunikuoti, pastebėti draugą. Užsiėmimo dalyviai sužino, kokia buvo vaikų kasdienybė, kokie buvo pagrindiniai darbai, kaip linksminosi, dėl ko liūdėjo. Dirbdami vaikai ne tik vargo, bet ir buvo sugalvoję įvairių žaidimų, dainavo, muzikavo. Apie muzikines tradicijas Lietuvoje pasakos kerdžius (vyresnio amžiaus samdomas kaimo piemuo), jo pasakojimą lydės autentiški ganymo muzikos instrumentų garsai. Programos dalyviai susipažins su tradiciniais garsiniais ganymo įrankiais, kokiomis aplinkybėmis buvo naudojami vieni ar kiti, išgirs, kaip skamba populiariausi to meto muzikos instrumentai. Žaidžiama pasiturinčio aukštaičio ūkininko sodybos erdviame kieme (esant blogam orui - klojime). Judrieji tradiciniai žaidimai yra smagūs, aktyvūs, reikalauja kūrybingumo, greitos orientacijos, lengvai improvizuojami ir turi griežtas taisykles. Dažniausiai yra susiję su piemenų pramogomis, nes poreikis žaisti šiuos žaidimus piemenų 6-12 m. amžiuje yra labai didelis. Panaudodami lazdas, akmenis, akmenėlius, lentas, lankus, virves, kerepėtus, medžio stuobrius, piemenys sugebėdavo organizuoti savo žaidimus. Dauguma užsiėmimams naudojamų priemonių pagamintos muziejuje, iš parankinių medžiagų. Apie visa tai, ir dar daugiau, sužinosite atvykę į Arklio muziejaus edukacinę programą „Vaikai dunda, žemė bunda”.


Viešasis kalbėjimas yra viena svarbiausių šių dienų kompetencijų. Šių viešojo kalbėjimo mokymų metu bus orientuojamasi į praktinius dalyvių įgūdžius,  bus sakomos kalbos, skatinamos diskusijos. Dalyviai mokysis: kūrybiškai išsisukti iš nepatogių situacijų; kritiškai mąstyti bendraujant su auditorija ir partneriais scenoje; mokysis nustumti baimes, kurios blokuoja kritinį mąstymą. Mokymų metu bus naudojamos ir mokomos viešojo kalbėjimo ir improvizacijos teatro  technikos. Jau esame pravedę daugiau kaip 100 mokymų, per Kultūros paso platformą, apie mus atsiliepia mokyklos, įvedus į google.com paieškų platformą "Išdrįsk kalbėti" galite rasti atsiliepimus apie mūsų mokymus. Tai aukštą pridėtinę vertę kurianti paslauga.


Birštono mineralinio vandens šaltiniai žinomi nuo senų laikų, tad ši tema yra neatsiejama nuo Birštono miesto ir kurorto istorijos - oficialus kurorto įkūrimas ir net pirmasis rašytinis Birštono vardo paminėjimas siejamas būtent su mineraliniais vandenimis.
Edukacinės programos metu dalyviai susipažins su Birštono ir jo mineralinio vandens šaltinių istorija, sužinos apie dabartinius gręžinius, išgirs apie mineralinio vandens gavybą ir pilstymą, sužinos apie jo gydomąsias savybes, o užsiėmimo metu įgytas žinias įtvirtins asmeniniais įspūdžiais - ragaudami natūralų mineralinį vandenį.

Edukacinė programa stipriai orientuota į juslinius skonio, kvapo, lytėjimo patyrimus, tad tinkama ir asmenims su negalia ir / arba specialiaisiais poreikiais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Tikslas- supažindinti moksleivius su svajonės samprata ir sudaryti sėkmingų žingsnių svajonės link įgyvendinimo kelią. Ugdyti kūrybinę vaizduotę ir meninę saviraišką- pasitelkiant menininkų kurtus skulptūros ir tapybos darbų pavyzdžius susikurti savo svajonių angelą.
Uždaviniai:
1. Supažindinti moksleivius su svajonės samprata pasitelkiant literatūros kūrinių ištraukas (J. Biliūnas „Laimės žiburys“, S. Paltanavičius „Maži ežiuko sapnai“).
2. Sėkmingų žingsnių svajonės link įgyvendinimo kelio sudarymas (linksma savianalizės užduotėlė).
3. Supažindinti su menininkų kurtais tapybos, skulptūros darbais - angelais, esančiais muziejaus ekspozicijoje (realūs pavyzdžiai, pateiktys).
4. Inicijuoti diskusiją, kurios metu moksleiviai interpretuos, lygins pateiktus skirtingų istorinių laikotarpių, įvairių išraiškų angelų pavyzdžius.
5. Pasitelkus dailę, kaip kūrybinės raiškos priemonę, perteikti savo svajones, lūkesčius piešinio pavidalu ant pateikto medinio angelo ruošinio.
6. Atliekant refleksiją, apžvelgti moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacija „Augalų antspaudai molyje“ – tai veikla, sujungianti istoriją, botaniką ir keramiką. Edukacijos metu bus pasakojama Salų dvaro parko istorija, siekianti dviejų šimtų metų laikotarpį, supažindinama su parke išlikusiomis medžių rūšimis. Mokiniai lydimi edukatorės rinks gamtinius pavyzdžius, kurie praktinėje edukacinio užsiėmimo dalyje bus atspaudžiami molyje. Pagaminti augalų antspaudai molyje turės ir išliekamąją vertę, nes juos bus galima naudoti kaip inovatyvią mokymosi priemonę ar miela interjero dekoraciją individualioje mokinio erdvėje. Augalus galima bus galima ant įvairių gaminių. Rezultatas bus gaunamas ne tą pačią dieną, kai vyks edukacinis užsiėmimas, bet tada, kai edukatorė molio antspaudus išdžiovins, išdegs krosnyje ir mokinių darbus atsiųs į mokymo įstaigą nurodytu adresu.


Edukacijos tikslas – skatinti susidomėjimą Mindaugo laikų Lietuvos istorija bei istorinės rekonstrukcijos būdu pristatyti XIII–XV a. Šeimyniškėlių (Vorutos) piliakalnio istorinį kompleksą – vieną didžiausių gynybinių įtvirtinimų Rytų Lietuvoje. Supažindinti su minėtoje vietoje archeologų rastais radiniais, bylojančiais apie pilėnų gyvenimo būdą bei kultūrą, pilių apgulties techniką ir karybą. Priemonės – autentiška piliakalnio aplinka ir šalia jo esantis atkurtas papilio kiemas, apjuostas gynybiniais įtvirtinimais. Remiantis istoriniais artefaktais atkurta sienų apgulties technika, viduramžių drabužiai, papuošalai, kasdieniniai reikmenys, pilių statybos įrankiai, kario ginkluotė, šarvai ir kitos priemonės. Numatoma veikla – žaismingi edukatorių pasakojimai, įtraukiantys dalyvius į minėtą istorinį laikmetį, susipažinimas su piliakalnio infrastruktūra – apsauginiais pylimais, papiliu, papėdės gyvenviete, keliais. Individualių ir komandinių užduočių atlikimas. Dalyvavimas šaudymo iš lanko ar aksties mėtymo varžybose. Kario šarvų matavimasis, galimybė paliesti ir išbandyti kiekvieną dominantį eksponatą ir kt. Siektini rezultatai – savo krašto istorijos populiarinimas ir tautinės tapatybės formavimas, patriotiškumo ugdymas. Mokykloje įgytų teorinių istorijos, lietuvių literatūros, technologijų dalykų žinių papildymas praktine veikla. Bendradarbiavimo, smalsumo, fizinio aktyvumo skatinimas, pasitikėjimo savo jėgomis ugdymas.


Šiuo metu įprastose mokymo programose naudojami metodai nėra pakankamai veiksmingi socialiniams ir emociniams gebėjimams ugdyti. VšĮ " Virsmo studija" pasiekė puikių rezultatų vykdydama ugdymo projektus, su kryptingai parinktomis asmenybės ukdymui skirtomis temomis, taikydama inovatyvius metodus. Programos tikslas – kūrybos procese skatinti vaikus išreikšti bei įvardinti savo mintis ir jausmus, vystyti kūrybiškumą, stiprinti savivoką ir savivertę, ugdyti bendravimo įgūdžius. Programa skirta moksleiviams, kurie nori pažinti save, suprasti savo emocijas, nori išmokti saugiai jas išreikšti, rūpi santykis su kitais. Užsiėmimų metu įvairiais kūrybiniais, neuroedukaciniais bei dailės terapijos metodais, grupiniu darbu, individualiais pokalbiais, įvairia vaizdo terapijos technika, koliažais, kūrybinių idėjų generavimu (smegenų šturmas, spontaniškas piešimas, spontaniškas rašymas, vizualizacija), laisvųjų asociacijų metodu, filosofiniu bei diskusijų metodu, dalyviai mokomi atpažinti ir suvokti savo emocijas ir jausmus (sąvimonė), išveikti savo emocijas, valdyti emocijas (savitvarda), vadovautis savo emocijomis ir jausmais, atpažinti savo ir kito asmenines ribas, pasitikėti savimi, kurti ir išlaikyti tarpusavio santykius, suprasti, kodėl vienu žmogumi galima pasitikėti, o kitu – ne, suprasti, kas yra tolerancija, pagarba ir orumas, gebėti priimti etiškus sprendimus.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacija „Nuo grūdo iki duonos riekės“ – tai edukacinė programa, skirta dalyviams supažindinti su žemdirbystės istorija, tradicijomis, įvairių javų rūšimis bei duonos gamybos procesu. Programos metu mokiniai mokosi atpažinti įvairius grūdus, susipažįsta su senoviniais darbo įrankiais ir mokosi jais naudotis. Edukacinės veiklos apima žaidimus, kūrybinius pasakojimus ir inscenizacijas, kurie padeda gautas žinias pritaikyti praktiškai ir kūrybiškai.


Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

3D rašikliai, įgalina sukurti unikalius meno kūrinius ir plėsti meninius įgūdžius, lavinti kūrybiškumą. Mokiniams nereikia jokios programinės įrangos, ar kitų sudėtingų technologijų, kurias reikia išmokti valdyti. Taigi, vaikai dirbdami porose, patardami vienas kitam, gali sukurti įvairius darbus.
Trumpos teorinės dalies metu supažindinsime su 3D rašiklio veikimo principais ir darbo metodais, išmokysime jais naudotis. Moksleiviams bus parodomi pavyzdžiai, suteikiamos darbo priemonės. Edukacinių užsiemimų metu 3D rašiklio bei specialių priemonių  pagalba bus kūriamos erdvines konstrukcijas, piešiniai. Vaikai galės realizuoti pačias drąsiausias idėjas nestandartiniu ir tuo pačiu paprastu būdu.


Juokai ar nuodai? Antisemitizmas karikatūrose (Joke or poison? Anti-Semitism in caricatures)

Užsiėmimas gali vykti anglų, vokiečių, rusų kalbomis.
Šioje edukacijoje mokiniai užsiima kritine veikla, kad suprastų stereotipus ir išankstines nuostatas. Interaktyviame įžanginiame žaidime jie aptaria šališkumą, apibrėžia pagrindinius terminus ir analizuoja antisemitines karikatūras, įtraukdami jas į istorinę laiko juostą. Grupės pristatymai skatina  diskusiją. Seminaras baigiamas aptarimu, kuriame padedama aptikti stereotipus savo bendruomenėse. Šiuo seminaru siekiama ugdyti kritinį mąstymą, bendravimo įgūdžius ir kultūrinį sąmoningumą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 9-12 išvažiuojamoji Kauno m. ir Kauno raj.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.
Paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Minimalus užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 18.


Užsiėmimas skirtas lavinti vaizduotę ir galvoti apie tai kas svarbu kiekvienam vaikui, jo idealai ir svajonės. Edukacijos metu kiekvienas vaikas kurs savo herojaus statulą iš antrinių žaliavų, sugalvos jo super galias ir pasidalins pasakojimu su grupe.
Bus skatinama „atpalaiduoti“ smegenis ir palikti daug vietos fantazijai. Taip pat vaikai sužinos apie medžiagų antrinio panaudojimo naudą, supažindinami kaip kiekvienas gali kas dieną prisidėti prie švaresnės planetos.


