„EBRU edukacija kuriant bendrą, didelį paveikslą“

Viešoji įstaiga MENO TERAPIJOS IR SOCIALIZACIJOS INSTITUTAS VYTA

UNESCO kultūros paveldo saugoma tapyba ant vandens (ebru) – tai meno forma, nepaliekanti abejingų dėl nesunkiai gaunamo išskirtinio rezultato, greitai kintančio proceso, neįprasto spalvų ir formų žaismo bei netikėtumo. Piešimas atliekamas specialiame dideliame inde ant sutirštinto jūros dumbliais ir žolelėmis vandens. Dažų teptuku ištaškomas fonas, o specialiomis lazdelėmis formuojami patys įvairiausi ir spalvingiausi ornamentai. Kūrinį nuo vandens paviršiaus perkeliame ant specialaus popieriaus lapo. Piešimui naudojami visiškai natūralūs, tradiciniai tapybos ant vandens (EBRU) meno dažai, nekenksmingi žmogui ir aplinkai. Užsiėmimo pradžioje dalyvių laukia ebru meno pristatymas, kurio metu edukatorė papasakoja ebru atsiradimo istoriją, supažindina su priemonėmis, paaiškina ir praktiškai parodo kaip vyksta piešimas ant vandens. Tuomet mokiniai, prižiūrimi edukatorės, pradeda kurti bendrą paveikslą. Pabaigoje mokiniai skatinami reflektuoti įgytą patirtį, pasidalinti įspūdžiais. Sukurtas kūrinys lieka mokiniams atminimui. Čia kūrybos procesas gali toliau testis, jei mokiniai nuspręstų išdžiuvus piešiniui, jį sukarpyti ir pasigaminti skirtukus ar atvirukus.


Edukacija Zooparke „Skraidantys gyvūnai“

Pradedant kalbėti apie skraidančius gyvūnus, pirmiausia pagalvojame apie paukščius.
Tačiau ne tik jie gali skraidyti. Ar žinojai, jog didžiausia skraidančių gyvūnų klasė yra vabzdžiai, kuriems priskiriama apie 90 procentų visų pasaulyje gyvenančių gyvūnų rūšių?  Be šių dviejų gyvūnų grupių yra ir daugiau skraidančių ar sklandančių stuburinių gyvūnų - roplių, žinduolių, varliagyvių ar netgi žuvų. Tačiau pastarieji (išskyrus šikšnosparnius) yra gana prasti lakūnai ir negali lygintis su paukščiais ar vabzdžiais, kurių sugebėjimas skraidyti yra praktiškai tobulas. Visgi ne visi paukščiai ir ne visi vabzdžiai gali skraidyti: dalis jų evoliucijos eigoje prarado šį gebėjimą dėl pasikeitusio gyvenimo būdo ir aplinkos sąlygų. Atvykite į zoologijos sodą ir sužinokite visas paslaptis apie skraidančius gyvūnus!

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Sojų vaško žvakių liejimas „Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis"

Aromatinių sojų vaško žvakių gamybos edukacija „Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis".
Vykdomos edukacijos trukmė 80 min. Edukacija vykdoma 5-8 klasės mokiniams.
Edukacijos metu žvakių gamybai naudojamos tik natūralios medžiagos ir priemonės: sertifikuoti sojų vaškas ir natūralūs eteriniai aliejai, medvilnės dagtis. Žvakes liejame daugkartinio naudojimo 50 ml. aliumininiuose, tinkančiuose sąlyčiui su maistu, indeliuose.
Edukacijos metu:
a) dalyviai skaidrių bei video pagalba detaliai yra supažindinami su žvakių gamybos taisyklėmis, aromatinių žvakių ingridientais bei detaliu jų aprašymu, saugiu žvakių laikymu bei deginimu;
b) po supažindinimo vyksta sojų vaško testavimas ir lyginimas su parafininėmis žvakėmis;
c) supažindinimas su eteriniais aliejais jutiminiu būdu (uodžiant);
d) žvakės kūrimo procesas: kol kaitinamas ir lydomas sojų vaškas, kiekvienas edukacijos dalyvis gamina savo žvakių širdį, iš siūlomų eterinių aliejų susikuria savo žvakės aromatą; lydomui vaškui pasiekus reikiamą liejimo temperatūrą, sumaišo visus žvakės ingridientus bei galiausiai kiekvienas pats išlieja savo unikalią sojų vaško aromatinę žvakę.
e) išliejus žvakes bei laukiant kol jos sustings, mokinys apipavidalina savo pasigamintos žvakės pakuotę.
f) likusį edukacijos laiką skiriame pokalbiams, pasisakymams, mokinių klausimams, pastebėjimams, diskusijoms.

Organizatoriaus pastaba.
Kviečiame susisiekti +370 670 96679 arba info@sestasispojutis.lt ir susitarti dėl Jums ir mums patogaus renginio laiko (sukursime individualų renginį kalendoriuje Jūsų mokinių grupei).

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinio užsiėmimo metu nagrinėsime, kaip senovėje, kuomet elektros dar nebuvo, žmonės skaičiavo laiką. Vaikai turės galimybę gyvai pamatyti, paliesti ir užuosti senovės laiko skaičiavimo prietaisus, sudėlioti juos chronologine seka. Mokysimės pasigaminti veikiantį saulės laikrodį. O edukacijos apibendrinančiąją dalį vainikuos nuotaikingas komandinis žaidimas.
Edukacinio užsiėmimo tikslas yra supažindinti mokinius su senoviniais laikrodžiais, jų svarba, kodėl žmonės pradėjo skaičiuoti laiką ir kaip jį skaičiavo. Išryškinti kiekvieno senovinio laikrodžio kultūrinį kontekstą. Uždaviniai: 1. pristatyti senovinius laikrodžius, jų pavadinimus ir kilmės istoriją; 2. kartu su mokiniais naudojant interaktyvias priemones analizuoti senovinių laikrodžių svarbiausias dalis, veikimo principą ir įgalinti mokinius naudotis senoviniais laikrodžiais; 3. atliekant aktyvias užduotis pasigaminti saulės laikrodį, kuris taptų pagalbinė priemonė orientuojantis laike; 4. lavinti mokinių kompetencijas: kūrybiškumą, kritinį mąstymą.


Automuziejus Vilnius – Aš kuriu muziejų 3-4 kl.

Automuziejus Vilnius kviečia į kultūrinę istorinę patirtį kuriant savo įsivaizduojamą muziejų.
Edukacijos tikslas - didinti moksleivių kultūrinį sąmoningumą.
Edukacijos pagrindiniai uždaviniai:
- supažindinti su realaus muziejaus kūrimo procesu;
- supažindinti su eksponatų reikšme technikos istorijai ir kultūrai;
- atverti muziejaus erdvę nevaržomai kurti įgyvendinant savo kuriamą projektą edukacijos metu.
Pusė edukacijos laiko skirsime muziejaus pažinimui, o kitą dalį reflektuosime, kursime, statysime, piešime ir pristatysime savo kurtus įsivaizduojamus muziejus. Taigi, pasitelkus turimas žinias ir naujai gautą informaciją gilinsime savo kompetencijas, ugdysime savo vertybes ir savimonę, turėsime galimybę kurti nevaržomai muziejaus erdvėse.
Moksleivis gaus kokybiškų istorinių, kultūrinių bei kūrybinių patirčių.


Mokiniai nebežino savo prosenelių, kartais – net senelių vardų? Kyla sunkumų suvokiant save ne tik kaip individą, bet ir šeimos, giminės, tautos dalį? Sudėtinga paaiškinti, kuo tokia svarbi krašto, tautos istorija ir kultūrinis paveldas?

Edukacijos „Mano šaknys“ metu nersime į kelionę po genealogijos, giminės ir krašto istorijos tyrinėjimo bei tautinio, etninio, kultūrinio paveldo pasaulį.
Mokiniai užsiėmimo metu:
- Turės galimybę susipažinti su giminės medžio sudarymo pagrindais, giminės istorijos tyrinėjimo metodais ir ištekliais;
- Kūrybinių veiklų, žaidimų ir diskusijų metu išbandys idėjų generavimo, problemų sprendimo metodus, juos pritaikys analizuodami genealogijos ir kultūrinio paveldo išsaugojimo temas;
- Atlikdami įvairias užduotis praktiškai patirs savo giminės ir krašto istorijos bei kultūrinio paveldo pažinimo svarbą;
- Susies savo, šeimos, giminės kultūrines patirtis su literatūros, istorijos, muzikos, dailės pamokų metų įgytomis žiniomis – juk tai, kas artima ir asmeniška, tampa žymiai lengviau įsisavinama;
- Įgis visus reikalingus pagrindus savarankiškam giminės istorijos, kultūrinio paveldo tyrinėjimui ir giminės medžio sudarymui;
- Turės galimybę užduoti klausimus ir naudodamiesi šiuolaikinėmis technologijomis rasti pirmuosius savo giminės istorijos šaltinius;
- Įdomiai, turiningai ir smagiai praleis laiką bei įgis naujų naudingų žinių ir įgūdžių!

Užsiėmimus veda genealogijos, giminės ir krašto istorijos tyrinėtoja, neformalaus švietimo specialistė Evelina Viktorija Žemeikytė.

Daugiau informacijos rasite www.stipriosšaknys.lt

Prieš rezervuodami laiką būtinai susisiekite telefonu +37068604519.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Paauglystė yra permainų metas. Daug pokyčių, jausmų ir klausimų, apie kuriuos nedrąsu kalbėtis. Labai svarbu suprasti, kokie pokyčiai vyksta ir neišsigąsti vykstančių permainų. Drąsiai priimsime pokyčius tada, kai turėsime pakankamai žinių. Ši edukacija - tai gidas, kuris žaismingai ir įdomiai pasakoja apie lytinio brendimo pradžią. Aptarsime, kaip keičiasi jaunuolio kūnas ir kokie vyksta su tuo susiję biologiniai procesai. Skirsime dėmesį tarpasmeninio empatiško santykio kūrimui.

Edukacijos tikslas – socialiai atsakingas ir sėkmingai funkcionuojantis tarpasmeniniuose santykiuose jaunuolis, gebantis greitai reaguoti į besikeičiančią situaciją ir kūrybiškai spręsti iškilusius sunkumus.

Edukacijos uždaviniai:
*Lavinti kūrybiškumą;
*Ugdyti kritinį mąstymą;
*Mokyti reikšti savo nuomonę ir išklausyti kitą;
*Mokyti suprasti savo psichologinę būseną ir ją valdyti;
*Supažindinti su fiziniais ir psichologiniais pokyčiais paauglystės laikotarpyje;
*Akcentuoti asmens higienos svarbą;
*Ugdyti pagarbą savo ir kito asmens atžvilgiu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


"Rastas akmenukas - raktas į laiko mašiną"

Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Daug kartų rankose esame laikę akmenukus. Ar kada pastebėjote, kad tarp jų buvo akmenukai su keistu raštu, ornamentu, keistais įspaudais. Juk tai fosilijos, kurios parodo, kokie gyvūnai Žemės planetoje gyveno prieš daug daug tūkstančių metų. Radus tokį akmenuką juk kyla nenumaldomas noras atpažinti, kokio gyvūno čia būta. Edukacinio užsiėmimo metu, pateikiant vaizdinę ir gamtinę medžiagą, supažindinama su Žemės planetos gyvūnų atsiradimo istorija, palentologijos mokslu, tyrinėjimais. Skatinamos dalyvių diskusijos apie fosilijas, jų atsiradimą, ką sužinome iš jų. Praktinė veikla – „Fosilijų tyrinėtojai“ – smėlio dėžėse ieškoma paslėptų fosilijų, o suradus, naudojant fosilijų katalogus, bandoma fosilijas apibūdinti ir įvardinti, kokie gyvūnai paliko atspaudus uolienose. Edukacinio užsiėmimo temos apibendrinimas – lankstinukų „Rastas akmenukas – raktas į laiko mašiną“ peržiūra ir aptarimas. Lankstinukai – dovana užsiėmimo dalyviams.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Automuziejus Vilnius – Aš kuriu muziejų 9-10 kl.