Kretingos muziejus kviečia į salžią ir smagią edukacinę programą "Kretingos dvaro saldaininė" Tikslas - sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Užsiėmimo metu mokiniai sužinos paprastą receptą, kaip pasigaminti atlaidus ir miesto šventes primenančius karamelinius saldainius. Programa prasideda pasakojimu, kad kadaise Kretingos dvaro valdyotjas, grafas Aleksandras Tiškevičius prie dvaro buvo įsteigęs medaus, cukraus, sirupo ir saldainių gamybos įmonę "Šatrija". Čia pagaminta produkcija prekiauta Kretingos mieste įkurtoje parduotuvėje. Yra žinoma, kad grafienė Sofija "Šatrijoje" pagamintais saldainiais prekiavo ir pati Kretingos miesto aikštėje, o surinktus lėšos būdavo skirtos labdarai. Išlikusią saldainių pakuotę dalyviai patys galės pamatyti. Po supažindinimo su saldainių istorija, prasidės smagioji dalis. Mokiniai stebės karamelinės masės gamybos eigą, kuri yra "magiška" ir greita, o paskui jau patys mėgausis procesu - raitys savo saldainius. Formų įvairovė priklauso nuo amžiaus ir kūrybiškumo, tačiau ši veikla nepalieka nė vieno abejingo. Šis procesas yra gana greitas - vos spėjama išraityti savo kūrinius ir įkišti pagaliuką, jis sustingsta virsdamas tikru ledinuku. Ši programa neturi amžiaus cenzo, visi iki vieno namo iškeliauja šypsodamiesi ir nešdamiesi net po kelis savo rankomis padarytus saldainius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Tarptautinė Lietuvos ir Prancūzijos scenos menininkų komanda pristato kaukių ir objektų teatro spektaklį „Spąstai“. Vizualiuose, siurrealistiniuose „Spąstuose“ visapusiškai tyrinėjama manipuliacijos tema. Spektaklis įkvėptas asmeninės kūrėjų patirties ir susidūrimų su apgaulinga, manipuliatyvia tikrove bei kaukės fenomenu kasdienybėje. Meninę „Spąstų“ formą įkvėpė kaukės simbolio įvaizdis ir meninės interpretacijos kūrėjų Stasio Eidrigevičiaus ir Jano Švankmajerio darbuose. „Spąstų“ veikėjos nuolat patenka į manipuliatyvius tinklus: išnaudojimo scenarijai darbo rinkoje, statuso, įsivaizduojamų nusikaltimų, visuomenės normų, asmeninių baimių ir nerealistinių svajonių spąstai. Tam, kad apsigintų ir prisitaikytų, „Spąstų“ veikėja ne vien priešinasi, bet ir paklūsta manipuliatorių primestiems vaidmenims, pati imdama dėvėti kaukes. Bėgdama nuo vienų spąstų, ji vis patenka į kitus – išmoningesnius, aršesnius, vis nepastebimesnius, įprastesnius šiuolaikinėje visuomenėje ir kasdienybėje. Kaip tokiomis aplinkybėmis išlaikyti garbę ir orumą? Ar įmanoma ištrūkti iš manipuliatorių spąstų? Kur slypi nesibaigiančios manipuliacijos priežastys? „Spąstuose” idėjos artikuliuojamos ne žodžiais, o per objektus ir judesį. Pasitelkus kiekvienam atpažįstamus kasdienybės objektus, spektaklyje kuriamos kaukės veikia kaip priemonė paradoksaliai atskleisti veikėjų (akt. Kristina Mauruševičiūtė, Vilma Raubaitė / Jūratė Trimakaitė) vidinę būseną, vis naujus jų vaidmenis visuomenėje ir komplikuotus tarpusavio santykius. Vizualinė išraiška, praturtinta prancūzų teatro dailininkės Cerise Guyon, kuri pasitelkusi kasdienius biuro daiktus sukūrė originalias kaukes, ir šviesų dailininko Felix Bataillou, kuria tarsi pažįstamą, bet ir labai iškreiptą, deformuotą, tragikomišką pasaulį, kuriame po medicinine kauke – dar daugiau kaukių ir mūsų vaidmenų visuomenėje. „Spąstai“ lengvai randa atgarsį jaunų žmonių sąmonėje – jiems patraukus šiek tiek siurrealistinis, šmaikštus spektaklio „tonas“.


Užsiėmimo metu pasakojama apie sodų auginimo (vėrimo) tradiciją Lietuvoje, kokia buvo sodų simbolinė ir apeiginė reikšmė  XIX a. pab.–XX a. I pusėje, kada renkami  šiaudai ir kaip juos reikia paruošti sodo vėrimo procesui. Kiekvienas dalyvis, naudodamas vėrimo adatą ir lininį siūlą, suveria sodą.


Edukacinė programa „Atverk aukštaitės skrynią" (3 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradiciniais dailiaisiais amatais bei jų interpretacijomis šiuolaikiniame mene.
Uždaviniai: 1. Aktualizuoti kraičio skrynios naudojimą, išryškinant jos vertę šiuolaikinėje kultūroje 2. Skatinti mokinių susidomėjimą kraičio baldų evoliucija, jų paskirtimi, ornamentika. puošybos būdais. 3. Pristatyti amatininkus, tęsiančius vietinių senųjų amatų tradicijas, atgaivinančius užmirštas technikas bei technologijas, pritaikančius jas šiandienos poreikiams. 4. Supažindinti moksleivius su šiuolaikinių menininkų, besiremiančių liaudies meno tradicija, darbais. 5. Taikyti įgytus gebėjimus kasdieniame gyvenime, kūrybiniuose projektuose. 6. Skatinti mokinių verslumą. Auditorija suintriguojama režisieriaus Eugenijaus Šalčio filmo „Senovinės kupiškėnų vestuvės“ fragmentu. Aptariama kraičio skrynios išvežimo apeiga, akcentuojamas kraičvežių vaidmuo. Apžiūrimos, tyrinėjamos muziejaus ekspozicijoje esančios kraičio skrynios ir jų turinys. Demonstruojamas video siužeto apie šiuolaikinę menininkę, interpretuojančią skrynių puošybos motyvais.  Ji pristatoma kaip sektinas verslumo pavyzdys. Didesnis dėmesys skiriamas skrynių puošybos technikoms, ornamentikai. Išryškinamos aukštaičių skrynioms būdingos spalvos ir raštai. Aptariamas štampuoto ornamento kompozicijos kūrimas. Užsiėmimo metu mokiniai štampuotine technika dekoruoja medinę skrynutę.
Siekiamas poveikis: suvoks kraičio skrynios vertę šiuolaikinėje kultūroje, susidomės muziejaus etnografine ekspozicija, vietos amatininkų darbais, gebės sukurti tradiciniam menui būdingą kompoziciją.  Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Mob.: +37060120070.


Interaktyvi ekskursija „Anykščių istorijų lobynas“

Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Edukacijos tikslas - sudominti dalyvius atrandant žinomus istorinius faktus, bei išryškinant mažiau žinomas detales apie Anykščių miesto ir apylinkių istoriją nuo seniausių laikų iki šių dienų.
Uždaviniai: žaidžiant tyrinėti Anykščių krašto istoriją, legendas, dvarelio gyvavimo laikotarpį, žymiausius šio krašto rašytojus ir jų kūrinius.
Interaktyviai įrengta Istorijų dvarelio ekspozicija supažindina bei skatina netikėtu kampu atrasti žinomus istorinius faktus, bei išryškinti mažiau žinomas detales: Anykščių salėje Jūsų laukia miesto ir apylinkių istorijos nuo seniausių laikų iki šiandienos. Dvarelio salėje sužinosite apie gyvenimą, virusį čia nuo pat XIX a. vidurio. Kviečiame žaidžiant susipažinti kokios įstaigos buvo įsikūrusios dvarelio patalpose. Dvarelio rūsys – paslapčių ir šiurpo vieta, kurią aplankyti kviečiame tik pačius drąsiausius! Palėpėje susipažinkite su svarbiausiais vietos rašytojais ir po kelionės laiku atsikvėpkite Anykščių šilelio erdvėje.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


„Ką valgo ir kaip maistą gamina Lietuvos žydai“ – pažintinė ir kultūrinį sąmoningumą didinanti edukacija. Jos metu susipažįstama su žydų kultūra ir tapatybe per Toroje dėstomus košerinės mitybos principus ir kasdienius Lietuvos žydų mitybos įpročius. Per diskusiją, edukatoriaus pasakojimą, darbą didelėje ir mažesnėse grupelėse bei apsilankymą ekspozicinėse erdvėse bus bandoma perprasti valgymo tendencijas, bet ir įsigilinti į žydišką mąstymą, susipažinti su žydų biblinės praeities motyvais per įvairių švenčių patiekalus, gaminius ir produktus, būtinus vartoti ar naudoti atitinkamomis progomis. Moksleiviai didins pagarbą daugiakultūrei aplinkai, apmąstys tradicijos svarbą, svarstys galimas netolerancijos priežastis ir nagrinės tolerancijos pavyzdžių, diskutuos apie sveikos mitybos svarbą. 5-12 kl. moksleiviai po edukacijos gebės šia tema bendrauti ir diskutuoti.
Edukacija skatina sąmoningą vaikų ir jaunimo įsitraukimą į kultūrines veiklas, užtikrinančias bendrabūvį, tvarumą, pilietiškumą ir socialinę lygybę.


Kraičio skrynios – neatsiejamas tradicinių vestuvių atributais. Senovėje skrynios buvo kiekvienoje kaimo sodyboje. Ant skrynių šonų ir viršaus daugiausia būdavo nupieštos gėlės. Užsiėmimo metu dalyviai praktiškai ir teoriškai susipažįsta su kraičio skrynios istorija, reikšme, paskirtimi, lavina dėmesį, atmintį, piešimo įgūdžius. Edukacijos metu kiekvienas galėsite nusispalvinti mažą skrynutę ir ją dekoruoti autentiškais raštais. Kraičio skrynutė – puiki dovana draugui, namų dekoras ar mažų paslapčių saugotoja.


Edukacinio užsiėmimo metu nagrinėsime laikrodžius kasdieniame gyvenime, jų panašumus bei skirtumus. Išsiaiškinsime, kas yra para, valanda, minutė ir kaip rodyklės pasisuka, kai norime sužinoti valandą, pusvalandį, ketvirtį. Mokiniai turės galimybę susipažinti su muziejaus ekspozicija, atlikti įdomias praktines užduotis su laikrodžių modeliais, užduočių lapu. Edukacijos apibendrinančią dalį vainikuos žaidimas porose, kurio metu įgytos žinios bus pritaikytos ieškant laiko kortelių. Užsiėmimo turinys yra glaudžiai susijęs su formaliojo ugdymo žiniomis.
Edukacinio užsiėmimo tikslas yra supažindinti mokinius su laikrodžiu, jo svarba gyvenime ir laiko skaičiavimo principu. Naudojant interaktyvias priemones skatinti įtraukų mokymąsi, lavinti kūrybiškumą, kritinį mąstymą ir lyderystę. Edukacinės veiklos uždaviniai: 1. pristatyti laikrodžio rodmenų skaitymo ir vaizdavimo taisykles; 2. kartu su mokiniais naudojant interaktyvias priemones analizuoti laikrodžio svarbiausias dalis, veikimo principą ir įgalinti mokinius valdyti bei rodyti tikslų laiką valandomis, minutėmis. 3. atliekant aktyvias užduotis pasigaminti savo dienotvarkės grafiką, kuris taptų pagalbinė priemonė mokinantis ir orientuojantis laike.  4. lavinti mokinių kompetencijas: kūrybiškumą, kritinį mąstymą.


Lobio paieškos Europos parke – tai smagus, lavinantis užsiėmimas pradinių klasių mokiniams gryname ore. Muziejaus po atviru dangumi ekspozicija įrengta jaukiame, žaliame meniniame kraštovaizdyje, o dalyvius šiltai pasitinka profesionalūs edukatoriai. Moksleiviai ugdomi kultūrinėje, meno, gamtos socialinėje-emocinėje srityse aktyvia ir kūrybiška forma supažindinant su meno ir gamtos harmonija muziejaus po atviru dangumi erdvėje, skatinant bendradarbiavimą, lavinant kūrybiškumo ir kitas kompetencijas. Siekiama praturtinti meninę patirtį, žadinti jautrumą aplinkos estetikai ir meno reiškiniams, pagarbą šiuolaikiniam menui, ugdyti kūrybiškumą, kritinį mąstymą, lavinti vaizduotę, sužadinti norą domėtis ir aktyviai dalyvauti, sudaryti galimybes patirti pažinimo džiaugsmą, skatinti komandinio darbo, bendradarbiavimo ir komunikavimo įgūdžius. Užsiėmimo pradžioje edukatorius grupei pritaikyta, dialogo forma mokinius supažindina su muziejumi, įkūrimo istorija, ekspozicijos išskirtinumu, dydžiu, galimybe pažinti skirtingų tautų ir šalių (net 35) pripažintų menininkų kūrinius (tarp kurių minimalizmo, konceptualizmo, žemės meno ir kt. meno krypčių geriausių kūrėjų pavyzdžiai), atrasti ir palyginti. Edukatorius taip pat supažindina su muziejaus aplinka, numatoma užsiėmimo eiga. Pateikiamos aiškios užsiėmimo instrukcijos – taisyklės. Susiskirstę į komandas mokiniai gauna užduotis – užuominas, muziejaus ekspozicijos žemėlapius. Žemėlapio pagalba jie ieško tam tikrų meno kūrinių, mokosi orientuotis gamtinėje muziejaus aplinkoje. Pateikiamose užuominose kalbama apie meno kūrinių idėjas, formas, simbolizmą, todėl mokiniai mokosi ir sužino apie šiuolaikiniu menu perteikiamas idėjas, jų įvairovę. Teisingai atlikę visas užduotis iš eilės, iššifravę užuominas, suradę visas dėlionės detales, mokiniai gauna apdovanojimą – simbolinį „lobį“, prisiminimą apie atrastus šiuolaikinio meno pavyzdžius. Priklausomai nuo amžiaus ir kitų veiksnių, grupėms individualiai parenkamos užduotys.


Pažintinis žygis ,,Bėlio ežero lobio beieškant“

Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Sirvėtos regioninis parkas – tai vieta, kur gamtos ir kultūros objektai savo kilmę atranda sakmėse ir padavimuose. Per Lietuvos žemę slinkęs ledynas suformavo Sirvėtos regioninio parko teritorijoje esančias kalvas, ežerus ir upelius. Tad dėl savo kalvotumo, miškingumo, šis kraštas tapo mistiškas ir sunkiai pasiekiamas, o tai atsispindi ir sakmėse. Kad geriau suprastume sakmes ir jų kilmę, būtina jas ne tik skaityti, bet ir gyvai ,,matyti“. Bėlio ežeras ir jo sala apipinti sakmėmis ir padavimais. Žvelgdami į smaragdinį Bėlio ežero vandenį ir viduryje ežero esančią salą, moksleiviai klausysis Š. Laužadžio sakmės apie ,,Bėlio ežero lobį“. Analizuojant sakmėje esančią istoriją, ieškos jos atitikmenų gyvoje gamtoje. Susipažins su vietovardžių atsiradimais ir jų kaita. Pamatys, kaip keičia apleistus kaimus gamta, kai juose jau nebegyvenama. Atras pamirštus, bet seniau buvusius reikšmingus kultūrinius objektus. Sužinos, kad ir mažoje salelėje gyventojų buvę, kaip ir sakmėje išpranašauta. Lavins savo suvokimą, kad sakmės ir padavimai nėra pasakos, kad juose atsispindi mūsų senolių tikrovė ir istoriniai faktai.


Edukacijos „Šabas ir Štetlas" tikslas - įdomiai, patraukliai ir šiuolaikiškai supažindinti programos dalyvius su žydų tradicijomis, papročiais bei gyvenimo būdo ypatumais Lietuvoje.

Šiam tikslui įgyvendinti išsikelti uždaviniai:
  1.Suteikti žinių apie žydų pagrindinės savaitės šventės Šabo šventimo ypatumus ir skirtumus nuo krikščioniškų švenčių.
 2. Įžvelgti panašumus ir skirtumus tarp judėjų ir krikščionių – tarp tautų ir religijų.
3. Atskleisti žydų gyvenimo Lietuvos miestuose būdingiausius bruožus, išryškinant žydiškojo miestelio – Štetlo – būtinus atributus.
Edukacija vyksta Kėdainių krašto muziejaus Daugiakultūriame centre (buvusioje sinagogoje), pastatas išlaikęs tradicines sinagogos erdves. Edukacijos metu mokiniai mokysis naujų sąvokų, matuosis kipas, ragaus macų, apžiūrės ritualinius indus, palygins žydų ir lietuvių patarles, mokysis kūrybiškai jas paaiškinti, dalyvaus ekskursijoje mieste, išmoks atskirti kuo skiriasi lietuvių ir žydų gyvenamieji namai, palygins lietuvių ir žydų gyvenimo ir profesinius skirtumus, ugdys platesnį požiūrį į supantį pasaulį. Įgytas žinias ir naujai įgytas patirtis mokiniai susies su turimomis žiniomis ir įgūdžiais,  pritaikys ugdymosi procese.
Veiklose gebės dalyvauti įvairių gebėjimų mokiniai.


Vyskupas M. Valančius (1801–1875) viename savo pamokslų taip vertino žaidimus ir pramogas: „...žaidimai ir pramogos, kaip tinkamos priemonės mūsų jėgoms sustiprinti ir prabėgančioms valandėlėms maloniai praleisti, nieko smerktino savyje neturi...“ Žaidimų metu puoselėjami vaiko pojūčiai, atveriami pasaulio pažinimo vartai. Žaidimai skatina vaiko intelektinį ir fizinį vystymąsi. Žaislai leidžia vaikui geriau pažinti save. Su amatininko, gaminusio žaislus, gyvenimo būdu vaikai supažindins klausydami pasakos „Dievdirbio širdis“. Šiek tiek susipažinus su žaislininkystės amatu, bus galima suprasti, kiek daug dėmesio XIX a. pabaigoje buvo skiriama vaiko kultūrai ir kūrybai. Kalbėsimės apie senųjų žaislų gaminimo įrankius, priemones, žaliavas. Vaikams bus rodomos įvairios natūralios priemonės, iš kurių buvo gaminami žaislai (karnos, oda, arklio uodegos plaukai, kaulas, medžio žievė, plunksnos, šlynas, skiedros), įrankiai ir skirtingos medienos rūšys, tinkančios žaislų gamybai. Aptarsime, kuo skiriasi judantieji žaislai nuo nejudančių, sužinosime, kokius dažniausiai gamindavo moterys, o kokius vyrai. Užsiėmimo metu bus pristatyta didelė autentiškų XIX a. pabaigos–XX a. pradžios žaislų kolekcija. Vaikai stebėdami judančių žaislų veikimą erdvėje, susipažins su šiais žaislais: sukučiu „Vilkeliu“, figūrėle „Balvonu“, žaislu „Kalviai“, „Pokštų dėžute“, „Beždžionėle“, „Kareivėliais, „Kareivėliais-raiteliais“, „Gimnastu“, „Lentų pjovėju (pilščiku)“, „Medžio pjovėju ir kirtėju“, „Paukščiu ant ratukų“, „Lipiku“, „Arkliu ant sūpynių“. Diskutuosime apie žaislų pavadinimus ir ryšį su jų funkcija. Žaisdami aptarsime, kurie iš jų priklauso: švytuoklinių, inercinių, traukomųjų, sukamųjų, riedančiųjų ir žaislų ant sūpynių grupei. Kūrybinių dirbtuvių metu iš liepos medžio pasigaminsime žvėrelių formos žaisliukus. Dailinsime, dekoruosime.


Vaikai, atvykę į seną pirkią, bandys atsekti, kas nuo senų laikų pasikeitė, o kas – išliko. Programos metu galima ne tik patirti, kaip Lietuvos kaime buvo švenčiamos vaiko gimtuvės, krikštynos, bet ir pažaisti su senaisiais mediniais žaislais, ir paragauti „beržinės košės“. Užsiėmimo metu sužinosite apie tikėjimus ir spėliones, išmoksite lopšinių ir žaidinimų, suvystysite ir „užmigdysite“ lėlę, pasigaminsite „čiulptuką“, pasimatuosite to meto drabužėlius ir apavą. Dalyvių laukia ne tik pramogos – jie nudirbs kelis vaikiškus darbelius, sužinos apie tai, kaip vaikai buvo mokomi elgtis prie stalo ir svečiuose, ant ko ir su kuo rašė ir t. t. Edukacijos metu naudojami visi pojūčiai (liečiami eksponatai, uostomos džiovintos žolelės, klausoma muzikos instrumentų, ragaujama grikių košė, stebima autentiška aplinka).


Jonavos rajono savivaldybės Grigorijaus Kanovičiaus viešoji biblioteka

Kultūrinės edukacijos „Medainės Šaukštelytės dirbtuvės“ tikslas – žaidybine forma vaikams papasakoti apie tvarumą ir vartotojiškumo mažinimą. Pasitelkiant Nomedos Marčėnaitės knygos „Lėlė“ ištrauką, vaikai supažindinami, kad mylimą žaislą galima susikurti iš jau turimų daiktų: nebereikalingų vienkartinių šauktų, spalvoto popieriaus, senų žurnalų ir reklaminių lankstinukų. Siekiant puoselėti kultūrines tradicijas, vaikams bus pristatyta, kaip senovėje žaislus gaminosi mūsų protėviai. Kurdami savo herojus, vaikai ugdys kūrybiškumą, savarankiškumą, o pačių susikurtas žaislas suteiks daug teigiamų emocijų.


Edukacinė ekskursija Mažojoje Lietuvoje "Gyvenimas etninių regionų ir valstybių paribyje"

Unikalus  Klaipėdos rajono kultūrinis reiškinys – per jį daugiau nei 500 metų ėjusi siena ir dėl to praminta stabiliausia Europoje.  Šis fenomenalus reiškinys suformavo savitą kultūrinį, religinį, ekonominį, politinį, socialinį gyvenimą. Palei kuršių ir žemaičių, Mažosios ir Didžiosios Lietuvos ribą gyvenusių bendruomenių gyvenimas visiškai skyrėsi nuo atokiau gyvenusių.
Ar žinojote, kad nominuojamas kaip vienas gražiausių Lietuvos piliakalnių yra būtent prie Gargždų?  Klaipėdos rajonas yra keturių vandenų kraštas – tai žuvys, žvejyba ir laivai yra neatsiejama viso krašto gyvenimo dalimi. Todėl nenuostabu, kad ant ledo žvejodami vyrukai repuoja „stintą pūkį“.
Čia po vienu istorijos stogu sutelpa prūsai, lietuviai, vokiečiai, žydai, kuršiai, žemaičiai, net prancūzai ir kitos etninės bendruomenės. Rajone gyvenusieji paliko savitą žymą visos Lietuvos kultūroje.
Edukacinę ekskursiją lydės legendos ir pasakojimai, kurie sužadins moksleivių vaizduotę ir padės pajusti to laikmečio rajono ir žmonių gyvenimą. Moksleiviams pateiktas žinias bandysime įtvirtinti žaidimų bei kūrybiškų užduočių metu. Bus paruoštos 3 kortelės su aplikacija ir klausimais. Pirmoje pavaizduotas pastatas ir klausimas „kokį matytą objektą pasiūlytum aplankyti?“, antroje – gotišku šriftu parašyta raidė ir klausimas „kokią girdėtą istoriją norėtum papasakoti?“, trečioje – kulinarinis produktas ir klausimas „kokį maisto produktą/gėrimą pasiūlytum paragauti?“. Įvykdžius visas užduotis, mokiniams bus įteiktas Klaipėdos rajono ambasadoriaus pažymėjimas. Edukacijos pabaigoje visiems dalyviams bus įteikti Klaipėdos rajono ambasadoriaus pažymėjimai.


Spektaklio gimimą įkvėpė garsusis Emilis iš Astridos Lindgren knygos „Emilis iš Lionebergos“. Jis nuolat krečia išdaigas ir, už bausmę uždarytas malkinėje, drožinėja juokingus medinius žmogeliukus. Tačiau kas iš mūsų vaikystėje nekrėtė išdaigų ar nedarė klaidų? Nenuoramų nuotykių ieškotojų rasime kiekviename kieme, gatvėje ar klasėje. Kada nors iš jų išauga miesto merai, ministrai ar net prezidentai. Režisierius Augustas Gornatkevičius ir Nacionalinio Kauno dramos teatro aktoriai sukūrė spektaklį apie savo vaikystės nuotykius, apie klaidas, kurios moko mus gyventi ir žadina mūsų kūrybiškumą. Emilių Emilis lekia riedučiais, kviečia patirti nuotykius, džiaugtis, bandyti, atrasti, parkūrinti.
Spektaklis  rekomenduojamas 7-12 metų vaikams
Trukmė – 1 val. 20 min. (be pertraukos)


Pagrindinis edukacijos tikslas - papildyti bendrąsias ir specialiąsias žinias, skatinant kūrybišką mokinių veiklą sukuriant dinozauriuko margutį.
Uždaviniai:
- susipažinti su teorine medžiaga, kaip vystosi kiaušinis;
- susipažinti su teorine ir vaizdine medžiaga kokiame amžiuje gyveno dinozaurai;
- pasitelkiant floristines, gamtines medžiagas, inovatyviai motyvuojant mokinius veikti kūrybiškai ir lavinant mokinių vaizduotę sukurti savo dinozauriuko margutį.
- vėliau atlieka stebėjimo tyrimą: stebi dinozauriuko išsiritimo procesą.
Pirmiausiai mokiniai išklauso trumpą teorinį, vaizdinį įvadą apie kiaušinio vystimąsi, dinozaurų erą. Išklausę teoriją ir peržiūrėję trumpą vaizdinį įrašą mokiniai generuoja savo idėjas, kritiškai
mąsto ir kelia aktualius klausimus. Įžvelgia sąsajas, tarp išklaustytos teorijos ir praktiškai išreikškia savo kūrybines idėjas: iš pateiktų floristinių ir gamtinių medžiagų sukuria savo dinozauriuko margutį. Edukacijos pabaigoje mokiniai skatinami reflektuoti savo patirtis, atliekant trumpą reflektavimo žaidimą, prisitaikant prie kiekvieno mokinio poreikių ir galimybių.
Edukacijos metu patiriamos teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją, suteikiant naujų žinių ir įgyjant naujų patirčių. Per veiklas ugdoma savivertė ir motyvacija, pasitikėjimas savimi ir pasitenkinimas savo darbu.
Edukacijos metu ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti.
Formuojamas / atskleidžiamas savitas, naujas požiūris, įgalinama savarankiškai reikšti savo idėjas, skatinama saviraiška ir savarankiškumas. Leidžia atpažinti ir susieti naujai įgytas patirtis su turimomis formaliojo ugdymo žiniomis ir įgūdžiais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


XX a. pradžios muzikai litvakai 9 - 12 kl.

Kultūrinės edukacinės programos metu autentišku ansamblio Klezmer Klangen muzikos atlikimu bei vaizdinių pagalba mokiniai bus supažindinami su XX a. pirmosios pusės litvakų menininkų, garsinusių Lietuvą visame pasaulyje, asmenybėmis, jų kūryba. Supažindinant bus skatinama pajausti XX. a. pirmosios pusės kultūros reikšmę Lietuvos žmonėms, jos vietą skirtingose santvarkose - vienu atveju tai išraiškos būdas, kitu išgyvenimas brutalioje aplinkoje. Taip skatinti jaunąją kartą kritiškai mąstyti, vertinti istoriją, žmogiškumo svarbą. Renginio metu ansamblio Klezmer Klangen gyvai grojama, dainuojama muzika, gyvavusi XX a. pirmojoje pusėje įvairiuose laikotarpiuose ir vietose. Kitų kultūrų pažinimas padeda suvokti savo etninės kultūros ypatumus. Renginys pagilins istorijos, muzikos, bendrakultūrines žinias. Taip pat aktualus žydiškų temų minėjimo metu.