Edukacinė programa ,,Lėlė - raktas į vaiko širdį"

Rokiškio rajono savivaldybės Juozo Keliuočio viešoji biblioteka

Dalyviams multimedijos pagalba pristatoma bibliotekos lėlių teatro ,,Padaužiukai“ istorija, sukurtos lėlės, jų valdymo technika, gamyba. ,,Pasakų namelyje“, stovuose eksponuojamos pasakų knygos, teatrinės lėlės. Edukatorė pelėdikė Bronikė kūrybiškai ir žaismingai pristato, demonstruoja ir komentuoja. Vaikai turi galimybę pasirinkti personažą, paimti lėlę į rankas, su ja susipažinti iš arčiau, pavaidinti. Po pristatymo, su teatrinėmis lėlėmis sekama pasaka - žaidimas ,,Ropė“. Praktinėje - kūrybinėje veikloje, priklausomai nuo dalyvių amžiaus, gaminamos skirtingų tipų ir sudėtingumo lėlės: 1- 2 klasių mokiniai kuria lazdelines lėles iš popieriaus; 3 - 6 klasių mokiniai - pirštukines lėles iš dirbtinio veltinio (filco). Sukurtas lėles - knygos personažus, dalyviai parsineša į namus.


ATRASK!!!.. IŠREIKŠK!!!... SUKURK!!!... ATRASK savyje odos gaminių dizainerio talentą! IŠREIKŠK save ir SUKURK odinę apyrankę!

Ar norite pabūti kūrėju ir pasigaminti savo išskirtinę odinę apyrankę taip atskleidžiant savo "vidinį aš"? O gal norite pabandyti iškalti savo inicialus odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė bei spaudė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet laukiame Jūsų kvietimo ir galėsite bent trumpam turėti odininkės dirbtuves savo mokykloje ar kitoje vietoje. Čia ne tik kursite, įsivaizduosite, susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir iš arčiau pažvelgsite į dizainerių gaminamus gaminius, galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos apyranke! Laukiame Jūsų ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!
Su šypsena, Viltė :)

Paslaugos tikslas. Išbandyti save odinių gaminių dizainerio "drabužyje", atskleidžiant savo "vidinį aš". Uždaviniai. Suvokti odininkų gaminamų kūrinių įvairovę, praplečiant akiratį. Susipažinti su garsių dizainerių gaminiais iš odos ir pabandyti būti kritiku / vertintoju. Sužinoti odų rūšis, kokybiškos odos savybes bei odininko darbo įrankius. Išbandyti odininko amatą ir save kūrėjo vaidmenyje, pasigaminant rankų darbo apyrankę tokiu stiliumi, koks atskleidžia edukacijos dalyvio "vidinį aš". Pagerinti edukacijos dalyvių socialinius įgūdžius, suteikti teigiamų emocijų ir parodyti galimybę mokytis inovatyviais metodais.

Numatomas poveikis.
Per pasigamintą gaminį atskleista saviraiška, vidinis pasaulis. Praplėstas supratimas apie kultūrinės raiškos ir komunikavimo formas, suprasta, kad komunikuoti galima ne tik verbaliai, ar raštiu, bet ir per kūrybą. Po edukacijos dalyvis bus išbandęs save kaip kūrėją "odos dizainerio rogėse" bei kaip vartotojas ir vertintojas kitų dizainerių darbus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Pėsčiųjų žygis su kerzais po  buvusią raketinio kuro bazę

Intriguojantis patyriminis pėsčiųjų žygis po buvusį zenitinės raketinės brigados techninį divizioną Pagėgiuose. Patyriminio žygio metu aplankysite nuo pašalinių akių tuomet itin saugotą ir įslaptintą teritoriją: apžiūrėsite slėptuves bei kitus senus buvusio sovietų karinio objekto pastatus, išgirsite intriguojančias istorijas bei ten dirbusių liudininkų pasakojimus… Sužinosite apie tokių objektų padarinius žmogui, gamtai ir gyvūnijai. Bus atskleista, kodėl visa tai, kas vyko šiose teritorijose, buvo taip slepiama... Ekskursijos metu užuosite, paliesite, paragausite.. Įspūdį sustiprins pasitelktos įvairios priemonės (signaliniai dūmai ir pan.). Po šios ekskursijos-žygio metu jaunuoliai galės geriau suvokti koks buvo tas sovietinis laikotarpis, kaip šis laikotarpis palietė mūsų šalį, kokius padarinius paliko. Bus kalbama apie istorinius faktus, pristatomos divizione saugotos cheminės medžiagos bei jų poveikis aplinkai, Pristatomi tikri liudininkų prisiminimai. Ši patyriminė ekskursija sukels dviprasmiškus jausmus, suteiks informacijos, atvers akis, o galbūt net šokiruos...
Po žygio organizuojama refleksija - kilusių jausmų, emocijų aptarimas, diskusija apie ekologiją ir sveiką gyvenseną bei būdus tai pasiekti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Aš myliu mamą, tėtį, sesę, brolį. Aš myliu ištikimą šuniuką. Mylėčiau ir ežiuką, tik jo negaliu paglostyti. Mylėčiau ir vilkiuką, tik jo dar nesu matęs. Mylėčiau paukštuką, tik jo negaliu sugauti. Edukacinio užsiėmimo tikslas – dalyvius paskatinti mylėti laukinius gyvūnus, kai jiems netrikdoma ramybė: nelaikant jų namuose ar narvuose, jų negaudant gamtoje, ar jų iš vis net nematant. Dalyviai supažindinami su Lietuvos ir pasaulio gyvūnais ir paaiškinama, kur, kada ir kaip jie jaučiasi geriausiai. Dalyviai diskutuos, pateis savo nuomonę ir suvoks, kad mes tikrai mylime gyvūnus, kai jie gyvena laukinėje gamtoje. Įgytas žinias pritaikys praktiškai: žaidžiant-dėliojant dėlionę, kuriant meninį darbelį – iš paruoštų spalvotų, įvairių dydžių širdelių susiklijuos gyvūnėlį: pelėdą, ežį, žuvį, tigrą, laumžirgį ir boružę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Amatininkė paruošia specialią šakočio kepimo įrangą. Pasakoja kaip paruošiama tešla. Ant įkaitusio volo dalyviai pila paruoštą tešlą. Iškepus šakočiui, kepėja nuima šakotį nuo kepimo formos ir pateikia į stalą ragavimui. Kepimo metu amatininkė pasakoja apie šakočio kepimą kaime, kaip šakotį kepdavo specialiai įrengtame lauko židinyje, pakūrentame beržinėmis malkomis, taip pat apie šakočio atsiradimo Lietuvoje istoriją, kokiomis progomis jis būdavo kepamas Lietuvos kaime.


Pasakojimo edukacija „Dvylika brolių, juodvarniais lakstančių“

Tikslas - sudominti vaikus lietuvių liaudies pasakomis taikant pasakojimo meno ir aktyviuosius ugdymo metodus.
Uždaviniai:
1. Netradicinėje erdvėje įtaigiai ir įdomiai papasakoti istoriją  ,,Dvylika brolių, juodvarniais lakstančių“.
2. Skatinti vaikų vaizduotę, klausytis ir vertinti istoriją;
3. Įtraukti dalyvius į aktyvų istorijos pasakojimą, plėtoti jų sakytinę kalbą, kritinį mąstymą, lavinti vaizduotę, ugdyti kūrybiškumą ir norą sužinoti.
Edukaciją veda personažas - pasakotoja. Dalyviai netradicinėje erdvėje - miesto parke arba bibliotekos kieme - medituoja, įsiklauso į aplinką, save, apkabina medį, pasijunta gamtos dalimi. Mintyse nukeliauja į pasaką, į karalystę... Pasakotojai atidarius medinę skrynelę dekoruotą tautine ornamentika, dalyviai išgirsta istoriją apie vieno karaliaus šeimą, dvylika juodvarniais paverstų jo sūnų ir jų sesers pasiaukojantį pasiryžimą surasti savo brolius. Pasakojimo metu dalyviai aktyviai įtraukiami į įtaigų pasakojimą su įdomiais, net paslaptingais faktais, netikėtomis intrigomis, smagiais lietuvių liaudies žaidimais ir edukacinių priemonių rinkiniu.
Edukacijos metu dalyviai įgys suvokimą, kas yra lietuvių liaudies pasakos ir žaidimai, pasakose deklaruojamos vertybės, ugdys kūrybiškumą, emocinį intelektą, lavins bendravimo ir komandinio darbo įgūdžius. Pasitelkdami savo vaizduotę ir lavindami empatiją, kritinį mąstymą, programos dalyviai analizuos pasaką, veikėjų charakterius. Visa tai papildys pasakojimo meno ir aktyvaus ugdymo metodų įvairovę bei paskatins dalyvių kūrybišką ir šiuolaikišką požiūrį į veiklas etninės kultūros srityje.
Edukacijos pabaigoje vyks refleksija, bus užduodami klausimai, visi edukacijos dalyviai galės išsakyti savo nuomonę ir pastebėjimus.


Tikslas - suteikti žinių apie žemėlapių įvairovę, sudaryti galimybes lengvam ir smagiam žemėlapių tyrinėjimui (nejaučiant įtampos, baimės nežinoti)  bei įkvėpti domėtis kiek įmanoma didensiu spektru įvairiausių temų, tampant žingeidžiais bei atvirais pasauliui.
Uždaviniai:
- skatinti pasaulio ir žemėlapių pažinimą per žaismingumą;
- parodyti ir aptarti kiek įmanoma daugiau skirtingų tipų, skirtingas temas atspindinčių žemėlapių (istorinių, kultūrinių, socialinių, ekonominių, meninių, aplinkosauginių);
- perteikti gebėjimą interpretuoti žemėlapius;
- ugdyti supratimą kaip geografiniai duomenys siejasi tarpusavy arba su visiškai kitų temų duomenimis;
- taikyti geografines žinias ir duomenis, siekiant išspręsti praktines užduotis;

Edukacija vedama susėdus ant žemės ratu. Edukacija pradedama diskusija apie žemėlapius, kam jie reikalingi, kokie būna, kam jie naudojami ir kam juos naudoja moksleiviai. Vėliau per pasakojimą istorijų susijusių su žemėlapais ir diskusiją atvertinėjami įvairūs (politiniai, specialieji, teminiai, istoriniai, socialiniai, kultūriniai, ekonominiai, topografiniai-inžineriniai ir kt.) žemėlapiai, atlikinėjamos įvairios kūrybinės, analitinės ir meninės užduotys bendrai ir grupelėse. Žaidžiami žaidimai su žemėlapiais.  Edukacijos pabaigoje reflektuojame.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Ar žinote, koks gyvūnas, kokius namus įsiruošia: ar visi paukščiai suka lizdus, kur žiemoja varlės, kas surenčia trobelę, o briedis ar įsiruošia namą? Kas gyvena pievoje, prie vandens telkinio, vandenyje ir žmogaus kaimynystėje? Visi Žemės planetos gyventojai – žmonės, žvėrys, paukščiai, ropliai, vabalai, žuvys ar vos plika akimi įžiūrimi padarėliai – turi namus. Tik mes, nematydami gyvūnų, gamtoje jų neatpažįstame. Suręsta trobelė, įruošta irštva ar iškaltas uoksas – tai kokių gyvūnų saugūs namai? Dalyvaujantys edukaciniame užsiėmime, išklauso edukatoriaus pasakojimo, apžiūri natūralius, iš gamtos parneštus, ir sukurtus gyvūnų namus, o savo įgytas žinias pritaiko žaisdami-dėliodami dėlionę. Dėlionę dėlioja nedidelės vaikų grupelės (1–4 vaikai), tad užsiėmime dalyvaujant didesnei vaikų grupei, jie išskirstomi į grupeles. Dalyviai įvertina įgytas žinias ir padovanotose knygelėse, kurių puslapiuose pavaizduoti gyvūnų namai, nuo lipdukų lapo į knygelės puslapius sukelia gyvūnus – namučių gamtoje gyventojus.