Edukacija „Kalėdos – tradicija ar šiuolaikybė?“ yra skirta pradinių klasių mokiniams siekiant Kalėdinį laikotarpį paversti ne tik „blizgučių ir dovanų“ švente, tačiau kartu ir padėti suprasti, kaip Kalėdos atkeliavo ir kokią jų prasmę matė mūsų protėviai. Visa tai vaikams papasakos ir pademonstruos Elfutė, kuri laiko mašina atkeliaus iš praeities! Bet, o kas gi čia nutiko? Elfutė niekaip negalės suprasti, kodėl niekas nešvenčia TIKRŲJŲ Kalėdų. Kodėl eglutė dirbtinė ir tiek daug blizgučių?! O kur natūralūs papuošimai? O ir tas aguonų pienas, kurį mes gerdavome? Supratusi, jog tikroji Kalėdų dvasia gali išnykti kartu su ja, Elfutė nusprendžia rimtai padirbėti – parodyti vaikams, kaip reikia linksmintis ir švęsti tikrąsias tradicines lietuviškas Kalėdas.
Edukacijos tikslas yra supažindinti pradinių klasių mokinius su lietuvių Kalėdų šventimo tradicijomis, skatinti jų kūrybiškumą ir kultūrinį sąmoningumą bei ugdyti socialinius ir emocinius įgūdžius.
Edukacija susideda iš kelių pagrindinių veiklų:
• Aguonų pieno gaminimas: Mokiniai mokosi gaminti šį tradicinį lietuvišką Kalėdų, vieną iš 12 patiekalų, gėrimą, sužino jo istoriją ir reikšmę.
• Vaikai dekoruoja imbierinius meduolius, kurie vėliau tampa eglutės papuošimais.
• Mokiniai gamina ir dekoruoja papuošimus iš miltų ir druskos tešlos, kuriuos galės parsinešti namo.
•Mokiniai dalyvauja įvairiuose žaidimuose, kurie buvo žaidžiami Kalėdų laikotarpiu.
Veiklas įgyvendina patyrę edukatoriai, turintys ilgametę patirtį dirbant su vaikais ir organizuojant edukacijas. Jie užtikrins, kad veiklos būtų įdomios, įtraukiančios ir pritaikytos skirtingoms amžiaus grupėms. Garantuojame kokybišką ir įsimintiną patirtį visiems dalyviams!


STEAMBER – jungtis tarp jūros dugno, žmogaus širdies ir kosmoso platybių

STEAMBER = STEAM + AMBER. Panevėžio STEAM centre vykdomos gamtos mokslus, technologijas, inžineriją, matematiką ir kūrybiškumą (STEAM – angl. Science, Technology, Engineering, Art (creative activities), Mathematics) integruojančios veiklos. „AMBER“ – išvertus iš anglų ir kitų kalbų – gintaras. Sakoma, kad meilė Baltijos jūros gintarui daugeliui lietuvių yra įgimta – jų gyslomis teka gintaras. Edukaciją sudarys dvi dalys: teorinė ir praktinė-kūrybinė. Teorinės dalies metu moksleiviai susipažins su Baltijos jūros gintaro kilme, nepaprastu žmogaus ir gintaro ryšiu, senovėje gamintų gintarinių amuletų, papuošalų pavyzdžiais ir simbolių ant jų reikšme. Moksleiviai turės galimybę suvokti, kaip remiantis legendomis, gintarinių dirbinių simbolika ir gamtos reiškiniais „gintarine“ jungtimi galima susieti jūros dugną, žmogaus širdį ir kosmoso platybes. Praktinės-kūrybinės dalies metu naudodamiesi savo pojūčiais (uoslės, lytėjimo, regos) ir modernia STEAM centro laboratorijų įranga moksleiviai tyrinės įvairius gintaro pavyzdžius, inkliuzus ir suvoks, kodėl būtent gintaras buvo taip mėgstamas amuletų ir papuošalų gamyboje, kuo gintaras skiriasi nuo tvirto akmens, kurį žmonės naudojo išgyventi būtiniems įrankiams, įnagiams gaminti. Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas moksleivis susikurs savo amuletą „Kuršiuką“ – žmogaus formos figūrėlę, primenančią rastą žymiajame Juodkrantės lobyje. Moksleivių suvokimas, kad jau pirmykštis žmogus kūrė, vertino meną, sudievino gamtos elementus, leis jiems įsisąmoninti, jog žmonijai vystytis reikalingas ne tik pagrindinių žmogaus fiziologinių poreikių tenkinimas, bet ir galimybė bręsti jų kultūriniam sąmoningumui.


Virtualios realybės edukacija "Partizanų paslaptys" išvažiuojamoji

Mokymosi aplinka turėtų būti kuriama atsižvelgiant į mokymosi procesą. Ji turėtų būti sukurta taip, kad mokiniai ir mokytojai mokymosi patirtį įgytų per kiek įmanoma neformalesnes veiklas. Kad tai įvyktų, mokymosi patirtis turėtų būti aktyvi, prasminga, turinti socialinę vertę, integruota ir įvairiapusė. Virtuali realybė - dar vadinama virtualia terapija, naudojama mokymosi tikslais gali būti labai naudinga, kadangi jos metu įvairią informaciją galima gauti realiu momentu, vaizdiniais, garsiniais ir net judesio efektais. Edukacijos metu norima supažindinti mokinius su vienu iš labiausiai Lietuvos istorijoje aptariamų1944-1953-ųjų,- okupacijos, trėmimų ir partizanų sukilimo metų. Naudojantis naujausiomis VR technologijomis patys savo kailiu mokiniai patirs kaip naktį sunku orientuotis tamsoje. Kaip svarbu partizanams gerai paslėpti bunkerį ir koks gyvenimas virė po žeme. Virtualioje erdvėje kaip viena komanda turės miško tankmėje surasti ir pristatyti svarbius dokumentu miško broliams-partizanams. Tai atlikus juos pasitiks partizanas ir visus pakvies užeiti į bunkerį, nes lauke darosi nesaugu, o į bunkerį visi dalyviai gali įsigauti po zeme nutiestu tuneliu. Viduje moksleiviams partizanas papasakos, kokiais daiktais vienas su kitais dalinasi, kokia buitimi gyvena. Partizanas papasakos, kaip svarbu kovoti dėl Lietuvos laisvės ir kad tai yra visų svarbiausia. Virtualios edukacijos metu norima, kad mokiniai įsijaustų į partizanų vaidmenį, išgirstų virtualaus partizano pasakojimą apie jų svarbą Lietuvai, pamatytų šių žmonių gyvenimą slapstantis bunkeriuose ir patys pabandytų neįkliūti okupantams. Edukacija siekiama pažadinti vaikų fantaziją, norą dar labiau gilintis į istorijos pamokas, norima paskatinti tarpusavio ryšį ir bendravimą. Edukacijų pabaigoje partizanų vadas pakvies visus pasiklausyti ir užtraukti jų pagrindinės dainos. Vėliau su mokytojais bus keliami ir aptariami svarbiausi patirtos pamokos klausimai ir partizanų svarba tuometinėje visuomenėje


Interaktyvi ekskursija „Užupio skersvėjais“

Interaktyvioje ekskursijoje  „Užupio skersvėjais“ mokiniais sužinos, kokių įdomių istorijų per šimtmečius prikaupė gatvės ir kiemeliai, kitame Vilnelės upės krante. Sakoma, kad Užupis – seniausias Vilniaus priemiestis. Senovėje čia prie upės veikė malūnai, dundėjo amatininkų staklės ir įrankiai, o šiandien čia – nepriklausoma respublika, kurioje šurmuliuoja menininkai ir laisvų žmonių idėjos.

Ekskursija „Užupio skersvėjais“ kviečia tyrinėti meniškąjį rajono veidą ir jo simbolius. Miestinėsime po svarbiausias Užupio vietas, žaisdami ieškosime meno kūrinių, bandysime išsiaiškinti jų idėjas o gal ir savo ženklą pavyks palikti? Ko tik Užupyje nerasi: nuo legendomis apipintų skulptūrų iki ryškiaspalvių graffiti piešinių ant sienų; kokie tik kūrėjai čia neįamžinti: nuo amatininkų puodžių iki avangardinio kino kūrėjo.

Edukacinis užsiėmimas-ekskursija „Užupio skersvėjai“ supažindina mokinius su svarbiausiais Užupio res publikos unikalumu,meno kūriniais, kultūros paveldo objektais ir žmonėmis. Žaidybinės ir patyriminės veiklos įtraukia kiekvieną mokinį ir padeda atrasti miesto pažinimo džiaugsmą.

Edukacinį užsiėmimą veda gidė ir edukatorė Rūta Norkūnė, Interaktyvių edukacinių ekskursijų vaikams ir suaugusiems iniciatyvos „Idėjų karalystė“ įkūrėja, pažintinių knygų vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ (2021 m. geriausios metų pažintinės knygos vaikams nominantė) ir „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autorė.

Jei nerandate tinkamo laiko, norėtumėte keisti maršrutą ar turite papildomų klausimų, susisiekite el. paštu miestinejimai@gmail.com arba nurodytu telefonu.


Edukacija "Žemaitiški šokiai ir žaidimai" yra svarbi visam Žemaitijos regionui ir jos populiarinimas bei garsinimas prisideda prie šio regiono tradicijų puoselėjimo ir išsaugojimo. Edukacijos metu pasakojama kaip skirstomi žemaičių choreografijos žanrai, kas jiems būdinga ir kiekvienas žanras išbandomas praktiškai, grojant gyvai muzikai (muzikos instrumentas - armonika).


Protų mūšis „Ką žinau apie Joną Basanavičių?“

Kosmopolitiškojo Jono Basanavičiaus biografija slepia daug neįtikėtinų faktų. Ar žinojote, jog ši iškili Lietuvos tautinio atgimimo asmenybė buvo įgijusi Bulgarijos pilietybę ir dirbo kunigaikščio Ferdinando rūmų gydytoju? Tik sulaukęs 53-ejų metų Basanavičius grįžo į Lietuvą ir tęsė užsienyje pradėtą mokslinę, politinę bei etnokultūrinę veiklą, pašvęstą gimtinei. Kviečiame pasigalynėti protų mūšyje ir sužinoti dar daugiau įdomybių apie spalvingą gydytojo gyvenimą.


Žvakių gamyba – įtraukiantis užsiėmimas, o užburiantis žvakių šviesos jaukumas leidžia atsikvėpti nuo nepailstančio ritmo. Edukacijos metu metu gaminsime natūralias sojų vaško žvakes, kurios šildys ir sukurs jaukumą namuose. Gamybai naudosime tik ekologišką sojų vašką, kuriame nėra toksinių ir genetiškai modifikuotų medžiagų. Magiškai maišysime specialius žvakių dažus ir derinsime spalvas. Kūrybos procesas įdomus ir įtraukiantis, o prabangių eterinių aliejų įvairovė leis susikurti individualaus kvapo natūralią žvakę. Sukursime ne tik mėgstamų spalvų ir malonaus kvapo aromaterapinę žvakę, tačiau ją ir papuošime. Puošybai naudosime natūralius ingredientus – gėlių žiedus, kavos pupeles, akmenėlius.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Ką mena Gedimino prospektas?“ Gedimino prospektas – pagrindinė Vilniaus
gatvė. Istorijoje keitėsi ne tik gatvės pavadinimas, vėliavos, paradų šūkiai ir paminklai. Keitėsi architektūros stiliai,
kultūriniai renginiai ir tradicijos, spalvos ir muzika. Ekskursijos metu sužinosite apie škotą Williamą Hastie, kuris prieš du
šimtus metų suprojektavo šį pirmąjį miesto prospektą, apie paminklus ir vardus keitusias V. Kudirkos ir Lukiškių aikštes.
Užeisime į Mokslų Akademijos būstinę ir į jos posėdžių salę, kurioje 1988 m. įvyko Sąjūdžio iniciatyvinės grupės pirmasis
susirinkimas. Užsuksime į Lietuvos banką, kurio istorija susijusi su garsaus mecenato, daug nuveikusio Vilniaus labui
Juozapo Montvilos vardu. Programos metu išgirsite apie bankų, teatrų, kino teatrų metamorfozes, sužinosite apie dingusias ir
vėl atsiradusias skulptūras, pamatysite skulptūrą nulietą iš monetų. Pasiekę Nepriklausomybės aikštę, pabandysime
įsivaizduoti jos praeitį: lentpjūvių rajonas su rąstų stirtomis ir sieliais Neryje - cariniais laikais, stadionas ir čiuožykla
sovietmečiu, barikados, laužai ir minios patriotų Nepriklausomybės atgavimo ir gynimo metais. Atskleisime kaip Gedimino
prospekte atsispindėjo Lietuvos ir Vilniaus istorijos pervartos ir kultūrinis gyvenimas šių pervartų šviesoje. Domėsimės
Lietuvos ir Vilniaus istorija bei kultūra, mokysimės skaityti istorijos ženklus miesto gatvėse ir pastatuose; stiprinsuime
patriotinę savimonę; mokysimės atpažinti istorinius architektūros stilius (istorizmas, secesija, sovietinis modernizmas).
Medžiaga pateikiama per gyvus, intriguojančius, dramatiškus arba linksmus epizodus, per sąsajas su žymių, nusipelniusių
žmonių vardais. Priemonės: Senojo prospekto nuotraukos ir planai, su tema susijusių asmenybių portretai, užduotys greitam
apmąstymui ir atsakymui. Aktyviai įsitraukdami į kritinį mąstymą skatinančias veiklas, pagal jiems pateiktą vizualią
medžiagą mokiniai ugdys savo kūrybiškumą.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


VšĮ Teisinių ir socialinių paslaugų centras

Edukacinėse dirbtuvėse „Bendravimo kultūra“ skatins moksleivių kūrybiškumą nuomonės reiškimo kultūroje, ugdys darbo komandoje gebėjimus, tobulins praktinius įgūdžius, mokys juos kūrybiško mąstymo. Projektu skatinama emocinė ir kultūrinė moksleivių raiška, vaizdžiai ir įtaigiai pateikiant taikaus ginčų sprendimo būdo – mediacijos principus, jos taikymą įvairiose gyvenimiškose situacijose, emocijų atpažinimą, valdymą ir tinkamą jų išreiškimą. Vyks žaidybinė – kūrybinė veikla iškilusių ginčų taikaus sprendimo įgūdžių pritaikymui. Praktinių užsiėmimų/simuliacijų metu, padėsime vaikams suvokti sugyvenimo bendruomenėje pagrindus, pritaikyti juos įvairiose gyvenimiškose situacijose, išryškinsime taikaus konfliktų sprendimo būdo – mediacijos, svarbą tiek santykiuose su kitais mokiniais, tiek santykiuose su suaugusiais (tėvais, mokytojais ir pan.). Praktiškai aptarsime ir analizuosime mokomuosius filmukus, taikių ginčų simuliacijas, pasitelkiant vaidybinius žaidimus mokysime kūrybiškai ieškoti įvairių konfliktų sprendimų būdų. Refleksija: vaidmenų žaidimai, emocijų atpažinimo ir įvardijimo praktinė veikla, situacijų simuliacijos (imituojama tam tikra situacija, ieškant abiems pusėms tinkamiausio sprendimo).

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Ukrainiečių kultūrinis palikimas Vilniuje“ iš ciklo kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje

Ekskursijos metu mokiniai įsitrauks į gyvą mokymosi procesą, susipažins su Lietuvoje gyvenusia ukrainiečių bendruomene, su svetimųjų imperijų priespaudos laikais, istorinėmis lietuvių ir ukrainiečių raidos paralelėmis ir skirtumais, religija, papročiais, kultūros sklaida, svariu indėliu į Lietuvos istoriją, išlikusiu kultūriniu ir architektūriniu paveldu, garsiausių didikų giminių kilusių iš Ukrainos (Chodkevičiai, Čartoryskiai, Tiškevičiai) palikimu Vilniuje. Programos metu mokiniai sužinos, kad buvo „Valstybė valstybėje“ – ukrainietiškos žemės Vilniaus apygardoje, bendros kovos už išsivadavimą ir kodėl Vilnius – faktinis ir simbolinis stačiatikių Kijevo metropolijos centras. Aptars kokie buvo pirmieji bandymai kurti modernių tautų lietuvių ir ukrainiečių diplomatinius santykius ir ryšius. Mokiniai bus skatinami suprasti ir interpretuoti istoriją, iškelti klausimus apie tautinių bendruomenių gyventojus, atkreipti dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius. Ugdyti pastabumą ir gilinti žinias, religinių konfesijų įvairovės klausimu. Skatinti vaikų toleranciją ir supratimą apie daugiatautį Vilnių ir jo kultūrinę aplinką. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.


Lietuvos kūrėjai: nuo Mindaugo iki Nausėdos

Interaktyvios ekskursijos metu sužinosime kaip Lietuvą kūrė Mindaugas, Gediminas, Basanavičius, Nausėda ir kiti mūsų valstybei svarbūs asmenys. Dainos ir žaidimai padės atskleisti ką mums davė pagonybė ir krikščionybė. Diskutuosime kokią reikšmę man turi vardas, ar esu kūrybiškas ir kas yra mano lyderio pavyzdys. O svarbiausia – kuo aš galiu įsipareigoti Lietuvai šiais metais? * Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.


Orientacinis žaidimas “Karališkoji meilės istorija Renesanso Vilniuje”

Sugrįžkime į 500 metų senumo renesansinį Vilnių. Orientacinio žaidimo metu mokiniai privalės susirasti reikiamus objektus patys, pasitelkę mobilioje aplikacijoje nurodytus žemėlapius ir susiskirstę į 3-5 mokinių komandas. Galite neprisirišti prie konkretaus laiko ir žaisti jums patogiu metu su mokytojai atsiųsta žaidimo informacija be mentoriaus pagalbos. Jeigu mentorius jums bus reikalingas, prašau užsakant paslaugą, tai pažymėti Kultūros paso komentarų skiltyje. Orientacinis žaidimas drieksis aplankant Renesanso laikotarpiu pastatytus statinius: mokiniai ieškos Bonos Sforcos įkurto sodo, Žemutiniame mieste neišlikusių Radvilų rūmų ženklų, pasislėpusių Valdovų rūmų detalių, Vilniaus universiteto simbolinių durų, didikų Goštautų rūmų vietos. Per 90 minučių teks išsiaiškinti, kokie didikai buvo svarbiausi Renesanso epochos skleidėjai Vilniuje, kokios religinės kovos vyko mieste, o kuris Lietuvos valdovas turėjo išties pakovoti dėl politiškai ir finansiškai nepalankios santuokos su vietine didike. Šios legendinės Žygimanto Augusto ir Barboros Radvilaitės meilės dramos fone vystėsi Renesanso epochos naujovės kultūros, akademinio mokslo, agrarinėje, įvairių sričių administravimo srityse. Orientacinio žaidimo metu mokiniai sužinos, kaip Renesanso epocha pasiekė Lietuvą, kaip ji reiškėsi Vilniaus mieste. Žaidimo pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Lietuvos sostinės materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik  istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Virtualios realybės edukacija "Partizanų paslaptys"

Mokymosi aplinka turėtų būti kuriama atsižvelgiant į mokymosi procesą. Ji turėtų būti sukurta taip, kad mokiniai ir mokytojai mokymosi patirtį įgytų per kiek įmanoma neformalesnes veiklas. Kad tai įvyktų, mokymosi patirtis turėtų būti aktyvi, prasminga, turinti socialinę vertę, integruota ir įvairiapusė. Virtuali realybė - dar vadinama virtualia terapija, naudojama mokymosi tikslais gali būti labai naudinga, kadangi jos metu įvairią informaciją galima gauti realiu momentu, vaizdiniais, garsiniais ir net judesio efektais. Edukacijos metu norima supažindinti mokinius su vienu iš labiausiai Lietuvos istorijoje aptariamų1944-1953-ųjų,- okupacijos, trėmimų ir partizanų sukilimo metų. Naudojantis naujausiomis VR technologijomis patys savo kailiu mokiniai patirs kaip naktį sunku orientuotis tamsoje. Kaip svarbu partizanams gerai paslėpti bunkerį ir koks gyvenimas virė po žeme. Virtualioje erdvėje kaip viena komanda turės miško tankmėje surasti ir pristatyti svarbius dokumentu miško broliams-partizanams. Tai atlikus juos pasitiks partizanas ir visus pakvies užeiti į bunkerį, nes lauke darosi nesaugu, o į bunkerį visi dalyviai gali įsigauti po zeme nutiestu tuneliu. Viduje moksleiviams partizanas papasakos, kokiais daiktais vienas su kitais dalinasi, kokia buitimi gyvena. Partizanas papasakos, kaip svarbu kovoti dėl Lietuvos laisvės ir kad tai yra visų svarbiausia. Virtualios edukacijos metu norima, kad mokiniai įsijaustų į partizanų vaidmenį, išgirstų virtualaus partizano pasakojimą apie jų svarbą Lietuvai, pamatytų šių žmonių gyvenimą slapstantis bunkeriuose ir patys pabandytų neįkliūti okupantams. Edukacija siekiama pažadinti vaikų fantaziją, norą dar labiau gilintis į istorijos pamokas, norima paskatinti tarpusavio ryšį ir bendravimą. Edukacijų pabaigoje partizanų vadas pakvies visus pasiklausyti ir užtraukti jų pagrindinės dainos. Vėliau su mokytojais bus keliami ir aptariami svarbiausi patirtos pamokos klausimai ir partizanų svarba tuometinėje visuomenėje.


Šifras „Laisvė“: įrenk partizanų bunkerį!

Slaptažodžiai, slapyvardžiai skamba kaip burtažodis ar greitakalbė, tačiau jie buvo neatsiejami partizaninio karo dėmenys. Pasak Jurgio Ožeraičio-Mažeikos, „Be slaptumo nėra galima jokia pogrindinė veikla ir užsibrėžto tikslo pasiekimas. Paslaptis, priesaika – svarbiausias pogrindžio pagrindas.“ Vyriausioji partizanų vadovybė, kurios priešakyje stovėjo gen. Jonas Žemaitis-Vytautas, buvo šifruojama raide L arba žodžiu Laisvė.

Šiame edukaciniame užsiėmime 5–8 klasių mokiniai atvers duris į paslaptingą partizaninio karo pasaulį. Gilinantis į jį bus ne tik atskleistos partizaninio karo sąsajos su Vasario 16-ąja, bet ir išryškės jų slaptos kovos bruožai. Mokiniai pažvelgs į slaptą partizanų gyvenimą po žeme ir makete sukurti savo bunkerio „interjerą“

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Pažintinis koncertas – susipažinimas su vario dūdomis „Zooparadas"

Panevėžio rajono Šilagalio kultūros centras

Šio kultūros ir meno renginio tikslas yra supažindinti vaikus su variniais pučiamaisiais instrumentais ir jų muzika, ugdant jų pažinimo, kūrybiškumo ir kultūrinio sąmoningumo kompetencijas. Uždaviniai apima suteikti žinių apie instrumentus, skatinti kūrybiškumą per muzikos ir gyvūnų imitacijas, įtraukti vaikus į diskusijas ir praktinius užsiėmimus, didinti kultūrinį sąmoningumą ir lavinti analitinius gebėjimus.  45 minučių trukmės interaktyvus koncertas, kurio metu vaikai žaidimo forma susipažins su variniais pučiamaisiais instrumentais ir įvairiais muzikos stiliais per „Zooparado“ kūrinius, imituojančius gyvūnus. Veikla bus papildyta vaizdine medžiaga apie instrumentus ir gyvūnus, skatins vaikų diskusijas, imitacijas ir šokius.


Varpus seniausiai ir plačiausiai naudoja krikščionių Bažnyčios. Jie kabinami bažnyčių ir kituose bokštuose, varpinėse, kapinių koplyčiose. Naudojami įspėti apie pavojų, pranešti apie mirtį, laidotuves, kitus svarbius įvykius, kviesti į religines apeigas.  Mokslas apie varpus vadinamas kampanologija, varpų tyrėjai – kampanologais.
Nuo XVI a. varpai buvo liejami Vilniuje, Varniuose, Kaune, Nesvyžiuje. Daugelio Lietuvos bažnyčių varpinėse kabantys varpai vertingi istorijos, dailės ir raštijos paminklai. Daugiausia varpų nutilo ir dingo iš Lietuvos XX a. pradžioje –  Pirmojo pasaulinio karo metu. 1915 m. išvežta apie 90 proc. Lietuvos bažnyčiose turėtų varpų.
O kodėl ir kada varpai skamba Anykščių Šv. Mato bažnyčios varpinėje? Kviečiame tai sužinoti apsilankius bažnyčioje ir varpinėje! Pasakojimą pradėsime nuo detektyvinės vieno sudužusio varpo istorijos, kuri padės išsiaiškinti kam, kur ir kada buvo nuliedintas šis varpas? Kada ir kodėl jis sudužo? Patys drąsiausi galės kopti į varpinės viršų 186 laiptelius ir apžiūrėti miestą iš 33 m. aukščio! Čia išsiaiškinsime ar varpinėje yra varpų? Ar jie turi vardus? Iš ko jie nulieti.
Per konkrečių varpų istorijų pasakojimus moksleiviai lengviau supras Anykščių miestelio ir šalies istoriją, o jų įkvėpti patys tamps tyrinėtojais.
Veiksmas vyks tarsi detektyve. Dalyviai bus įtraukti į  atsakymų paieškas, jiems bus smalsu išsiaiškinti kaip viskas vyko ir kodėl.
Kūrybinė užduotis - sukurti savo įrašą ant varpo eskizo. Moksleiviai turės užkoduoti informaciją, kurioje bus žinutė transliuojama ateities kartoms.


Lėlių spektaklis vaikams „Voro vestuvės“ (nuotolinė paslauga)

Muzikinis lėlių spektaklis „Voro vestuvės“ pagal Justino Marcinkevičiaus poemėlę - tai visiems gerai žinoma pasaka apie nedorėlį vorą Tabalai, sumaniusį Saulę pagrobti... Nuotaikingame lėlių vaidinime veikia gausybė personažų - miško žvėrelių, vabalų ir kitų gyvių - , kuriuos sukūrė teatro Meistras, lėlių konstruktorius Martynas Lukošius. Skulptūriškų formų ir išradingos konstrukcijos lėles bei objektus valdantys aktoriai veiksmą paįvairina nuotaikingais muzikiniais numeriais, kuriems muziką parašė kompozitorius Irmantas Jankaitis. Šis teatro kūrinys - kameriškai jaukus, šmaikščios nuotaikos ir įvairių sceninių triukų kupinas vaidinimas.


Orientavimosi žaidimas Burbiškio dvaro istorijos muziejuje

Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacinis užsiėmimas vyks Burbiškio dvaro istorijos muziejuje – išskirtiniame kultūros paveldo objekte, unikalioje dvarų kultūrą atspindinčioje vietovėje. Muziejaus ekspozicijos supažindina su XIX–XX a. I pusės dvarų istorija ir kultūra, dvarininkų pasaulėžiūra.  Edukacija kvies užsiėmimo dalyvius atraktyvia forma – per orientavimosi žaidimą – pažinti kultūros paveldą. Užsiėmimo dalyviai pasidalinę į nedideles grupeles, pasitelkę savo orientavimosi gebėjimus bei edukatoriaus pateiktus įvairius ženklus ir užuominas, ieškos žemėlapyje pažymėtų ir vietovėje esančių punktų. Keliaudami nuo vieno punkto prie kito, mokiniai atliks įvairaus pobūdžio ir skirtingus gebėjimus ugdančias užduotis (atsakyti į klausimus, atrasti paslėptus objektus, pateikti vaizdines interpretacijas ir kt.).