Edukacinė ekskursija Mažojoje Lietuvoje "Gyvenimas etninių regionų ir valstybių paribyje"

Unikalus  Klaipėdos rajono kultūrinis reiškinys – per jį daugiau nei 500 metų ėjusi siena ir dėl to praminta stabiliausia Europoje.  Šis fenomenalus reiškinys suformavo savitą kultūrinį, religinį, ekonominį, politinį, socialinį gyvenimą. Palei kuršių ir žemaičių, Mažosios ir Didžiosios Lietuvos ribą gyvenusių bendruomenių gyvenimas visiškai skyrėsi nuo atokiau gyvenusių.
Ar žinojote, kad nominuojamas kaip vienas gražiausių Lietuvos piliakalnių yra būtent prie Gargždų?  Klaipėdos rajonas yra keturių vandenų kraštas – tai žuvys, žvejyba ir laivai yra neatsiejama viso krašto gyvenimo dalimi. Todėl nenuostabu, kad ant ledo žvejodami vyrukai repuoja „stintą pūkį“.
Čia po vienu istorijos stogu sutelpa prūsai, lietuviai, vokiečiai, žydai, kuršiai, žemaičiai, net prancūzai ir kitos etninės bendruomenės. Rajone gyvenusieji paliko savitą žymą visos Lietuvos kultūroje.
Edukacinę ekskursiją lydės legendos ir pasakojimai, kurie sužadins moksleivių vaizduotę ir padės pajusti to laikmečio rajono ir žmonių gyvenimą. Moksleiviams pateiktas žinias bandysime įtvirtinti žaidimų bei kūrybiškų užduočių metu. Bus paruoštos 3 kortelės su aplikacija ir klausimais. Pirmoje pavaizduotas pastatas ir klausimas „kokį matytą objektą pasiūlytum aplankyti?“, antroje – gotišku šriftu parašyta raidė ir klausimas „kokią girdėtą istoriją norėtum papasakoti?“, trečioje – kulinarinis produktas ir klausimas „kokį maisto produktą/gėrimą pasiūlytum paragauti?“. Įvykdžius visas užduotis, mokiniams bus įteiktas Klaipėdos rajono ambasadoriaus pažymėjimas. Edukacijos pabaigoje visiems dalyviams bus įteikti Klaipėdos rajono ambasadoriaus pažymėjimai.


Kviečiame mokinių grupes į kultūros edukacijos užsiėmimą „Porceliano grožis“ kartu pažinti keramikos kūrinius iš Lietuvos dailės muziejaus rinkinių ir dalyvauti kūrybinėje veikloje. Porcelianas – „baltasis auksas“ atrastas Kinijoje 6 a.po.Kr., už kurio gamybos paslapčių išdavimą senovėje grėsė mirties bausmė. Į Europą buvo atvežtas XIII a. žymaus keliautojo Marco Polo. Keliautojas europiečiams pristatė mažą kinišką vazą ir pavadino ją „porcella“ – kriaukle. Iki 1708 m. senajame žemyne niekam nepavyko sukurti porceliano gamybos būdo. Ir štai vokiečių alchemikui Johanui Friedrichui Bötgeriui atradus kaolino medžiagą, buvo sukurtas porcelianas, savo verte prilygstantis kiniškam. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsime su spalvingais porceliano kūriniais, dekoruosime „baltojo aukso“ lėkštutes. Ekskursijos metu apžiūrimi eksponatai, analizuojamas stilius, minimos glazūrų rūšys, dekorų įvairovė, istoriniai laikotarpiai.  Įvertinama tai, kad edukacija skirta įvairaus amžiaus vaikams, todėl gidai pasakojimą vienaip pateikia pirmokui, kitaip šeštokui ar dvyliktokui. Ekskursijos metu remiamasi istorinio pasakojimo metodu, iliustruojama gyvais pavyzdžiais parodoje. Antroji edukacijos dalis yra praktinis dailės ir dizaino užsiėmimas, kurio metu dalyviai, su edukatoriaus pagalba, ant mažos porcelianinės lėkštutės sukuria dekoratyvų spalvotą piešinį. Dalyviams pasiūloma sukurti eskizus pagal pasirinktas temas, kurios su vaikais  aptariamos pagal jų amžiaus grupės supratimo lygmenį. IŠ dviejų savo eskizų, dalyvis išsirenka geriausią ir pakartoja ant lėkštutės su specialiais, tik porcelianui skirtais, spalvotais žymekliais. Dekoravimas užsibaigia lėkštutės kaitinimu, karštis užfiksuoja dažus. Seka refleksija: grupė išdėlioja lėkštutes ant balto lapo, įvyksta mini peržiūra ir foto sesija. Pabaigoje, dalyviams parodoma, kaip susipakuoti lėkštutę į eskizą, kūrinys atiduodamas autoriui. "Porceliano grožis" populiariausias edukacinis užsiėmimas TDDM.


Varpus seniausiai ir plačiausiai naudoja krikščionių Bažnyčios. Jie kabinami bažnyčių ir kituose bokštuose, varpinėse, kapinių koplyčiose. Naudojami įspėti apie pavojų, pranešti apie mirtį, laidotuves, kitus svarbius įvykius, kviesti į religines apeigas.  Mokslas apie varpus vadinamas kampanologija, varpų tyrėjai – kampanologais.
Nuo XVI a. varpai buvo liejami Vilniuje, Varniuose, Kaune, Nesvyžiuje. Daugelio Lietuvos bažnyčių varpinėse kabantys varpai vertingi istorijos, dailės ir raštijos paminklai. Daugiausia varpų nutilo ir dingo iš Lietuvos XX a. pradžioje –  Pirmojo pasaulinio karo metu. 1915 m. išvežta apie 90 proc. Lietuvos bažnyčiose turėtų varpų.
O kodėl ir kada varpai skamba Anykščių Šv. Mato bažnyčios varpinėje? Kviečiame tai sužinoti apsilankius bažnyčioje ir varpinėje! Pasakojimą pradėsime nuo detektyvinės vieno sudužusio varpo istorijos, kuri padės išsiaiškinti kam, kur ir kada buvo nuliedintas šis varpas? Kada ir kodėl jis sudužo? Patys drąsiausi galės kopti į varpinės viršų 186 laiptelius ir apžiūrėti miestą iš 33 m. aukščio! Čia išsiaiškinsime ar varpinėje yra varpų? Ar jie turi vardus? Iš ko jie nulieti.
Per konkrečių varpų istorijų pasakojimus moksleiviai lengviau supras Anykščių miestelio ir šalies istoriją, o jų įkvėpti patys tamps tyrinėtojais.
Veiksmas vyks tarsi detektyve. Dalyviai bus įtraukti į  atsakymų paieškas, jiems bus smalsu išsiaiškinti kaip viskas vyko ir kodėl.
Kūrybinė užduotis - sukurti savo įrašą ant varpo eskizo. Moksleiviai turės užkoduoti informaciją, kurioje bus žinutė transliuojama ateities kartoms.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Automuziejus Vilnius – Aš kuriu muziejų 5-6 kl.


Užsiėmimo metu bandysime įminti kalendoriaus atsiradimo ir pasikeitimo priežastis. Nukeliausime į senovės laikus ir aiškinsimės, kokiais kalendoriais mūsų protėviai skaičiavo dienas, savaites, metus. Apžiūrėsime primityvių kalendorių modelius ir visi kartu išsiaiškinsime jų veikimo principą. Antroje užsiėmimo dalyje kiekvienas pasigaminsime kalendorių.

Tikslas – supažindinti su pirmaisiais laiko skaičiavimo prietaisais – kalendoriais bei  išanalizavus jų sandarą ir veikimo principą, pasigaminti veikiantį savo kalendorių.

Uždaviniai:
1. Skatinant pažinimo džiaugsmą, supažindinti su pirmaisiais laiko skaičiavimo prietaisais, jų istorija.
2. Atskleisti žmogaus gyvenimo tempo kaitą.
3. Pasigaminti veikiantį kalendorių.
4. Pasitelkiant interaktyvias metodines priemones skatinti pažinimo procesą, lavinti kritinį mąstymą, komandinį darbą, lyderystę ir kūrybiškumą.


Praverkime duris į stebuklingą spalvų pasaulį, kur gyvena trys spalvos: Geltona, Raudona ir Mėlyna. Edukacija pagal knygą „Spalvų namelis“ išlaisvins vaikų vaizduotę, žadins vaikų susidomėjimą knygomis, supažindins su pirminėmis ir išvestinėmis spalvomis. Sekdami savo smalsumą vaikai sužinos, kas atsitinka, kai spalvos susidraugauja. Mokysimės neužsisklęsti savo kambarėliuose ir būti atviri mus supančiam pasauliui. O pravėrę paslaptingas dureles išvysime spalvotus stebuklus! Patys maišysime spalvas, užduosime klausimus, bendrausime, kursime, smalsausime, daug šypsosimės ir dar daugiau stengsimės. Juk norime, kad mūsų pagaminti ir išdekoruoti „stebuklingi rakteliai“, sukurti knygos personažai ar naujas knygos viršelis būtų tikrai ypatingi (konkrečios veiklos parenkamos pagal vaikų amžių).
Taip pat, su vaikais kalbėsime apie tai, kokį vaidmenį atlieka knygos autorius ir knygos iliustratorius, kaip gimsta knyga bei koks yra iliustracijų kūrimo procesas.
Išlaisvinkime savo kūrybiškumą drauge!

Edukaciją veda knygos „Spalvų namelis“ autorė bei knygos „Tapukas ir emocijų kuprinė“ iliustratorė Renata Bee.
Trukmė 60 min.


Vienai valandai kultūros centro scena atsiveria tik Jums – kur leidžiasi ir kyla scenos užuolaidos, kur ir kaip rodomi filmai, o kur dar vaizdo projekcijų žaismas, pusšimtis šviestuvų ir skambanti muzika. Apie moderniausias scenos technologijas pasakoja ir jas demonstruoja scenos įrenginių inžinierius, garso ir šviesų operatoriai.
Keliaudami po Šilutės kultūros ir pramogų centro užkulisių erdves vaikai susipažins su techninio ir kūrybinio darbo specifika, išbandys  įvairius scenos įrenginius – garso, šviesos pultus, kino techniką, scenografijos įrangą.
Pasitelkiant įvairius žaidybinius elementus mokiniai taps „užkulsių herojais“ - ugdys praktinio veikimo gebėjimus, bandys įvaldyti skaitmenines technologijas, kurs skaitmeninį turinį ir išmoks atsakingai juo naudotis. Edukacijos metu mokiniai generuos idėjas, įvertins skirtingus požiūrius įvairiais aspektais ir atras konkretų situacijos sprendimą. Užsiėmimo pabaigoje vyks refleksiją ir įgytų žinių aptarimas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Zinas – tai nedidelio tiražo nepriklausomas originalių ar pernaudotų tekstų ir vaizdų kūrinys, paprastai atkuriamas naudojant kopijavimo aparatą. Šiose edukacinėse dirbtuvėse, skirtose gimnazijos klasėms, dalyvės ir dalyviai susipažins su zinų istorija ir evoliucija – nuo pirmųjų zinų atsiradimo iki šiuolaikinių kūrinių, tapusių svarbia alternatyvios kultūros dalimi. Sužinosime, kaip zinai buvo ir yra naudojami kaip saviraiškos, socialinės kritikos ir bendruomenės formavimo priemonė. Mokysimės naudoti įvairius meninius įrankius– rašymą, fotografijas, koliažą bei piešimą. Mažose grupelėse arba norit ir po vieną sukursime savo unikalų ziną, atspindintį autorės ar autorių asmenybes, idėjas ir kūrybinį stilių.
Užsiėmimas vyks Lietuvos nacionalinės Martyno Mažvydo bibliotekos kūrybinėse dirbtuvėse PATS SAU, kuriose gausu įvairiausių medžiagų ir įrankių kūrybinių polėkių įgyvendinimui. Taigi vizitas į edukaciją kartu bus ir galimybė praplėsti suvokimą ir žinias, kaip funkcionuoja ir kokias paslaugas teikia biblioteka.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Dirbtuvių metu yra kuriama erdvė, kurioje galima kartu pajausti ir lavinti aktoriaus instrumentus: balsą ir kūną, vaizduotę ir emocijas, intuiciją ir gebėjimą improvizuoti. Užduočių pagalba mokomasi pažinti save, lavinti dėmesį bei kūrybiškumą - dalykus, kurie teikia didelį džiaugsmą teatre ir kartu gali būti naudingi kasdieniniame gyvenime. Vykdydami improvizacines užduotis grupėmis ir individualiai atliekant vaizduotės ir atminties pratimus dalyviai įgis improvizacinius pagrindus ir augins pasitikėjimą savimi.