Edukacinis užsiėmimas „Tremties mokykla“, skirtas 8-9 klasių moksleiviams, plačiau supažindins su lietuvių tremtimi į Sibirą, pristatys svarbiausius literatūrinius kūrinius bei apie tai rašiusius rašytojus.
Edukacijos metu kalbėsimės apie rašytojos D. Grinkevičiūtės („Lietuviai prie Laptevų jūros“), sudarytojos A. Žemaitytės („Amžino įšalo žemė“), J. Vilės su dailininke L. Itagaki („Sibiro haiku“) sukurtas knygas, pasakojančias apie vieną baisiausių laikotarpių Lietuvos istorijoje – sovietų valdžios vykdytą žmonių trėmimą į šiaurę. Žvelgdami į žemėlapį bandysime įsivaizduoti, ką reiškė gyvuliniu vagonu dardėti 5000 kilometrų nuo Kauno iki Novosibirsko, tada dar iki Laptevų jūros.
Peržiūrėsime 2022 m. MLLM vykusios parodos „Dalia Grinkevičiūtė (1927-1987). Kambariai / Įveikti atstumai“ virtualaus turo nuotraukas, uostysime kvapus, tvyrojusius barakuose. Demonstruosime skaidres su rašytojų  tremtinių A. Miškinio, K. Inčiūros, J. Graičiūno, A. Griciaus fonduose saugomomis nuotraukomis, laiškais, rankraščiais.
Skaitysime kūrinių ištraukas, eilėraščius apie išgyvenimą nežmoniškomis sąlygomis, kalbėsimės apie alinantį darbą, psichologinę žmonių būseną ir tvirtybę. Sunkiausia įsivaizduoti vaikų gyvenimą ir  mokymąsi nepakeliamomis gyvenimo sąlygomis šiaurėje - vietoje to, kad vien tik mokytųsi, jie kaip ir suaugę, turėjo sunkiai dirbti. Visgi, egzistavo ir tremties mokyklos, labai besiskiriančios nuo tų, kuriose mokomės dabar. Lietuviai buvo gabūs, sunkiai dirbdami,  pusbadžiu gyvendami, jie baigdavo ne tik mokyklas, bet ir universitetus Sibire.
Kūrybinėse dirbtuvėse bandysime rašyti taip, kaip rašydavo tremties mokyklose mokęsi vaikai – tarp senų laikraščių eilučių, ar ant beržo tošies, kaip savo eilėraščius užrašė poetas A. Miškinis. Bandysime sudainuoti tremtinių dainą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ar norite atrakinti spynas ir kodus, išsiaiškinti šokolado paslaptis ir patekti į Vonkos šokolado fabriką, kur kuriami neįtikėtini skanėstai?!

Paslėpta ir užkoduota informacija, žadins dalyvių smalsumą atrasti ir susipažinti su Čarliu, jo socialine padėtimi ir Vonkos šokolado fabriku, su šokolado atsiradimo istorija, kilme, keisčiausiais sukurtais skoniais pasaulyje, istorinėmis Lietuvos ir pasaulio asmenybėmis, mėgusiomis šį gardėsį.
Atlikdami užduotis sužinos apie didžiausius pasaulio smaližius, iškoduos suvalgomo šokolado kiekius.
Jeigu pavyks atlikti visas paslėptas, užkoduotas užduotis ir rasti 5 auksinius bilietėlius, pateksite į stebuklingą fabriką, kuriame patys virsite fabriko mašinomis, o vėliau kaip tikri kūrėjai bandysite sukurti pačius netikėčiausius šokolado skonius ir naujų gaminių pavadinimus.

Ar pavyks nulaužti „Slaptą kodą: ŠOKOLADAS“ jūsų klasei?

(Iš anksto suderinus ir gavus sutikimą, edukacijos pabaigoje gali būti degustuojamas šokoladas.)


Edukacinis užsiėmimas ,,Ar R. Granauskas tik rašė?"

Skuodo rajono savivaldybės R. Granausko viešoji biblioteka

2015 metais bibliotekai suteiktasis R. Granausko vardas mus įpareigoja rūpintis jo kūrybos sklaida ir atminimo įamžinimu. Siekdami, kad jaunas žmogus apie kraštietį rašytoją neprarastų žinių, o kaip tik jas plėstų, mes kviečiame sudalyvauti edukaciniame užsiėmime ,,Ar R. Granauskas tik rašė?“.
Šios edukacijos metu dalyviai aktyviai ieškos informacijos, apie rašytojo asmenybę, faktų apie jo gyvenimą ir pomėgius.
Kultūrinio sąmoningumo dalyviai ugdys, analizuodami pateiktas kūrinių ištraukas, apžiūrėdami bibliotekoje saugomą rašytojo R. Granausko darbo stalą, rankraščius, asmeninius daiktus, stebėdami sukurtą 3D vaizdo hologramą apie kraštietį.
Edukacinio užsiėmimo metu, dalyviai sužinos naujų faktų apie rašytoją R. Granauską ir praktiškai išmoks jo dažniausiai naudojamą žvejybinio mazgo ryšimo būdą.


Edukacinio užsiėmimo metu pristatomas tradicinis keramikos amatas. Užsiėmimas apima teorinę bei praktinę dalį. Teorinės dalies metu užsiėmimo dalyviai supažindinami su senuoju keramikos amatu, dirbtuvėse eksponuojamais molio dirbiniais, molio savybėmis, naudojamais darbo įrankiais, lipdymo ir žiedimo technikomis, dekoravimo, glazūravimo bei degimo krosnyje procesais. Praktinės dalies metu dalyviai patys išbando molio plastiką - minko, formuoja ir nusilipdo darbelį, jį dekoruoja. Pasigamintus keramikinius dirbinius dalyviai pasiima sau.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Italų kultūrinis palikimas Vilniuje“ iš ciklo kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje

Viena ankstyviausia ir ilgą laiką populiariausia lietuvių kilmės legenda pasakoja apie lietuvių kilmę iš kelių
šimtų romėnų šeimų pabėgusių į Lietuvą Nerono arba Atilos laikais. Matyt, tai tik legenda, bet italų Lietuvoje būta. Visiems
labiausiai žinoma karalienė Bona Sforca. Ji atvežė į Lietuvą renesansą, naujas madas, šukuosenas, maisto produktus ir stalo
įrankius. Gabūs ir talentingi italų architektai, skulptoriai ir akmentašiai prisidėjo prie Katedros, Žemutinės pilies statybų,
restauravimo. Italai sudarė Vilniaus ir LDK verslo elitą, būrėsi į prekybines ir finansines bendroves, naudojo naujas verslo
priemones – vekselius ir asignacijas, buvo pagrindiniai veikėjai audinių ir vyno rinkoje. Edukacinės programos-ekskursijos
tikslas sudominti ir įtraukti mokinius į gyvą mokymosi procesą, supažindinti su Lietuvoje gyvenusiais italais ir jų
bendruomene, jos veikla, indėliu į Lietuvos kultūrą, architektūrą ir iki šių dienų išlikusiu paveldu. Pagrindiniai ekskursijos
uždaviniai supažindinti mokinius su svarbiausiomis Vilniaus senamiesčio vietomis, architektų, skulptorių ir akmentašių brolių Konstanto ir Jokūbo Tenkalos Šv. Kazimiero koplyčios statybomis, bažnyčių freskomis atkeliavusiomis iš Italijos, kulinarine
įtaką Lietuvos virtuvei. Kitomis istorinėmis asmenybėmis, istoriniais reliktais ir meninėmis detalėmis, glaudžiai susijusiomis
su italų bendruomenės istorija. Edukacinės programos uždavinys, skatinti mokinius suprasti ir interpretuoti istoriją, iškelti
klausimus apie tautinių bendruomenių gyventojus, atkreipti dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius. Ugdyti pastabumą ir
gilinti žinias, religinių konfesijų įvairovės klausimu. Skatinti vaikų toleranciją ir supratimą apie daugiatautį Vilnių ir jo
kultūrinę aplinką. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacinius, teminius žaidimus padedančius suprasti istorinį
pasakojimą.


Natūralistinio Advento vainiko pynimas  (išvažiuojamoji edukacija)

Aš visuomet atvykstu su mišku pas jus ir klasė tikrai pakvimpa magiškais kvapais, kurie nukelia mus į prasmingą Advento laikotarpį. Jaukumą sukuria ir uždegamos 4 Advento žvakės. Edukaciją pradedame žaisminga kvapų dalimi: Kuo kvepia Adventas? Vaikai spėja tradicinius šio magiško laikotarpio kvapus ir sužino Lietuvos tradicijas. Edukacijos metu kalbame apie Advento laikotarpio prasmę, simbolius, kilmę, prisimename senąsias Lietuvos tradicijas, o praktinėje dalyje išmokstame Advento simbolio - vainiko pynimo technikos. Piname senuoju būdu su virvele neklijuodami kiekvienos šakelės klijais. Vainiką gaminame tvariai naudodami natūralias medžiagas (šiaudų karkasą, džiuto virvelę, miško šakas, natūralias dekoravimo priemones), kurias naudojo mūsų senoliai taip puoselėdami meilę gamtai.


Viktorina apie NATO ir kūrybinės dirbtuvės su termopresu

Trakų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Paslauga susideda iš dviejų dalių – viktorinos apie NATO ir kūrybinio saugumo sąvokos idėjos realizavimo - logo asmeniniam maišeliui kūrimo.

Detalus aprašymas.
Susirinkusieji dalyviai pirmojoje dalyje bus supažindinti su tema ir sudalyvaus azartiškoje Kahoot viktorinoje apie NATO – čia nugalės daugiausiai žinantys arba geriausiai spėjantys. Nepaisant  rezultato, viktorinoje pateikiami teisingi atsakymai, kurie aptariami viktorinos eigoje, todėl nežinoję atsakymo dalyviai – sužinos, žinantys – pasitikrins žinias. Viktorinos klausimai susidės iš bendros viešai prieinamos informacijos ir bendro išsilavinimo žinių.
Kūrybinėje dalyje dalyviai galės išreikšti kilusias mintis, idėjas ant termo plėvelės piešdami simbolį - saugumo ženklą ar užrašydami tekstą, kiekvienam asmeniškai aktualų ar geriausiai iliustruojantį aktualią temą. Savo susikurtą simbolį / šūkį / frazę iškirps ir termo preso pagalba dekoruos medvilninį maišelį. Dekoruotas medvilnės maišelis puikiai pasitarnaus kasdienybėje ir primins šį naudingą kūrybinį susitikimą.

Šia paslauga siekiama suteikti galimybę auditorijoms smagiai ir naudingai praleisti popietę minint NATO ir Europos sąjungos metus – Lietuva 2004 m. įstojo į Europos Sąjungą ir Šiaurės Atlanto sutarties organizaciją (NATO). Tai skatina pilietiškumą, ypatingai šiuo metu vykstančių politinių įvykių kontekste.
Dalyviai pažins, apmąstys ir supras kultūrinius, politinius ir istorinius reiškinius, įtraukiančios veiklos plės jų sąmoningumą ir supratimą. Skatins aktyviai dalyvauti veiklose bei domėtis pasaulinės reikšmės procesais, suvoks saugumo reikšmę.
Ugdys politines ir visuomenines žinias, mokymosi mokytis kompetenciją ir saviraiškos gebėjimus per žaidimą ir kūrybinę veiklą. Veiklos skatinti pasitelkti savo patirtį, jausmus ir suvokimą, realizuoti idėjas ir eksperimentuoti, suteikiant galimybę išbandyti inovatyvias technologijas ir priemones.
Paslauga vyks bibliotekos patalpose, pasitelkiant turimas medijas, technologijas, priemones.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


"Litvakų istorija ir kultūra" 9-12 kl. (nuotolinė)

Pasitelkę menines - edukacines priemones, papasakosime mokiniams apie Lietuvos istoriją, skatinsime pažinti šalia gyvenantį kaimyną, galbūt kitatautį. Supažindinsime su gausiai mūsų šalyje gyvenusios žydų - litvakų tautos, kuri garsina Lietuvą visame pasaulyje, istorija ir kultūra. Amžių amžius lietuviai ir kitų tautų žmonės gyveno kartu. Mūsų veiklos tikslas - ne tik supažindinti jaunąją kartą su vietos, kurioje jie gyvena, istorija, nors žinojimas yra neatsiejama kiekvieno save gerbiančio žmogaus pareiga, bet ir skatinti bendrystę, kaimyniškumą, norą mokytis ir šviestis, kuris padeda asmeniniam ir šalies klestėjimui. Skatinsime atsiskleisti mokinių meninius gebėjimus, drąsinsime reikšti savo mintis, dalintis idėjomis, rasti naujų pomėgių. Kitų kultūrų pažinimas padeda suvokti ir savo etninės kultūros ypatumus. Šalia to bus pristatomi žmonės - Pasaulio tautų teisuoliai - vietiniai lietuviai ir ne tik, kurie žmogiškumą vertino labiau už saugų asmeninį gyvenimą. Jų pavyzdžiu bus mokoma tolerancijos šalia esančiam. Paslauga skirta 9-12 kl.