Kaip mato robotai: ultragarsas (9-12 kl. mokiniams)

Edukacijos tikslas yra suteikti vaikams teorinių ir praktinių žinių apie robotiką ir ultragarso jutiklių veikimą, mokyti juos programuoti robotus mBot2, kad šie galėtų savarankiškai važiuoti ir vengti kliūčių.

Uždaviniai:
1.	Supažindinti vaikus su pagrindiniais robotikos ir ultragarso jutiklių veikimo principais.
2.	Išmokyti vaikus naudotis mBot2 robotais ir jų programavimo aplinka.
Padėti vaikams sukurti programas, kurios leis robotams aptikti kliūtis ir jų vengti.

Ši edukacija yra skirta pažinimui, skatinant mokinių domėjimąsi skirtingais reiškiniais ir aplinkomis. Tuo pačiu didinamas mokinių sąmoningumas, plečiamas supratimas apie galimas raiškos ir komunikavimo formas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Programos tikslas - stebint, tyrinėjant ir eksperimentuojant su spalvomis, aiškinantis iš ko susideda atspalviai ugdyti mokinių mokėjimo mokytis, kritinio mąstymo, kūrybiškumo, problemų sprendimo,bendradarbiavimo bei pažintinius gebėjimus. Programos uždaviniai:
-Gebėti tyrinėti, daryti išvadas ir mokytis per patyrimą.
 -Gebėti ieškotiproblemų sprendimo variantų, kurie padėtų įveikti kilusius iššūkius.
-Gebėti bendrauti ir bendradarbiauti su bendraklasiais.


Virtualios realybės ir dirbtinio intelekto edukacija ,"Vandenynas"

Virtualios realybės ir dirbtinio intelekto edukacija "Vandenynas"

Aprašymas:
Siūlome unikalų vandenyno tematikos edukacinį renginį, kuris jungia pažintį su virtualia realybe bei dirbtiniu intelektu, garantuojant neišdildomus įspūdžius mokiniams.

Programos tikslai:

Praturtinti mokinių žinias apie vandenyną ir jo gyventojus.
Suteikti unikalią mokymosi patirtį naudojant virtualią realybę.
Supažindinti su dirbtiniu intelektu ir jo kūrybinėmis galimybėmis.
Lavinti mokinių kūrybiškumą ir kritinį mąstymą.
Suteikti nepamirštamų įspūdžių ir motyvuoti mokinius mokytis per pramogas.

Programos turinys ir veiklos:

1. Edukacinė Paskaita (10 min.):
Mokiniai klausysis įkvepiančios paskaitos apie vandenyną ir jo gyventojus. Po paskaitos mokiniai dalyvaus viktorinoje, kurioje teisingai atsakę į klausimus, galės laimėti įvairiausių prizų.

2. Virtualus Vandenynas (5-8min. kiekvienam mokiniui):
Naudodami virtualios realybės akinius, mokiniai pasiners į vandenyno gelmes, kur galės pamatyti banginius, medūzas, įvairias žuvis ir kitus povandeninio pasaulio gyventojus.

3. Kūrybinės Dirbtuvės (10 min.):
Mokiniai bus trumpai supažindinti su dirbtiniu intelektu (DI) ir turės galimybę sukurti savo unikalius vandens gyvūnus pasitelkiant dirbtinio intelekto technologijas.

Programos trukmė:
~60 min

Vieta:
Edukacija yra išvažiuojamoji ir vykdoma visose Lietuvos mokyklose bei darželiuose.

Nauda mokiniams:

Praplečia mokinių žinias apie vandenyną.
Suteikia unikalią ir įsimintiną mokymosi patirtį.
Lavina kūrybiškumą ir kritinį mąstymą.
Supažindina su dirbtiniu intelektu ir jo galimybėmis.
Suteikia nepamirštamų įspūdžių ir prizų, kurie primins apie nuostabiai praleistą laiką.
Dalyvių skaičius:
Vienu metu edukacija vedama vienai klasei (iki 30 vaikų).

Papildoma informacija:
Po edukacijos kiekvienas dalyvis gauna diplomą.


Ateities pamoka: susipažinimas su M. K. Čiurlionio kūryba interaktyviame žaidime „Kas tu, Kastuk?“

Ateities pamoka interaktyviame žaidime „Kas tu, Kastuk?” tai inovatyvus būdas supažindinti moksleivius su M. K. Čiurlionio biografija ir joje persipinusia kūryba. M. K. Čiurlionis puikiai atpažįstamas jaunesniojoje ir vyresniojoje auditorijoje, o artimųjų tarpe žinomas kaip Kastukas. Nors menininkas yra bene vienas žinomiausių autorių Lietuvoje, tik labai maža dalis giliai išmano M.K Čiurlionio kūrybą bei biografiją.
Interaktyvi patirtis sukurta virtualios realybės pagalba perteikia M. K. Čiurlionio biografiją nauja ir inovatyvia forma. Edukacijos metu moksleivius virtualioje realybėje pasitiks atgiję M. K. Čiurlionis kartu su savo žmona Sofija, o pastaroji taps gide po įsimintiną M. K. Čiurlionio gyvenimą. Patirties metu moksleiviai aplankys M. K. Čiurlionio kambarį-dirbtuvę jo tėviškėje, Druskininkuose, išvys svarbiausius jo paveikslus. Interaktyvumo pagalba - patys taps kūrėjais, susipažindami su Čiurlionio mūzomis. Visos patirties metu jus lydės Čiurlionio fortepijonu skambinama muzika nukelsianti jus į tikrąjį Čiurloniškąjį kosmosą!
Susipažinkite su Kastuku!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


SFERINIS KINAS - mobilusis planetariumas (1-4 klasės)

Įsitraukite į nepakartojamą Sferinio Kino pasaulį! SFERINIS KINAS – tai paslaptinga, apskrita kaip žemė 360° kampo veiksmo erdvė aplink Jus, sužadinanti jausmus, sukurianti įspūdingas emocijas ir neįtikėtiną iliuziją! Sferinis Kinas turi mobiliuosius planetariumus, su kuriais vyksta į ugdymo įstaigas ir demonstruoja kultūrinės edukacijos kino filmus 360° kampo formatu. Įmonė teikia aukštos kokybės ir kultūrinės vertės paslaugas skirtas mokiniams nuo 1 iki 12 kl. Kviečiame visus į virtualią tikrovę, kurioje skrisime į nesibaigiančias kosmoso platybes, lįsime į žmogaus vidų, nersime į vandenyno gelmes ir plaukiosime su rykliais, aplankysime kultūrines vietas, susipažinsime su kultūros paveldais, kitu kampu išvysime pasaulio stebuklus, patirsime daug nuotykių, o svarbiausia – pasijusime tikrais neįtikėtinų įvykių dalyviais! Sferinio kino seansas tampa netradicine pamoka, kurios metu vaikai susipažįsta su kitomis pasaulio šalimis, regionais, Žemynais, planetomis, pasaulio stebuklais, vandens ir žemės gyventojais, inovatyviais atradimais, kosmoso ir kitais reiškiniais, o filmų turinys pasižymi vertybėmis: kultūros paveldo puoselėjimo svarba, aplinkos saugojimo būtinybė, savitarpio supratimas ir pagalba kitiems, pasiaukojimas, pasaulio žmonių kultūros įvairovės ir kitokių žmonių nei TU priėmimas, meilė gyvūnams, pagarba sau ir kitiems. Siulome didžiausią sferinių kino programų spektrą visoje Lietuvoje įvairiomis temomis, kurios plečia kultūrinį akiratį, žadina vaikų pastabumą, jautrumą, kūrybiškumą, didina mokymosi motyvaciją ir teikia pasaulio pažinimo džiaugsmą. Turime 24 programas, kurias, pagal mokinių amžiaus grupes ir mokyklose dėstomus dalykus, kartu su mokytojais, mokiniams padeda tinkamai pasirinkti ir rekomenduoja mūsų specialistai. Programas ir filmų klasifikavimą rasite: www.sferiniskinas.lt


Advento laikotarpiu siūlome mokiniams kultūrinę edukaciją „Kalėdų belaukiant“. Jos tikslas – išplėsti ir pagilinti moksleivių žinias apie Advento laikotarpio tradicijas Lietuvoje. Apžiūrint Sakralinio meno centro ekspoziciją, supažindinti mokinius su pagrindiniais krikščionybės ikonografiniais simboliais.
Edukacinio užsiėmimo "Kalėdų belaukiant" metu moksleiviai Prakartėlėje naudojamą sakralinę simboliką perkels į Kalėdinius atvirukus. Moksleiviai atskleis savo kūrybiškumą naudodami įvairias grafikos technikas, eksperimentuodami su medžiagomis, spalvomis. Užsiėmimų metu bus derinama teorinė ir praktinė – kūrybinė veikla, žaidimų įvedimas į užsiėmimus išlaisvins vaikus iš susikaustymo, skatins kūrybinius – interpretacinius įgūdžius, pažadins kiekviename iš vaikų slypintį kūrybinį pradą.


Aromatinių sojų vaško žvakių gamybos edukacija „Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis".
Vykdomos edukacijos trukmė 80 min. Edukacija vykdoma 5-8 klasės mokiniams.
Edukacijos metu žvakių gamybai naudojamos tik natūralios medžiagos ir priemonės: sertifikuoti sojų vaškas ir natūralūs eteriniai aliejai, medvilnės dagtis. Žvakes liejame daugkartinio naudojimo 50 ml. aliumininiuose, tinkančiuose sąlyčiui su maistu, indeliuose.
Edukacijos metu:
a) dalyviai skaidrių bei video pagalba detaliai yra supažindinami su žvakių gamybos taisyklėmis, aromatinių žvakių ingridientais bei detaliu jų aprašymu, saugiu žvakių laikymu bei deginimu;
b) po supažindinimo vyksta sojų vaško testavimas ir lyginimas su parafininėmis žvakėmis;
c) supažindinimas su eteriniais aliejais jutiminiu būdu (uodžiant);
d) žvakės kūrimo procesas: kol kaitinamas ir lydomas sojų vaškas, kiekvienas edukacijos dalyvis gamina savo žvakių širdį, iš siūlomų eterinių aliejų susikuria savo žvakės aromatą; lydomui vaškui pasiekus reikiamą liejimo temperatūrą, sumaišo visus žvakės ingridientus bei galiausiai kiekvienas pats išlieja savo unikalią sojų vaško aromatinę žvakę.
e) Išliejus žvakes bei laukiant kol jos sustings, mokinys apipavidalina savo pasigamintos žvakės pakuotę.
f) Likusį edukacijos laiką skiriame pokalbiams, pasisakymams, mokinių klausimams, pastebėjimams, diskusijoms.

Organizatoriaus pastaba.
*Kviečiame susisiekti +370 670 96679 arba info@sestasispojutis.lt ir susitarti dėl Jums ir mums patogaus renginio laiko (sukursime individualų renginį kalendoriuje Jūsų mokinių grupei).
*Po edukacijos atskiru susitarimu galima ekskursija po Nemuno kilpų regioninio parko lankytojų centrą apžiūrint ekspozicijas.


Pažintis su tošininkystės amatu 7-12(13) klasėms

Mažeikių muziejuje tošininkystė, kaip atgaivintas tradicinis amatas, pristatomas jau daugiau kaip 20 metų. Galime supažindinti ypač išsamiai ir nuosekliai, nes vieninteliai Lietuvoje turime šios krypties atstovę - tautodailininkę, dirbančią mūsų muziejuje. Užsiėmimo metu susipažįstama su tošies dirbinių įvairove: muziejuje išsaugotais etnografiniais eksponatais, tautodailininkų Vytauto ir Raimondos Ramanauskų darbais, bei kūriniais iš kitų šalių. Pateikiant informaciją skatinama mokinius atliepti turimomis žiniomis, pasidalinti savo nuomonėmis, įvertinti tošies pritaikomumą sveikos gyvensenos ir bendradarbiavimo puoselėjimui. Užsiėmimas aktyvus. Dalyviai mokomi savarankiškai pasiruošti praktinei užduočiai skirtas priemones iš muziejuje turimų medžiagų, tinkamai ir kūrybiškai jomis naudotis, saugiai atlikti darbus, pasiekti apčiuopiamą rezultatą – pasigaminti ekologišką dirbinį iš beržo tošies.
Edukaciniuose užsiėmimuose taikomos įvairios metodikos, priklausomai nuo dalyvių amžiaus, poreikių, galimybių, norų, siekių ir gebėjimų - kuo tiksliau prieš atvykdami suderinsite su edukatore, ko norite, tuo laimingesni mus paliksite.


Karamelinių saldainių gaminimo edukacinė programa

Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis, rodomas "stebuklas" - korėtos karamelės gamyba. Edukacijos metu dalyviai stebi bei dalyvauja karamelės (korėtosios ir lietuviško ledinuko) gamybos procese - atsivėsina, degustuoja, o vėliau ją pašildo ir, pamokyti amatininkės, iš masės gaminasi saldainius, kuriuos vėliau tvarkingai supakuoja ir vežasi namo. Atminties lavinimui edukacijos pabaigoje vaikai patys prisimins žingsnelius, kuriais mokėsi gaminti karamelę, bei supras kaip svarbu klausyti ir netrukdyti kitiems.


Kūrybinių dirbtuvių metu dalyviai turės galimybę sukurti grafikos darbą – atvirlaiškį, paveikslą – naudojant lino raižinio techniką. Pradžioje susipažinsime su kitų menininkų lino raižinių pavyzdžiais, aptarsime grafikos įrankių naudojimo saugos taisykles. Tyrinėsime iš ko susideda grafikos kūrinys: kas yra pozityvas ir negatyvas, linijos ir dėmės santykis. Sukurtus raižinius spausime rankiniu būdu, aptarsime tokio raižinio gamybą namų sąlygomis. Naudosime specialius vandens dažus vandens pagrindu.

Susitikimo pradžioje susipažįstama su menininkės kūryba bei studijos aplinka. Susitikimo pabaigoje vyksta refleksija kurioje dalyviams sudaromos sąlygos, sukuriama saugi aplinka pasidalinti patirtimi ir sužinoti apie kitų dalyvių patirtis.
Užsiėmimas gali būti integruotas ir pritaikytas konkrečiai temai, mokomajam dalykui.


Pažintis su tošininkystės amatu 1-6 klasėms


Tikslas: Ugdyti mokinių kūrybiškumą, supažindinti su tautinio paveldo kūriniais Šiaudiniais sodais bei jų gaminimo technika. Skatinti mokinius labiau pažinti save, savo gebėjimus ir juos kūrybingai reikšti.
Uždaviniai:
Kurti nuotaikingą atmosferą, kuri padeda mokytis, eksperimentuoti ir lavinti vaizduotę.
Išmokti šiaudinių žaisliukų - šiaudinukų gaminimo technikos.
Mokytis bendradarbiauti poroje.

Edukaciją pradedame nuo susipažinimo kas yra šiaudinis sodas, žaisliukas jo paskirtis, simbolika, prasmė ir naudojimas šiais laikais. Mokiniai gamina nedidelį šiaudinį žaisliuką, padeda draugui poroje, nes dažnai reikia vienam laikyti, o kitam surišti. Pabaigus pagrindinę konstrukcija visi pasirenka dekoravimo priemones (siūlus, džiovintus augalus) ir originaliai puošia savo kūrinį.

Pabaigoje bendra refleksiją. Susitikimą baigiame dekoruodami klasę arba jie nešasi savo dirbinius namo.


Sojų vaško žvakių liejimas „Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis"

Aromatinių sojų vaško žvakių gamybos edukacija „Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis".
Vykdomos edukacijos trukmė 60 min. Edukacija vykdoma 1-4 klasės mokiniams.
Edukacijos metu žvakių gamybai naudojamos tik natūralios medžiagos ir priemonės: sertifikuoti sojų vaškas ir natūralūs eteriniai aliejai, medvilnės dagtis. Žvakes liejame daugkartinio naudojimo 30 ml. aliumininiuose, tinkančiuose sąlyčiui su maistu, indeliuose.
Edukacijos metu:
a) dalyviai skaidrių bei video pagalba detaliai yra supažindinami su žvakių gamybos taisyklėmis, aromatinių žvakių ingridientais bei detaliu jų aprašymu, saugiu žvakių laikymu bei deginimu;
b) po supažindinimo vyksta sojų vaško testavimas ir lyginimas su parafininėmis žvakėmis;
c) supažindinimas su eteriniais aliejais jutiminiu būdu (uodžiant);
d) žvakės kūrimo procesas: kol kaitinamas ir lydomas sojų vaškas, kiekvienas edukacijos dalyvis gamina savo žvakių širdį, iš siūlomų eterinių aliejų susikuria savo žvakės aromatą; lydomui vaškui pasiekus reikiamą liejimo temperatūrą, sumaišo visus žvakės ingridientus bei galiausiai kiekvienas pats išlieja savo unikalią sojų vaško aromatinę žvakę.
e) Išliejus žvakes bei laukiant kol jos sustings, mokinys apipavidalina savo pasigamintos žvakės pakuotę.
f) Likusį edukacijos laiką skiriame pokalbiams, pasisakymams, mokinių klausimams, pastebėjimams, diskusijoms.

Organizatoriaus pastaba.
*Kviečiame susisiekti +370 670 96679 arba info@sestasispojutis.lt ir susitarti dėl Jums ir mums patogaus renginio laiko (sukursime individualų renginį kalendoriuje Jūsų mokinių grupei).
*Po edukacijos atskiru susitarimu galima ekskursija po Nemuno kilpų regioninio parko lankytojų centrą apžiūrint ekspozicijas.


Edukacinis užsiėmimas „Kailiniai geriausieji, patys nuostabiausieji“

Žemės planetoje visų aptinkamų gyvūnų kūną dengia oda su tam tikrais dariniais: vienų – tik oda, kitų – plunksnos, dar kitų – kailis ir kt. Kodėl gyvūnų odos dariniai skirtingi, kokią reikšmę atlieka gyvūnų išgyvenime? Dalyvaudami edukaciniame užsiėmime teks pavaikščioti po muziejaus ekspozicijų sales ir dar kartelį įsitikinti, o būdami edukacinėje klasėje galės pačiupinėti kailiukų ir kitų odos darinių pavyzdžius bei padiskutuoti, kodėl skirtingų žvėrių rūšių kailio plaukai yra skirtingi, skirtingų paukščių rūšių plunksnos yra skirtingos, roplių, žuvų ir varliagyvių oda yra skirtinga. Edukacinio užsiėmimo praktinės dalies metu teks gerokai padirbėti ir įgytas žinias pritaikyti praktiškai – naudojant atvirukus-gyvūnų piešinukus atrinkti gyvūnų kailių pavyzdžius. Sunku, bet įmanoma, žinant, kaip atrodo gyvūnas, atpažinti jį iš kailio ar kt. kūną dengiančio odos darinio. Užkaista diskusija, kada ir ką puošia gyvūnų kailis.

Pažinimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Žolelių arbatos degustacija „Kelionė po arbatų pasaulį"

Dainų šventės akordai kitaip: ne tik dainomis, šokiais ir nupintais žolių vainikais turtinga Lietuvos kultūrinė saviraiška. Lietuviškų laukų žolelių arbatos gėrimas fone skambant skrabalų, kanklių ar birbynių akordamas gali tapti išskirtine ir unikalia kiekvienos klasės mokinių dainų šventės dalele.
Žolelių arbatos degustacija "Kelionė po arbatų pasaulį".
Vaikams visa kas žalia ir auga lauke dažnai tėra tik paprasčiausia žolė. Per pažinimą ir suvokimą apie žolelių naudą supažindinama su lietuvišku kultūros paveldu, o teorinių bei praktinų žinių visuma tampa savotišku pirmuoju žingsniu į liaudies mediciną. Degustuodami ir kurdami žolelių arbatas mokiniai taps vaistininkais ar žolininkais. Vykdomos edukacijos trukmė 60 min. Edukacijoje naudojamos tik mūsų pačių surinktos bei džiovintos vaistinės žolelės. Arbatą gersime iš ekologiškų gamtoje suyrančių popierinių vienkartinių puodelių. Edukacijos metu: 1) dalyviai skaidrių pagalba supažindinami su pasaulio arbatų žemėliapiu bei lietuviškomis žolelėmis, kurias degustuosime edukacijos metu. 2) po supažindinimo kiekviena, arbatoje naudojama žolelė degustuojama atskirai: 2. 1. uoslės pagalba bandome atpažinti džiovintą žolelę. 2. 2. čiuopiant apžiūrime vazonėlyje pasodintus augalus. 2. 3. skonio receptais skanaujame ir mėgaujamės arbatomis. 3) po visų žolelių degustacijų mokinys ant popierinio puodelio kurs savo žolelių receptą, taip sukurdamas arbatos mišinį, kuriam sukurs arbatos pavadinimą. 4) sukurtą meninės išraiškos arbatos žolelių kompoziciją ją susidėlios į jam skirtą medvilninį arbatos maišelį, kurį degustuos namuose su šeimyniškiais. 5) likusį edukacijos laiką skiriame pokalbiams, pasisakymams, mokinių klausimams, pastebėjimams, diskusijoms.
Organizatoriaus pastaba.
*Kviečiame susisiekti +370 670 96679 arba info@sestasispojutis.lt ir susitarti dėl patogaus renginio laiko.
*Po edukacijos atskiru susitarimu galima ekskursija po Nemuno kilpų regioninio parko lankytojų centrą apžiūrint ekspozicijas.


Edukacija Zooparke „Gamtos ir gyvūnų fotografija“

Visada svajojai būti fotografu, bet nežinai, nuo ko pradėti? Domiesi gamta, norėtum fotografuoti būtent tai. Zoologijos sodas Zoopark pasiruošęs atskleisti visas fotografijos paslaptis! Kas yra gamtos fotografija? Kam ji skirta? Kaip pradėti, norint „pagauti“ reto paukščio ar besislapstančios voverės kadrą? Kaip pasiruošti ir kokią techniką neštis? O ar tikrai fotografuoti galiu viską, ką matau aplink save? Šioje edukacijoje susipažinsite su gamtos fotografijos pradmenimis, istorija. Išvysite žymiausių lietuvos ir pasaulio fotografų darbus, sužinosite, kaip pasigaminti objektyvą patiems namuose! Atvykite į zoologijos sodą ir sužinokite, kaip pradėti fotografuoti gamtoje.


Pokario laisvės kovos ir genocidas Klaipėdos regione

Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su vizualine, tekstine medžiaga apie tremtį ir rezistenciją Klaipėdos regione.Apie tremtį šios potemės: trėmimo priežastys ir mastai, organizatoriai, 1941 m. trėmimai ir jų statistika bei ypatumai; pokario trėmimai, jų kryptys; gyvenimas tremtyje, netektys. Trumpai apie politinius kalionius. Apie rezistenciją šios potemės: trumpa priešistorė, partizaninės struktūros, ginkluotė, spauda, bunkeriai ir slėptuvės, ryšininkai, KGB struktūros. Diskusijos metu bus lyginamos praeities ir dabarties genocido, represijų, smurto apraiškos, mąstoma, kokios priemonės tada ir dabar galėtų mažinti smurtą.
Lauko ekspozicijoje- partizanų bunkerio (kopija) ir tremties vagono (originalas) lankymas.