Edukacinė programa „Be jo gal ir mūsų nebūtų buvę“ (9–12 klasėms)

Programa skiriama praplėsti mokinių pažintį su žymiausiu Lietuvos romantizmo atstovu poetu Antanu Baranausku, pristatant jį ne tik kaip poemos ,,Anykščių šilelis“ autorių, bet ir kaip visapusiškai talentingą žmogų, neeilinę asmenybę, vieną didžiausių mūsų tautos šviesuolių, lietuvybės puoselėtojų, savo moksline veikla bei kūryba vedusį Lietuvos vardą į pasaulį. Klausydamiesi pasakojimo autentiškoje aplinkoje, analizuodami vaizdinę medžiagą, savarankiškai pagal pateiktas užduotis nagrinėdami tekstus, klausydamiesi muzikos įrašų, mokiniai susipažįsta su poetą formavusia gimtąja aplinka ir išlikusiais tėvų sodybos ženklais. Konkrečiais pavyzdžiais A. Baranauskas pristatomas kaip ,,devynių gabumų žmogus“; atskleidžiama lemiama A. Baranausko įtaka J. Mačiulio kaip poeto augimui – Maironio eilėraščių ,,Lietuva brangi“ ir ,,Milžinų kapai“ parašymo aplinkybės ir tiesioginis ryšys su A. Baranausku; atskleidžiami poeto kaip vieno žymiausių lietuvybės žadintojų nuopelnai lietuvių kalbai ir tautai. Lietuvybės stiprinimo temą A. Baranausko kūryboje ir jos aktualumą šiandien atskleidžia patys mokiniai, nagrinėdami poeto tekstus; susipažįsta su poemos ,,Anykščių šilelis“ vertimais į 20 pasaulio kalbų. Programos metu mokiniai plečia savo kultūrinį akiratį, ugdosi literatūrines kompetencijas, lavina kūrybinį mąstymą, gebėjimą analizuoti skaitomą tekstą, kritiškai mąstyti, siejant nagrinėjamas temas su šių dienų aktualijomis.


Edukacija „Scenos kalbos treniruotė“ (1-4 klasėms)

Kūrybinė edukacija „Scenos kalbos treniruotė" skirta 1–4 klasių mokiniams. Ši edukacija yra tęstinė, todėl pažintis su scenos kalba gali tęstis toliau, žengiant mokiniui į vyresnes klases. Kuo kalbėjimas scenoje skiriasi nuo kasdienio kalbėjimo? Kaip aktoriai lavina artikuliaciją, kvėpavimą, išmoksta valdyti intonaciją? Kas yra balso jėga? Šie ir kiti klausimai sufleruojami edukacijos lankytojams, kurie kartu su Alytaus miesto teatro aktoriumi Eugenijumi Rakausku ieško atsakymų praktiniame scenos kalbos meno užsiėmime. Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai supažindinami su kalbos ir balso ypatumais, atlieka dikcijos ir kvėpavimo pratimus, bando įveikti greitakalbių iššūkį. Kartu jie susipažįsta su kūrybiniu procesu, aktoriaus pasirengimu vaidmeniui, siekia atrasti sceninio žodžio įtaigumą ir nekasdienio skambesio tobulumą. Pirmasis pažintinis susitikimas gali tęstis toliau, gilinantis į scenos kalbos meno subtilybes.


Žaisdamas „Grindopolį“ atrandi Šilutės kraštą

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Žaisdami interaktyvų žaidimą „Grindopolis“ dalyviai, pasiskirstę komandomis, įdomiai praleis laiką, netradicinėmis ir pažangiomis priemonėmis įgis žinių apie Mažosios Lietuvos etnografinio regiono ir Šilutės krašto istoriją, etnografiją, kultūros paveldo objektus, žymias asmenybes, tradicijas ir papročius, architektūrą, meną, muziką, kt. Dalyvis, išridenęs virtualų kauliuką, turės paeiti atitinkamą langelių skaičių interaktyvioje lentoje, įrengtoje ant grindų, tada atsakyti į klausimą, pasirodžiusį interaktyviame ekrane. Žaidimo metu tobulinami komandinio darbo įgūdžiai, dalyviai pasitikrina turimas žinias ir plečia kultūrinį akiratį, skatina pažinti kultūrą bei domėtis skirtingais kultūriniais reiškiniais, didina kultūrinį sąmoningumą, puoselėja prigimtinę kultūrą ir ugdo kultūrinį tapatumą. Kultūrinės edukacijos užsiėmimą ves pedagoginį išsilavinimą turinti kultūros edukatorė.


Spektaklis: M. Martinaičio pjesė „Pelenų antelė“

Pagrindinė pasakos herojė - mergaitė, kuri pasakos pradžioje  patiria daugybę neteisybių, sunkumų ir išbandymų, o pabaigoje - pergalingai į namus grįžtanti šeimininkė.


Užsiėmimas susideda iš dviejų dalių, kurios pritaikytos pagal amžiaus grupes: teorinėje dalyje, naudojant skaitmenines technologijas, moksleiviai interaktyviai susipažins/prisimins dainų ir šokių švenčių tradiciją ir simboliką, jų įtraukimo į UNESCO reprezentatyviojo žmonijos nematerialaus kultūros paveldo vertybių sąrašo reikšmę ir svarbą bei tvarumo principus – sumažink, panaudok antrą kartą, perdirbk, nekenk gamtai.
Praktinėje dalyje mokiniai susipažins su: termo spauda – ilgaamžiu spaudos uždėjimo būdu ant įvairių tekstilinių gaminių, programa, kurioje maketuojami įvairūs užrašai bei simboliai, ploteriu (pjaustykle) – įrenginiu, kuriuo išpjaustomas sumaketuotas spaudinys. Užsiėmimo metu bus akcentuojama, kad  bet kokias medžiagas reikia naudoti atsakingai, stengiantis kuo mažiau išmesti ir kuo daugiau panaudoti. Ant duotų medvilninių marškinėlių, dėliojant smulkias termo plėvelės atraižas,  moksleiviai kurs savo tautinį simbolį arba tautiniais raštais dekoruos marškinėlius, kurį prispaus termo presu. Užsiėmimo pabaigoje, linksmai ir žaismingai, apibendrinsime išmoktą medžiagą ir darbą – mokiniams pasiūlysime emocijų refleksiją. Sukurtus marškinėlius moksleiviai išsineša su savimi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa „Tradiciniai žaidimai: kryžiukai-nuliukai" (1 - 4 kl.)

Tikslas: skatinti mokinių susidomėjimą tradiciniais žaidimais ir pramogomis. Uždaviniai: 1. Skatinti vaiko socializaciją bendruomenėje žaidžiant, šokant. 2. Ugdyti mokinių strateginį mąstymą, kūrybinius, intelektualinius gebėjimus. 3. Mokyti dekoravimo, naudojant spalvinio kontrasto principą. 4. Ugdyti tvaraus vartojimo įpročius. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas tradiciniu žaidimu „Kurapkytė rugiuos“. Aptariamos žaidimų rūšys:  kambario, lauko, vaidybiniai žaidimai, žaidimai užrištomis (užmerktomis) akimis, stalo žaidimai, skautų žaidimai ir kt.  Užsiėmimo metu žaidžiami įvairūs žaidimai. Kūrybinių dirbtuvių metu ruošiamas klasikinis stalo žaidimas „Kryžiukai-nuliukai“. Išsiaiškinama žaidimo strategija, aptariamos taisyklės. Užsiėmimo dalyviai gauna 10 medinių figūrėlių (dviejų rūšių) ir žaidimų lentą (tvirtą drobinį maišelį). Mokiniai dažo figūrėles kontrastinėmis spalvomis akrilo dažais. Drobinis maišelis bus naudojamas kaip žaidimo lenta. Mokiniai jį paruošia žaidimui: nubrėžia dvi lygiagrečių linijų poras, viena kitą kertančias stačiu kampu taip, kad susidarytų devynių langelių grotelės. Žaidimo tikslas yra taip sudėti tris nuliukus arba kryžiukus, kad visi jie sudarytų vieną liniją -  horizontaliai, vertikaliai ar įstrižai. Tai laimėtojo pozicija. Baigę žaisti, vaikai figūrėles sudeda į maišelį, užriša raiščiu ir išsineša namo. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, žaidimų idėjas. Siekiamas poveikis: mokiniai išmoks naujų žaidimų, sukurs naujas žaidimų strategijas, socializuosis bendruomenėje žaisdami, mokysis dekoravimo taikydami spalvinio kontrasto principą. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Edukacinės programos „Jono Biliūno humanizmas" dalyviai rašytojo Jono Biliūno tėviškės muziejuje turės ypatingą galimybę išgirsti tik 28-erių metų sulaukusio rašytojo gyvenimo ir kūrybos legendą. Gyvenimo ir kūrybos paralelės padės suprasti, jog jaunystėje suvokti ir įsisąmoninti humanistiniai principai yra reikšmingas kelrodis, suteikiantis kiekvienai asmenybei ypatingą vertę. Programos metu taps akivaizdu, kad J. Biliūno asmenybės moralinės vertybės yra ir jo kūrinių pamatinės nuostatos. Nemažos kūrinių dalies mintis užsimezgė būtent tėviškėje, todėl unikali patirtis apie tai kalbėtis būtent rašytojo namuose, kur visa tai vyko prieš 140 metų! Programa vyksta ne tik troboje. Muziejaus erdvė didžiulė: norintys su vėjeliu nuskrieja muziejaus kalvių sumeistrautais račiukais (kaip „Joniuko“ piemenėlis) nuo sodybos kalniuko. Programos metu būtinai paragaujame iš seno tėviškės šulinio gelmės svirtimi pasemto skaniausio vandens. Muziejaus tikslas – su kiekvienu bendrauti meilės kalba, ypač prisimenant, kad vaikai yra kaip žiedą skleidžiančios baltosios lelijos (tai – J. Biliūno apibūdinimas). Kalbėdamiesi apie paaugliams suprantamas bendražmogiškąsias vertybes, mes nesigėdijame ašarų, nebijome tylos, mokomės išklausyti neskubindami, nesijuokiame pašaipiai, prisipažįstame ko nežiną. Programos laikas ir tematiniai prioritetai paskirstomi, pasitarus su dalyviais.


Programos tikslas – supažindinti dalyvius su ilgu lino virsmo iš augalo į audinį keliu. Uždaviniai: papasakoti apie linininkystės tradicijas Lietuvoje; supažindinti su linų auginimo ir apdirbimo darbais, žaliavomis ir jų panaudojimu. Programos vadovė pasakoja apie linų sėjimą, linų auginimą, jų priežiūrą, panaudoja su linų darbais susijusius terminus, įterpia tautosakinių dalykų: pasakų, posakių, patarlių, mįslių apie liną. Klausydamiesi dainų apie liną vaikai imituoja lino darbų judesius ir įsimena darbų ciklą. Pasiklausę ir pasimokę žaisdami vaikai bando apdoroti linus tradiciniais įrankiais ir technika. Parodžius, kaip buvo linai kuliami, duodama pabandyti kulti su kultuvėmis. Rodomas linų mynimas. Vaikai su mintuvais išsimina linų saują: stengiasi gerai išminti, kad linai liktų be spalių, švelnūs. Po mynimo linus pabando išbraukti. Kai linai išbraukti, jie šukuojami. Mokiniai pabando išmokti linus ir iššukuoti. Kai šukuojant linus iškrinta pakulos, iš jų mokiniai pabando nuvyti virvę. Taip pat mokosi verpti rateliu, austi. Sužinodami apie tokį lino – augalo kelią, nejučia suvokia ir lino reikšmę protėvių buityje ir kultūroje. Papildoma metodinė ir vaizdinė medžiaga: panaudojami dainų apie liną įrašai, panaudojami tikri linų apdorojimo įrankiai ir technika, krašto audėjų darbai: prijuostės, juostos, rankšluosčiai, staltiesės ir kt., A. Razmislavičienės knygelė „Dienos darbeliai – plonos drobelės“ („Lututė“, 2005 m.).

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Telšių rajono savivaldybės Karolinos Praniauskaitės viešoji biblioteka

Tikslas: ugdyti kompetencijas, padedančias geriau pažinti savo regiono kultūrinį paveldą, gebėti pastebėti tradicinės dailės apraiškas aplinkoje, atpažinti ir pritaikyti savo kūryboje.
Uždaviniai:
1. Susipažinti su knygos iliustravimo principais, būdais, etapais;
2. Sukurti iliustraciją, linoraižinį kūrybingai papildant aplikacijos technika;
3. Pabūti kūrėju, gebančiu gerbti, vertinti savo ir kito autoriaus      sukurtą darbą, reflektuoti savo patirtį.
Edukacijos veiklos turinys skatina geriau  pažinti  savo regiono kultūrinį paveldą (žemaičių tarmė,  Žemaitijos regiono tautodailei būdingos spalvos, tradicinė grafikos technika- linoraižinys) ir suprasti esminius knygų iliustravimo principus.
Edukacijos dalyviai sužinos apie knygos gimimo užkulisius, apie iliustratoriaus darbo etapus.
Mokiniai sukurs savo iliustraciją, jungdami edukatorės paruoštą tradicinį linoraižinį su pačių sukurta aplikacija.
Edukacijos metu bus kalbamasi su mokiniais apie tai, kaip nedera elgtis su kitų autorių kūryba, o koks elgesys yra etiškas ir ką gina autorinės teisės.
Edukacijos teorinės dalies trukmė bei turinys yra pritaikytas skirtingo amžiaus dalyviams. Jis leidžia atpažinti ir susieti naujai įgytas patirtis su turimomis formaliojo ugdymo žiniomis, įgūdžiais.


„Čia tai bent!“ parodoje „Gyvastingieji senojo pasaulio profiliai“

Gausiai nukrauti stalai, medžioklės, piemenys, jų bandos – kaip skirtingai anuomet gyveno žmonės! Atrasti skirtumus mums padės komikso medija: pasitelkę kūrybines užduotis pabandysime palyginti, kuo skiriasi ir kuo panaši ankstesnių amžių buitis ir aplinka, o atradę raktinius žodžius kursime savo pasakojimą, kur istorinės ribos išsitrina ir kartu sugyvena netikėčiausios, iš skirtingų amžių atkeliavusios gyvenimiškos detalės.


Tikslas:
Skatinti vaikų susidomėjimą lietuvių Velykų tradicijomis, ugdyti kūrybiškumą ir meninius gebėjimus per praktines ir kūrybines veiklas.