Patrauklus ir visada prikaustantis dėmesį mokymo metodas jauniausiems dalyviams yra žaidimas. Tai edukacinis užsiėmimas – žaidimas, kuris skatina jų norą dalyvauti, įsitraukti į užduotį, taip jiems lengviau išlaikyti dėmesį. Dalyviams suteikiama bendra informacija apie Trakų Salos pilį, kaip ji buvo pastatyta, kada ir kokiu tikslu. Po to jie patys iš medinių detalių, vadovaudamiesi Lietuvos himno žodžiais ,,stato“ Salos pilį.
Edukacinis užsiėmimas yra pritaikytas specialiųjų ugdymosi poreikių turintiems asmenims: dalyviams su klausos negalia daugiau rodoma, išdalinami trumpi edukacinio užsiėmimo aprašai, nuotraukos.
Užsiėmimo metu dalyviai Išmoks pritaikyti, parinkti, sukonstruoti atskiras detales į visumą, išdėstyti pagal tam tikrus parametrus, sudėlioti dėlionę ir sužinos apie Trakų Salos pilies struktūrą. Prisimins ir pasikartos Tautinės giesmės žodžius.


Vaikams pelėda gerai žinomas pasakų personažas, animacinių filmų veikėjas ir kai kuriems net mylimiausias žaislas. Bet ar kada nors pagalvojome, kokios ištikrųjų yra pelėdos. Lietuvoje galime pamatyti 13 pelėdų rūšių, iš kurių net 6 įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą. Ne visos jos gyvena mūsų šalyje, kai kurios tik užklysta. Išgirsti ar pamatyti pelėdas natūraliai gamtoje nėra taip paprasta. Jei pelėda apsigyvena kaimynystėje dažnu atveju išgirsime patinuką, kuris gina gyvenamąją teritoriją ar šaukia pateles. Žmonės kalba, kad pelėdos yra protingi paukščiai, kad geba sukti galvą 360 laipsnių, na bet ar tikrai viskas yra tiesa? Daug legendų ir mitų sukurta apie šiuos paslaptinguosius paukščius. Tad kviečiame Jus užsisakyti edukaciją ir sužinoti įdomių faktų apie pelėdas, jų mitybą bei paslaptingą gyvenimo būdą. Šios edukacijos pagrindinė žinutė - kaip mes kiekvienas turime elgtis gamtoje, kokie mūsų žingsniai aptikus sužeistą paukštį. Edukacinė programa sudaryti iš dviejų dalių: teorija ir praktika. Edukacija bus vedama pirštinės lėlės (pelėdos) pagalba. Tai lėlė, kuri visada arti vaiko. Animuojama kurs gyvą santykį su vaiku. Edukacijos metu naudosime išmaniąsias technologijas, iš anksto parengtą prezentaciją papildytą nuotraukomis, vaizdo įrašais ir net pelėdų balsais. Šios edukacijos lektorė - pedagogė, ornitologė Ingrida Lagunavičienė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Medinės dėžutės dekoravimas dekupažo technika

Dekupažo ištakos siekia ankstyvuosius viduramžius. Kaip meno rūšis, jis pirmąkart minimas XV a. pabaigos Vokietijoje. Populiarumo viršūnę ši technika pasiekė XVII a. Venecijoje. Dekupažas dažniausiai apibūdinamas kaip iškarpų klijavimo menas. Šios technikos pagrindinis pranašumas – galimybė kiekvienam iš mūsų išreikšti save ir paįvairinti savo buitį unikaliais daiktais. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsite su dekupažo atlikimo technika. Taip pat sužinosite kokie yra dekoravimo būdai ir kokios priemonės naudojamos.Užsiėmimo metu dekoruosime medinę dėžutę. Dėžutės namuose pravers kiekvienam. Jų reikia įvairiems namuose esantiems mažmožiams susidėti. Kviečiu kurti!


„ŽAISTI GYVENIMĄ“ kelionė po Algio Kriščiūno sukurtu fantazijos pasauliu

Kokia istorija slypi kitapus paveikslo?

Perženkite realybės ribas ir atsidurkite menininko Algio Kriščiūno sukurtame fantazijos pasaulyje. „Žaisti gyvenimą“ – tai unikali kelionė per dvi dešimtis atgijusių paveikslų, kurie virtualioje realybėje tampa gyvomis istorijomis.

Filmo ypatumai:

Siurrealistinis potyris: Panirkite į fantastišką ir neįprastą pasaulį, kurioje negalioja įprasti dėsniai.
Dviejų versijų filmas: Pasirinkite tarp įgarsintos versijos, kurioje istoriją pasakoja Mantas Jankavičius ir Inga Jankauskaitė, arba muzikinės versijos, kurioje jus lydės unikalus garso takelis.
Įspūdingi vaizdai: Algio Kriščiūno paveikslai buvo atkurti trimatėje erdvėje, naudojant šiuolaikines kompiuterinės grafikos technologijas, todėl galėsite juos patirti visiškai nauju būdu.
Jaudinanti istorija: Patirkite iki širdies gelmių jaudinančią istoriją, kurią užrašė pats Algis Kriščiūnas. Tai moters ir vyro pokalbis apie gyvenimą, kupinas prisiminimų ir jausmų.

„Žaisti gyvenimą“ – tai ne tik filmas, bet ir unikali patirtis, leidžianti pasinerti į menininko vaizduotę ir pamatyti pasaulį jo akimis. Šis filmas kviečia jus apkeliauti daugiau nei 20 virtualios realybės paveikslų, kuriuose atgyja ne tik spalvos ir formos, bet ir gilios emocijos bei prasmingi pasakojimai.

Vilniaus m. sav.; Šiaulių m. sav.; Kauno m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

„Šešėlių istorijos: nuotolinis teatras mažiesiems kūrėjams“ tai edukacija, skirta 1-4 klasių mokiniams. Šios programos metu mokiniai bus kviečiami į magišką šešėlių teatro pasaulį, analizuos šešėlių teatro pasaką ir dalyvaus interaktyviame žaidime „Kahoot“, atsakinėdami į klausimus.  Užsiėmimų metu vaikai sužinos apie šešėlių teatro istoriją ir technikas, lavins savo kūrybiškumą, kultūrinį sąmoningumą, kritinį mąstymą, komunikavimo, pažinimo bei socialinius ir emocinius įgūdžius. Tai puiki galimybė mokytis ir pramogauti, nepriklausomai nuo buvimo vietos.


Neatsirastų nei vieno žmogaus, kuris nėra matęs paukščio ar girdėjęs jų giesmių. Tik ar visada pagalvojame, kad paukščiai yra ypatingi: jų kūną dengia plunksnos, jie turi sparnus ir geba skraidyti, turi snapą, bet neturi dantų, nėra statybininkai, bet puikiai įsiruošia lizdus. O rankose laikydami paukščių plunksnas, ar pasakytumėte, kokį paukštį jos puošia? Edukacinio užsiėmimo metu naudojant natūralias, iš gamtos parneštas, priemones: paukščių kiaušinius, lizdus, plunksnas, dalyviai supažindinami su paukščiais. Edukacinio užsiėmimo praktinėje dalyje vaikai supažindinami, kuo minta paukščiai, kokius lizdus suka, kokio dydžio kiaušinukus deda. Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas dalyvis sukuria savo vidinį pauštį: mediniais pieštukais nuspalvina medinę paukščio figūrėlę, kurią išsineša namo.


Senoviniai stalo žaidimai: išmok, pasigamink ir žaisk.

Stalo žaidimai - puiki metodinė priemonė įvairiausioms mokinių kompetencijoms ugdyti: nuo bendrųjų(bendravimo, bendradarbiavimo, taisyklių laikymosi, mokėjimo laimėti ir pralaimėti), iki specialiųjų – skaičiavimo, loginio, strateginio mąstymo, skaitymo įgūdžių, kūrybiškumo lavinimo ir kt. Edukacijos metu mokiniai susipažins su įvairių šalių ir kultūrų stalo žaidimais( nuo Egipto civilisacijos iki XV - XVI a. datuojamų žaidimų, rastų Lietuvoje),  išmoks juos žaisti bei turės galimybę vėliau pasigaminti labiausiai patikusius stalo žaidimus, kuriuos galės sėkmingai žaisti ir ateityje( esame paruošę stalo žaidimų brėžinius ir taisykles). Šia programa siekiame: • Skatinti stalo žaidimų kultūrą mokyklose • Supažindinti mokinius su stalo ir kitais žaidimais, kurie buvo žaidžiami senovėje įvairiausiuose kontinentuose, ypatingą dėmesį skiriant viduramžių Europoje ir, žinoma, Lietuvoje gyvavusiems stalo žaidimams. • Netradiciniu būdu paskatinti vaikus domėtis istorija, kultūra, senovės tradicijomis, skatinti vaikų kūrybiškumą. • Suburti klasės kolektyvą tarpusavio bendravimą ir bendradarbiavimą skatinančiai veiklai.


Slėpk knygas – darys kratas (1-6 klasėms)

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinė programa vyksta autentiškoje XIX a. knygnešių sodyboje: gyvenamajame name, kur išlikusi vienintelė Lietuvoje draudžiamų knygų slėptuvė, klėtyje, kur istorinių riedmenų rinkinys leidžia realiai patirti knygnešystės kasdienybę. Vaizdinės medžiagos, pasakojimo ir užduočių dėka programos dalyviai turi galimybę įsigilinti ir geriau suvokti knygnešystę kaip unikalų istorinį reiškinį, įvertinti lietuviškos spaudos kelio sunkumus istorijos tėkmėje, kartu aptaria pasipriešinimo rusifikacijai formas ir galimybes. Moksleiviai ieško draudžiamos lietuviškos spaudos namų bibliotekoje, rašo žąsies plunksna, improvizuoja teatralizuotame žaidime, lavindami atmintį, renka dėlionę iš Petro Vaičiūno eilėraščio posmelio žodžių, taip atrasdami knygnešystės svarbos įvertinimą. Smagiausioji dalis – teatralizuotas žaidimas „Knygnešiai-žandarai“, kurio metu darant kratą itin priartėja jau nutolęs nuo šiandienos knygnešystės fenomenas, vaikai, susitapatindami su istoriniais personažais, tenkina saviraiškos poreikius.


IŠMANUSIS ŽYGIS PO SĖLIŲ ŽEMĘ (9-12 KL.)

IŠMANUSIS ŽYGIS PO SĖLIŲ ŽEMĘ: 1. Pasiruošimas žygiui, pažintinių interaktyvių programėlių (Mineralai, Entomologas,  Pamatyk Lietuvoje, Plant net, Physic toolbox) instaliavimas;  2. Susipažinimas. Visų trumpas prisistatymas: Ką galima pamatyti sėlių žemėje ir Ką siūlytum aplankyti savo krašte?; 3. Mokinių supažindinimas su lankoma vietove-  Tarptautinio kultūros kelio "Baltų kelio"- „Sėlių ratu“ (www.baltukelias.lt/marsrutai/baltu-kelias-seliu-ratas/ ) ; 4. Pateikti Sėlių krašto kultūrinio paveldo "perliukus", kultūros objektų, papročių, tarmių skirtumus (www.tarmes.lt ; dvd- Tarmių karaokė) ; 5.Senovinis žaidimas „ Plunksnos metimas“, kuris laimi- nusisukęs parenka komandų narius būsimoms programos užduotims. 6.Apšilimas: „Akmens amžiaus kliūčių takas“ (komandos, naudodamos akmens amžiaus ginklus, įveikia kliūtis); 7. „Išmanusis žygis“ (atstumas- 3,5 km) reikalaujantis išmonės, naujų idėjų, energijos, netikėtų sprendimų. Komandos gauna žemėlapius su užduotimis ir maršrute užkoduotais ženklais. Mokiniai naudodamiesi interaktyviomis programėlėmis,  pasiekę žygyje pažymėtus gamtos ar kultūros objektus, atlieka užduotis. Šis interaktyvus žygis mokiniams suteiks galimybę geriau pažinti vienam kitą, stiprins darbo komandoje įgūdžius, reikalaus išmonės, naujų idėjų, energijos, netikėtų iššūkių. Žygyje svarbiausia ne greitis, bet užduočių atlikimo tikslumas, išmanumas,  geras komandos narių bendradarbiavimas,  kantrybė. 8. Grįžus į stovyklą žygio rezultatų pristatymas ir taškų suskaičiavimas. 9.„Pasigardžiavimas“- komandiniai senoviniai žaidimai:  „ Vėliavos pagrobimas“, - „Kerepėtas“, „Akmenriedis“, „Kumeliko mėtymas“; 6. Galutinis visų rezultatų suskaičiavimas (kliūčių tako, Išmaniojo žygio, senovinių žaidimų), apdovanojimai ir aptarimas. 7. Atsivežtiniai pietūs prie laužo.


Žvirblio čėsnis, vilko svodba, aukso patkavatė, medėjis. Kiek gražių, tačiau nuo mūsų laiko nutolusių žodžių slypi lietuvių liaudies dainų melodijose. Dainuosime Liudviko Rėzos ir vėlesnių dainų rinkėjų dainas, skaitysime eilėraščius, o gal ir patys sukursime dainą, kuri bus mūsų visų? Ši programa – tai lietuvių liaudies dainos kelionė laiku. Ją galima atlikti balsu, galima pagroti tautiniais instrumentais. Kartu išgirsime, kaip gali daina keistis, kai prie jos prisiliečia mūsų laikų kompozitorius ar muzikos aranžuorojas. Kodėl nuolat sugrįžtame prie lietuvių liaudies dainų klodų?
Etninės kultūros globos taryba, pritariant Lietuvos Respublikos Seimo Kultūros komitetui, nutarė 2025 metus paskelbti atmintinais Lietuvių liaudies dainų metais. 2025 metais sukanka 200 metų nuo pirmojo lietuvių liaudies dainų rinkinio ir dainų tyrinėjimo paskelbimo, o 2026 metais minėsime Liudviko Rėzos 250 – sias gimimo metines. 1825 metai yra laikomi lietuvių folkloristikos pradžia, nes tais metais išėjo Liudviko Rėzos išleistas dainų rinkinys („Dainos, oder Littauische Volkslieder“), kuris atvėrė vartus į lietuvių liaudies dainų populiarumą ir rinkinių leidybą. Iš šiuo aruodų nuolat semiamės įkvėpimo ir buriamės dainai ne tik Lietuvoje, bet ir visuose pasaulio kampeliuose, kur tik esama lietuvių.


Programinių poezijos kūrinių skaitymai su aktoriumi

Profesionalus aktorius, teatro režisierius Žilvinas Ramanauskas, pats mokykloje turėjęs sunkumų dėl skaitymo (vėliau nustatytas disleksijos sutrikimas), surado raktą, būdą kaip draugauti su literatūra - pamilo trumpąjį literatūros žanrą - poeziją! Aktorius su teatru „Teatriukas“ daug metų keliauja po Lietuvos mokyklas su programomis vaikams, kur susiduria su klausimu - kaip dar galima  pasidalinti savo kūryba ir patirtimi su pradinukais ir vyresniųjų klasių moksleiviais? Patirtis sukaupta didelė - režisuota dešimtys spektaklių, renginių, suvaidinta apie 2500 kartų įvairiose scenose, didelė patirtis darbo su vaikams, jaunimu kūrybinėse stovyklose. Tad siūlome šią naują iš poreikio kilusią literatūros ir muzikos programą moksleiviams, kuriems sunku skaityti poeziją, arba neartimas žanras, ar kamuoja skaitymo, dėmesio sutrikimai , gal trūksta laiko susipažinimui su programine literatūra, o gal įdomi  įdomi kuriančio žmogaus problematika - dalyvauti šioje siūlomoje edukacijoje. Veiklos forma - susitikimas, interaktyvios dainos, teatro žaidimai, diskusija atskirais srautais. Trukmė apie 50 min.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Viešoji įstaiga Alytaus kultūros centras

Edukacija paremta interaktyvios ekskursijos principu, kviečia vaikus atvykti į Alytaus kultūros centą ir perskaityti jį kaip
nuotaikingą komiksą, kur kiekviena erdvė turi savo nepakartojamą istoriją ar išskirtinius faktus. Tai unikali galimybė pasijausti renginio organizavimo komandos dalimi, kultūros centro darbuotoju ar meno kolektyvo nariu. Kultūros centras gali didžiuotis, juk pastate puikuojasi į kultūros paveldo sąrašą įtraukta tapybinė freska ,,Audėjos" - vaikai ne tik galės iš arti apžiūrėti šį meno kūrinį, bet ir išgirsti jo sukūrimo istoriją. Neretai tam tikri procesai atrodo paprastesni negu yra iš tiesų ,
tad vaikai turės puikią galimybę pasimatuoti garso ar šviesų operatoriaus atsakomybės jausmą, įlįsti į atlikėjo kailį, stovint
didžiojoje scenoje prie mikrofono. Dažniausiai besilankantieji Alytaus kultūros centre pamato tik mažą jo dalį - šios
ekskursijos metu pamatysite visas jo neatrastas erdves, o cirko studijos ,,Dzūkija'' klounas nustebins tuomet, kai mažiausiai
to tikėsitės!

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Edukacinė programa „Margučių raštai" (5 -8 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: Skatinti mokinių domėjimąsi paprotiniais menais bei kalendorinių švenčių papročiais. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti Velykų šventės ritualus išryškinant jų vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Populiarinti mokyklų bendruomenėse tradicines margučių marginimo technikas, demonstruojant vašku margintų bei skutinėtų margučių pavyzdžius. 3. Atskleisti tradicinės kultūros žmonių grožio supratimą, supažindinant su liaudies dailės ornamentų komponavimu, spalvų ir raštų simbolika. 4. Skatinti tautinio paveldo produktų gamybos technologijų perimamumą, pratęsiant tiesioginį amato perimamumą.
Užsiėmimo dalyviai supažindinami su Velykų šventės kilme ir ritualais. Pristatomos trys tradicinės margučių ornamentų komponavimo schemos, aptariama margučių konservavimo technologija.  Demonstruojant video siužetų / pasakojimų „Margučių marginimas skutinėjant" bei „Tradicinis marginimas vašku" fragmentus, pristatomi tradiciniai, Lietuvoje labiausiai paplitę margučių marginimo būdai. Demonstruojami Jonavos rajono tautodailininkų marginti bei skutinėti margučiai. Mokomasi tradicinių žaidimų su margučiais. Demonstruojamas animacinio filmo fragmentas. Mokiniai mokosi marginti margučius tradicinėmis marginimo technikomis – išrašant margučius vašku arba skutinėjant (pasirinktinai). Mokiniai eina velykinius ratelius, žaidžia žaidimus.  Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius ir idėjas. Siekiamas poveikis:  mokiniai susipažins su tradicinėmis marginimo technikomis, raštų simbolika, gebės sukurti tradiciniam menui būdingą kompoziciją, gebės dekoruoti margutį tradiciniu marginimo vašku būdu arba skutinėjimo būdu. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Mob.: +370 60120070


Spektaklio režisierius Adomas Juška: „Don Kichotas" yra neišsemiamas kūrinys, beveik neiššifruojamas, nepasiduodantis jokiai vienai interpretacijai. Idėja jį statyti kilo prieš maždaug dvejus metus. Don Kichotas, kaip veikėjas, man yra žmogiškumo simbolis. Manau, kad jis įkūnija universalų troškimą tapti kažkuo kitu, kažkuo arčiau savo svajonių ir siekių. Pasaulyje, kurį apleido Dievas, žmogų gali kurti tik pats žmogus. Tai ir daro Alonsas Kichana, patikėdamas romanais apie riterius ir pats išjodamas į pasaulį gyventi kaip klajojantis riteris. Tai istorija apie tikėjimą plačiąja prasme. Apie individo susidūrimą su jam nenuolaidžiu pasauliu, apie pastangas primesti tam pasauliui savo įsivaizdavimą, vertybes. Iš esmės tai kūrinys apie žmogaus egzistavimą pasaulyje su kitais žmonėmis. Klaida būtų teigti, jog Don Kichotas vien tiki fikcijomis ir nesuvokia realybės. Iš tikrųjų skaitant knygą pradeda aiškėti, jog ribos tarp realybės ir fikcijos yra beveik nesurandamos, o Don Kichotas daug panašesnis į kiekvieną iš mūsų, nei gali pasirodyti. Spektaklio ilgosios pertraukos metu (kiekvienąkart) vyksta diskusija vis kita tema su spektaklio rež. A. Juška ir spektaklio dramaturgu M. Nastaravičiumi. Siekis – paaiškinti, suprantamiau pateiki literatūros kūrinį.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Kviečiame susipažinti su Valdovų rūmų muziejaus ekspozicijomis. Aiškinsimės, kas yra muziejus, kokio senumo istorijos paslaptis jis saugo. Sužinosite apie Lietuvos didžiųjų kunigaikščių rezidencijos ir jos teritorijos raidą,  pasivaikščiosime tarp mūrų, kuriuos gaubia atkurtas Valdovų rūmų pastatas, apžiūrėsime šioje teritorijoje aptiktus unikalius archeologinius radinius. Vitrinose apžiūrėsime įvairius daiktus ir bandysime suprasti, ką jie mums pasakoja apie praeitį. Pasvarstysime, ar mūsų batai panašūs į tuos, kuriuos avėjo čia prieš 500 metų gyvenę žmonės, pasigrožėsime papuošalais, paspėliosime, kas jais galėjo puoštis. Pasivaikščiojimą tęsime menėse su atkurtais istoriniais reprezentaciniais interjerais, kuriuos puošia koklinės krosnys, autentiški gobelenai, Jogailaičių dinastijos atstovų atvaizdai, istoriniai baldai ir kiti originalūs eksponatai. Atkurtose menėse ieškosime architektūrinių detalių, būdingų Gotikai, Renesansui ir Barokui. Ir ne tik – daug sužinosite ir apie pačius rūmų šeimininkus, taip pat bandysime atrasti dvaro ir Vilniaus miesto kultūrines jungtis. Šį edukacinį užsiėmimą rekomenduojame mokinių grupėms, atvykusioms į Valdovų rūmų muziejų pirmą kartą.


Apelsinais ir rožėmis kvepianti Raudondvario pilis

Kviečiame atvykti į  Raudondvario pilyje įsikūrusį Kauno rajono muziejų ir nusikelti į XIX amžiaus dvarą – išgirsti apie higieną ir sanitariją, pamatyti atkurtą latriną, patiems patirti XIX amžiaus rankų plovimo ritualą. Ar žinojote, kad XIX amžiaus dvarų vonios kambariai buvo itin puošnūs, o grafai Tiškevičiai galėjo maudytis iš kedro medienos pagamintoje vonioje? Šias ir daugiau įdomybių apie XIX amžiaus higieną edukacinės veiklos dalyviai išgirs į užsiėmimą įpintos teorinės dalies metu. Praktinės dalies metu edukacinės veiklos dalyviai pagamins po apelsinais ar rožėmis kvepiantį muilą. Išduosime, kad šie kvapai pasirinkti ne veltui, kviečiame atvykti į edukaciją išgirsti, pamatyti, užuosti, patirti, ir kurti.