Uždaviniai:

Supažindinti vaikus su lietuvių tradiciniu kiaušinių marginimu vašku.
Ugdyti vaikų kūrybiškumą, skatinant juos kurti savo originalius raštus ir eksperimentuoti su spalvomis.
Mokyti vaikus saugaus darbo su karštu vašku ir dažais pagrindų.
Skatinti vaikų kantrybę ir dėmesio koncentraciją per smulkias, detalias užduotis.
Veiklos aprašymas:
Edukacijos metu vaikai susipažins su tradiciniais lietuviškais raštais ir jų simbolika, mokysis kiaušinių marginimo vašku technikos. Edukatorius paaiškins raštų reikšmę ir istoriją, pateiks pavyzdžius. Vaikai turės galimybę patys išbandyti marginimo techniką, kurdami savo unikalius raštus ir eksperimentuodami su spalvomis. Veiklos pabaigoje bus organizuojama mažoji paroda, kurioje vaikai galės pristatyti savo kūrinius ir pasidalinti įspūdžiais.

Siekiamas poveikis:
Edukacija ugdys vaikų kultūrinį sąmoningumą, kūrybiškumą, meninius gebėjimus, socialinius ir emocinius įgūdžius bei kritinį mąstymą. Vaikai mokysis bendradarbiauti, vertinti kultūrinį paveldą ir ugdytis kantrybę bei dėmesio koncentraciją.

Veiklos įgyvendintojai:
Edukaciją vykdys edukatoriai, turintys patirties kultūros ir meno edukacijų srityje, užtikrinantys aukštą veiklos kokybę ir vaikų saugumą.

Prisijunkite prie mūsų Velykinės edukacijos ir leiskite vaikams patirti kūrybinį džiaugsmą bei susipažinti su lietuvių kultūriniu paveldu!


„Giesmė apie Gediminą“ – tai Balio Sruogos poema, kurioje atgyja  legendos apie Vilniaus įkūrimą personažai: kunigaikštis Gediminas, geležinis vilkas, sapną aiškinantis žynys Lizdeika. Edukacinio užsiėmimo metu kviečiame susipažinti su B. Sruogos asmenybe, pamatyti unikalius rašytojo namus, kartu pasvarstyti apie literatūros-istorijos-meno ryšį.
Apžiūrėjus muziejaus erdves, mokiniai gauna ištraukas iš poemos ir skaito kūrinį vaidmenimis. Aptarus siužetą, bandome prisiminti pagrindinius personažus, atpažįstame figūrėles, simbolizuojančias kūrinio veikėjus. Pasiskirsčius vaidmenimis, prasideda šešėlių teatras. Į nedideles komandas susigrupavę mokiniai tampa aktoriais ir žiūrovais. Interpretuojant ir vaidinant atskiras scenas patiriamas kūrybinio eksperimentavimo, improvizacijos džiaugsmas. Atskiros scenos sukuria vientisą rišlų Vilniaus įkūrimo naratyvą. Taip B. Sruogos poema „Giesmė apie Gediminą“ atgyja, yra aktuali ir žaisminga.


Pirmieji krepšinio istorijos žingsniai arba, kaip mes ,,susirgome" krepšiniu

Edukacijos metu moksleiviai giliau pažins Lietuvos krepšinio kultūrą bus skatinami atrasti kultūrinį šio žaidimo unikalumą ir santykį su juo, ugdyti pilietiškumą ir tautiškumą. Veiklos metu dalyviai tobulins saviraiškos gebėjimus, savarankiškumo, pažinimo įgūdžius. Dalyvaudami interaktyviame ,,Proto bokšto“ žaidime bei kūrybinėje foto sesijoje ,,Aš ir mano krepšininkas“ dalyviai ne tik bus skatinami įvertinti savo jėgas ir priimti iššūkius, bet ir kūrybiškai, naujai pamatyti save (smagiai leisti laiką, improvizuoti ir t.t.).


Analizuok Vilniaus universiteto architektūrą

Patapkime tyrėjais ir tyrėjomis bei kartu išanalizuokime Vilniaus universiteto architektūrinį ansamblį! Vilniaus universiteto centriniai rūmai ne tik seniausias aukštojo mokslo centras Lietuvoje, tačiau vertingas bei saugomas architektūrinis objektas, formavęsis nuo XV a. iki XIX a. Tad kaip tokį puošnų, skirtingiems architektūriniams stiliams priskiriamą, didžiulį architektūrinį ansamblį galime suprasti ir ištyrinėti?

Būtent apie tai kalbame visos edukacijos metu, pildydami ir žymėdamiesi pastabas iliustruotose užduočių lapuose. Pateikiame skirtingus tyrinėjimo kampus kaip galime paprastai suvokti architektūrą, ir mus supančią aplinką. Užduočių metu įvardiname istorinį kontekstą, patalpų paskirtį, architektūrinius stilius ir jiems būdingus elementus. Vaikščiodami centriniuose rūmuose vertiname kaip jaučiamės aplinkoje, ieškome kaip garsas susijęs su architektūra, ir kodėl yra tokie svarbūs matematiniai skaičiavimai. Galiausiai, kaip tikri architektūros tyrinėtojai, pateikiame tyrimo rezultatus, sukurdami nedidelį tekstą apie universiteto architektūrą.


“Žaliasis koncertas” – tai muzikanto, multiinstrumentalisto ir edukatoriaus Remio Rančio vedama muzikinė edukacija jaunimui apie ekologiją, sveiką gyvenimo būdą bei žmogaus ryšio su gamta svarbą. Nors edukacijos tematika dažnai kalba apie negatyvų žmogaus poveikį gamtai, tačiau pats koncertas yra smagus, šmaikštus ir motyvuojantis veikti. Jame atlikėjas muzikuos bei pasakos „su meile apie dalykus, dėl kurių žaliuojame ir su ironija - apie dalykus, dėl kurių vystame“. Kitaip tariant, jūsų laukia gero gyvenimo receptas, išrašomas skirtingais instrumentais – gitarlele, kalimba, perkusija, fleitomis ir melodionu.
Pagrindinis koncerto kūrinys “Žalia" kalba apie mus supančią gamtos harmoniją ir grožį. Kiti koncerte skambantys autoriniai R. Rančio kūriniai yra apie darnos siekį kasdieninėje veikloje ir aplinkoje, apie neatsakingą medžių kirtimą, apie sveiką mitybą, apie judėjimo stoką šiandienos pasaulyje.
Edukacinio koncerto muzikiniai numeriai išsiskiria netradicinių instrumentų bei ritmų panaudojimu. Tam tikros kūrinių ritminės idėjos yra "pasiskolintos" iš P. Amerikos bei Afrikos muzikos tradicijų. Visi kūriniai atliekami gyvai arba naudojant "looper'į" (momentinio įrašymo technologija). Koncertas interaktyvus – daugelyje kūrinių auditorija atliks svarbų muzikinį vaidmenį pritardama balsais, ritmingais plojimais.
Remis Rančys – Lietuvos ir tarptautinėje muzikos scenoje puikiai žinomas muzikantas,  multiinstrumentalistas, džiazo kūrėjas bei edukatorius. Jis taip pat užsiima edukacine veikla – per daugiau nei penkerius metus Lietuvoje bei užsienyje R. Rančys surengė apie 200 muzikos edukacinių užsiėmimų vaikams ir suaugusiesiems.


Jūrų mazgai: menas ar amatas? (5-8 kl. mokiniams)

Moksleiviai, dalyvaudami užsiėmimuose, susipažins su mazgų atsiradimo istorija, mazgų rišimo tradicijomis, sužinos kiekvieno mazgo pritaikymo sritį ir išmoks paprastų ir sudėtingesnių mazgų rišimo technikos. Edukacijos praktinėje dalyje moksleiviams bus suteiktos galimybės patiems pasigaminti savo „jūreivišką“ suvenyrą - supinti apyrankę. Veiklą paruošė tolimojo plaukiojimo jūrų kapitonas Evaldas Zacharevičius ir mazgų pynimo entuziastė STEAM centro laborantė Olga Berežnova.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Amsterdamo mokyklos muziejus įsikūręs išskirtiniame 1928 m. statytame Amsterdamo mokyklos stiliaus pastate (architektas – Jokūbas Peras), vieninteliame tokiame Baltijos šalyse. Šiame prabangiame apartamente atkurti originalūs interjero elementai ir sukurta autentiška tarpukario Kauno gyventojo namų erdvė.
Ekskursijos metu dalyviai trumpam nusikelia į tarpukario Kauną, 1928-uosius; moksleiviai pažiūri į tarpukarį iš arti, nes muziejaus eksponatus galima liesti ir jais naudotis – sėdėti ant originalių baldų, pagroti fortepijonu, vartyti to meto periodinius leidinius.
Per pasakojimus skirtinguose apartamento kambariuose, kvapus, fone skambančią muziką mokiniai pažins Pirmosios Lietuvos Respublikos kultūros paveldą, tuo metu vyravusią atmosferą.
Bendrosios ugdymo programos istorijos pamokų turinys bus papildomas įdomiais faktais apie laikotarpį, realių žmonių istorijomis. Edukacija supažindins su architektūros bei dizaino pavyzdžiais, kurie yra įspūdingi ir aktualūs net šiandien.
Ekskursijos metu su mokiniais bus diskutuojama apie tarpukario visuomenės gyvenimo būdą, įpročius, madas, taip pat ir vyravusias socialines ypatybes, įvairovę. Amsterdamo mokyklos muziejaus pastatas kadaise priklausė Lietuvos žydams, verslininkams Mozei Posvianskiui ir Giršui Klišui. Pastato architektas Jokūbas Peras bei dauguma pastato gyventojų tarpukariu taip pat buvo litvakai, tarpukariu vienas iš namo savininkų buvo LGBTAQ+ bendruomenės narys.
Po ekskursijos moksleiviai galės Kauną, kaip laikinąją sostinę, savo vaizduotėje nupiešti daug tiksliau.
Amsterdamo mokyklos muziejaus įkūrėjai už savo darbą puoselėjant Lietuvos kultūros paveldą Lietuvos kultūros paveldo instituto apdovanoti „Paveldo DNR“.


Dramos ir objektų spektaklis vaikams „O Viešpatie, Vilnius!” (nuotolinė paslauga)

Rūsys – šauni vieta, bandantiems slapstytis nuo gyvenimo. Jame, Mažojoje „Lėlės“ teatro scenoje, ir susitinka pora kiek „kuokštelėjusių“ pelėnų bei virtualaus pasaulio valdovas – skaudžiai su mama susipykęs berniukas. Tai istorija apie tiesos paieškas ir būtinybę kalbėtis, apie tai, kad problemos tampa išsprendžiamos jas išsakius ir nuo jų nebėgant. O šalia vienatvės, šeimos, draugystės bei tarpusavio supratimo laukia dar viena pasakojimo linija – puikiausio pasaulyje miesto, Vilniaus! Pelėnų, pratūnojusių savąjį gyvenimą rūsyje, dėka susipažinsime su šio krašto legendomis ir pasakojimais bei susiremsime su tokiomis paslaptingomis Vilniaus būtybėmis kaip kad magų magas Tvardauskas ir Vilniaus Baziliskas...


Komunikacijos nuotykiai: nuo šifro iki Wi-fi

Klaipėdos apskrities Ievos Simonaitytės viešoji biblioteka

Ar kada nors norėjote keliauti laiku ir sužinoti, kaip žmonės bendravo praeityje? Prisijunkite prie mūsų edukacinės programos, tyrinėdami keliaukite per komunikacijos istorijos etapus. Šiais metais, minint NATO įkūrimo sukaktį, kviečiame sužinoti, kaip komunikacijos technologijos padėjo užtikrinti saugumą ir bendradarbiavimą tarp sąjungininkų.

Edukacijoje tyrinėsime komunikacijos technologijų raidos ekspoziciją, susipažinsime bei prisiliesime prie senovinių komunikacijos įrankių. Analizuosime, kaip žmonės bendravo ankstesniais laikais, kaip technologijos vystėsi, kas darė įtaką ir formavo šiuolaikinę komunikaciją. Išbandysime kūrybinius eksperimentus, tyrinėsime koduočių paslaptis bei sužinosime, kaip technologijos prisidėjo prie saugumo užtikrinimo.  Prognozuosime, – kokiomis  komunikacijos priemonėmis bendrausime ateityje ir, kaip virtualios tikrovės technologijos keis mūsų gyvenimus. Išsiaiškinsime, kaip šiuolaikinės technologijos ir tarptautiniai aljansai, tokie kaip NATO, saugo mūsų kasdienį gyvenimą.

Ši edukacija skatina kūrybiškumą, ugdo kritinį mąstymą ir kultūrinį supratimą, siekiama suteikti visapusiškas žinias apie komunikacijos priemonių vystymąsi, saugumą ir jų poveikį visuomenei.


Žiedinės ekonomikos skatinimas: tekstilės edukacijos

Tikslas - užauginti Zero Waste kartą
Uždaviniai - 1) ugdyti mokinių sąmoningumą per pažinimą ir kritinį mąstymą; 2) išlaisvinti mokinių kūrybiškumą naudojant antrines žaliavas; 3) ugdyti mokinio vidinį pasaulį dalinantis, patyrimu, emocijomis.
Organizacija yra Lietuvos socialinio verslo asociacijos narė. Mes vedame tekstilės ir socialinio verslo praktines edukacijas, skatiname žiedinę ekonomiką. Mūsų edukacijų metu galima pagilinti pasaulio pažinimo, chemijos, ekonomikos, matematikos, pilietiškumo žinias, susipažinti arba patobulinti darbinius įgūdžius (siuvimą, daigstymą, kirpimą, darbą su elektriniais įrenginiais...)