„Susipažink su istorijos šaltiniais Archyve. Tirk ir patirk!“

Edukacijoje supažindinama su Archyve saugomais istorijos šaltiniais, jų įvairove ir Archyvu – vieta, kurioje saugomi unikalūs istoriniai šaltiniai.
Kultūros edukacijos veikla suteikia galimybę apsilankyti Archyve ir gyvai pamatyti originalius dokumentus. Mokiniams demonstruojami Archyve saugomi skirtingų rūšių dokumentai – nuotraukos, raštai, dienoraščiai, laiškai, afišos, jie klauso garso įrašų, žiūri kino siužetus. Mokiniai atpažįsta ir aptaria įvykius, užfiksuotus istorijos šaltiniuose, vyksta šaltinių analizė, diskusija.
Mokiniams pateikiamos praktinės, gilinančios istorines žinias ir kūrybinės, patyriminės užduotys, paremtos archyviniais dokumentais.
5–6 klasių mokiniai remdamiesi telegramomis atkuria istorinio įvykio – Dariaus ir Girėno skrydžio per Atlanto vandenyną 1933 m. liepos mėn. įvykių seką. Taip pat tampa istorinėmis asmenybėmis ir remdamiesi kitų žinomų asmenybių (prezidento Antano Smetonos ir žydų gelbėtojos Onos Šimaitės gyvenimo aprašymais) sukuria savo biografijas.
Vyresnių klasių (9–10 klasių) mokiniai kviečiami tapti istorijos kūrėjais, kritiškai vertinti istorijos dokumentus ir atrasti suklastotą dokumentą, taip pat atpažinti įvykius aprašomus skirtinguose istorijos šaltiniuose ir sukurti išskirtinį savo istorinį pasakojimą.
Edukacinė programa sukuria unikalią patirtį ir galimybę pasijusti istorijos kūrėjais, tyrinėtojais, istorinėmis asmenybėmis, kurios gali būti atpažįstamos iš istorijos šaltinių. Mokiniams suteikiama galimybė susipažinti ir  analizuoti  Archyve saugomus originalius istorijos šaltinius, patiems atrasti ir atkurti praeities įvykius, faktus bei  sukurti naujus, savo istorijos šaltinius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė ekskursija „Muziejinių vertybių konservavimas bei restauravimas“ XIX-XII kl.

Ekskursijos metu moksleiviai išgirs įdomių faktų apie kultūrinio paveldo išsaugojimo procesus, taikomas metodikas, sužinos plačiau apie skirtingas restauravimo specializacijas. Dalyviai turės galimybę sužinoti kaip būtų galima išsaugoti objektą ir kokiais atvejais konservavimas arba restauravimas reikalingas, išmoks naujų sąvokų, terminų.


Kaip paversti savo gyvenimą įspūdinga istorija: autofikcijos dirbtuvės"

Esu rašytoja ir savo kūryboje pasitelkiu autofikcijos žanrą ("Niki: dvigubas portretas" (Tyto Alba, 2019), "Paleistuvės, arba Meilė pagal Niurnbergo mergelę" (Kitos knygos, 2016). Kviečiu į kūrybines dirbtuves, kuriose kartu tyrinėsime autofikcijos žanrą. Susipažinsime su autofikcijos ypatumais ir pasidalinsime savo patirtimis. Dirbtuvių metu kursime trumpus autofikcinius tekstus, įkvėptus asmeninių istorijų, tyrinėsime, kaip asmeninė patirtis gali tapti literatūros kūrinio pagrindiniu varikliu.
Kam išgalvoti neegzistuojančius pasaulius, kai pats gyvenimas toks įdomus? Sužinosime, kaip autofikcija naudojosi Françoise Sagan, Marguerite Duras, Annie Ernaux. Rašydami autofikciją, galime atsiverti tiek, kiek širdis geidžia, nes, kitaip nei rašant memuarus, skaitytojas niekuomet neatspės, kur baigiasi realybė ir prasideda vaizduotė. Ne visada ir patys autoriai žino. Autofikcija turi ilgą istoriją. „Šok, tarsi niekas tavęs nematytų, dainuok, tarsi niekas tavęs negirdėtų, mylėk, tarsi nebūtum įskaudintas“, – rašė Markas Twainas. Šia mintimi ir vadovaujuosi rašydama. Esu įsitikinusi, kad kiekvienas patiria panašias emocijas. Pabandykime realizuoti tai, ką išgyvename!
Dirbtuvių metu susipažinsime su autofikcijos sąvoka, jos istorija ir ypatumais. Dirbtuvės skirtos tiems, kurie nori atrasti naujų būdų išreikšti savo emocijas ir mintis.
Užsiėmimo metu sužinosime, kaip atsirinkti svarbiausias gyvenimo akimirkas ir jas paversti literatūriniu kūriniu; kaip įpinti detales, kurios padėtų skaitytojui geriau pažinti pasakotoją; kaip sukurti įtikinamą autofikcinį pasakojimą, nepažeidžiant realybės ribų; kaip autofikciją derinti su kitais literatūros žanrais (pvz., romanu, novelėmis, esė); kaip rašyti apie asmeninius dalykus, nepažeidžiant savo ir kitų žmonių privatumo.
Kiekvienas iš mūsų turi unikalią istoriją, kurią verta papasakoti. Šiose dirbtuvėse kartu tyrinėsime, kaip paversti savo gyvenimą įspūdingu pasakojimu.


Susipažinkite su lėlių istorija, lėlių teatro istorija, lėlių tipais. Susikurkime valdomą lėlę iš gamtinių medžiagų, Išmokime valdyti savo pasigamintą Miško lėlę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


„Chaimo Frenkelio odos dirbtuvės. Rožės žiedas"

Rožė – gėlė, turinti paslaptį, sudėtingas simbolis, galintis reikšti įvairius dalykus. Chaimo Frenkelio vilos parkas Šiauliuose itin garsus savo gausiu rinktinių veislių rožynu, todėl Šiaulių „Aušros“ muziejus kviečia rožės žiedu grožėtis ne tik šiltuoju metų laiku, bet ištisus metus! Naujoje Chaimo Frenkelio odos dirbtuvėlių edukacinio užsiėmimo metu „Rožės žiedas“ galima pasigaminti sau mielą odinį rožės žiedą, sagę ar plaukų papuošalą. Kiekvienas edukacijos dalyvis iš edukacijos išsineš net po du savo pasigamintus papuošalus, todėl tai puikus būdas pradžiuginti ne tik save, bet ir savo artimąjį ar mylimą draugą. O galbūt neturite kur švęsti savo gimtadienio ar mergvakario? Ši edukacija patiks tiek mažiems, tiek dideliems, todėl ji ypač tinkama smagiems, kūrybiškiems ir jaukiems susitikimams.


Viešoji įstaiga Šv. Jono gatvės galerija

Kaip žiūrėti į meną (šiandien)?

Edukacinė programa yra skirta supažindinti moksleivius su tuo, kaip šiandien yra kuriami, eksponuojami ir žiūrimi meno kūriniai. Jos metu dalyviai bus pakviesti į ekskursiją, kurios metu iš vidaus pamatys šiuolaikinio meno ir kultūros erdvės "Medūza" užkulisius, sužinos ką šiandien reiškia būti menininku(e), kuratoriumi(e), bei kaip atrodo šios srities kasdienybė, pavyzdžiui:

Kaip atrodo profesionalių meno kūrėjų karjera?
Kaip yra vertinami meno kūriniai?
Kaip rengiamos meno parodos?
Kaip kūrinio patyrimą keičia tai, kaip jis eksponuojamas? Ar meno kūriniu gali tapti "bet koks" objektas?
Kuo skiriasi muziejus nuo galerijos, meno centro ar projektų erdvės?
Ar visas menas yra šiuolaikinis menas?
Koks yra meno kūrinio gyvenimas parodai pasibaigus?

Ekskursijos metu moksleiviai pamatys ne tik ekspozicines erdves bei pagalbines patalpas, tačiau bus pakviesti ir nusileisti į "Medūzos" 16 a. menančius požemius, pamatys specialiai video meno kūriniams pritaikytą kino teatrą "Videokapsulė".

Po šio pristatymo, moksleiviai bus pakviesti į ekskursiją po tuo metu veikiančią(-ias) parodas, kur jiems bus pristatytos jose paliečiamos idėjos, papasakotos kūrinių atsiradimo istorijos ir jų organizavimo metu kilę netikėtumai ir iššūkiai.

Užsiėmimas suteiks moksleiviams progą susidaryti visuminį vaizdą apie Lietuvos meno lauko sandarą ir veikimo principus, susipažinti su vidine meno pasaulio "virtuve" bei pamatyti aukštos kokybės profesionalaus šiuolaikinio meno parodą kartu su kompetentingu gidu.

SVARBU: Parodų programa kinta, o ją galite sužinoti "Medūzos" internetinėje svetainėje www.meduza.fyi arba parašę el. laišką į hello@meduza.fyi.


Interaktyvios teatrinės improvizacijos dirbtuvės „Pažadink kūrybiškumą" - inovatyvi ir įtraukianti programa moksleiviams, kurios metu dirbtuvių dalyviai supažindinami su aktoriaus amatu.
Dalyviai būdami scenoje turi galimybę pajausti santykį su savo paties judesiu, kalba, vaizduote, partneriu ir publika. Didelė reikšmė teikiama psichologiniam ir fiziniam atsipalaidavimui,
naudojant asmeninę patirtį, kuri aktualizuojama scenoje. Kitas svarbus edukacinių užsiemimų dėmuo – baimės suklysti įveikimas, dėmesio, koncentracijos ir viešosios kalbos įgūdžių lavinimas, išlaikant individualumą ir autentiškumą.
Ši edukacija itin aktuali ir šiuolaikiška – procese išlaisvinamas kūrybinis potencialas, atrandamas gilesnis savo kūno judesių, kalbos aparato, vaizduotės panaudojimo ir veikimo suvokimas, lavinamas gėbėjimas atsipalaiduoti tiek psichologiškai, tiek fiziškai, sumažėjusi scenos baimė ir apskritai – baimė suklysti.
Dirbtuves ves aktoriai profesionalai, kurie pasidalins ne tik savo asmenine patirtimi, bet ir pasiūlys įvairius aktorinio meistriškumo pratimus, kurių efektyvumą galės patirti ir dirbtuvių dalyviai.


Muzikinis lėlių spektaklis vaikams „Pinokis“

Pinokis – gudrus „lėliškas“ sutvėrimas, vienareikšmiškai besivaikantis malonumų ir būdų išvengti to, kas yra „nemalonioji“, „nuobodžioji“ gyvenimo dalis. Režisieriui Šarūnui Dateniui panorėjus gimsta jis ne Carlo Collodi pasakos laikas ir net ne šiandieną, o netolimoje ateityje, kur siaučia sustiprėjusios šių dienų vartojimo, automatizacijos ir susvetimėjimo problemos. Ir jau tikrai nieks jo neišdrožia iš medžio – čia jis ne medinukas, o androidas, sumontuotas dirbtinio intelekto pagalba.

Vos užgimęs Pinokis jau kuo puikiausiai žino savo teises ir poreikius tačiau, kad suprastų esminius žmogiškus dalykus, jam tenka įveikti ilgą, pavojais nuklotą kelią. Iš tiesų, juk ir mums patiems dažnai būna neaišku, ką šiais laikais reiškia būti geru žmogumi ir, kas svarbiausia, kaip juo tapti? Juk, nepaisant gerų norų, dažnai nepavyksta elgtis pagal „teisingąjį“ planą...


Antanas Baranauskas – septynių talentų žmogus (9–12 klasėms)

Programa skiriama praplėsti mokinių pažintį su žymiausiu Lietuvos romantizmo atstovu poetu Antanu Baranausku, pristatant jį ne tik kaip poemos ,,Anykščių šilelis“ autorių, bet ir kaip renesansinio tipo visapusiškai talentingą asmenybę, vieną didžiausių mūsų tautos šviesuolių, lietuvybės puoselėtojų, savo moksline veikla bei kūryba vedusį Lietuvos vardą į pasaulį. Klausydamiesi pasakojimo autentiškoje aplinkoje, analizuodami vaizdinę medžiagą, savarankiškai pagal pateiktas užduotis nagrinėdami tekstus, klausydamiesi muzikos įrašų, mokiniai susipažįsta su poetą formavusia gimtąja aplinka ir išlikusiais tėvų sodybos ženklais. Konkrečiais pavyzdžiais ir praktinėmis veiklomis A. Baranauskas pristatomas kaip ,,septynių gabumų žmogus“, palikęs pėdsakų lietuvių kalbos, matematikos, vertimo, muzikos srityse. Nepamirštami poeto kaip vieno žymiausių lietuvybės žadintojų nuopelnai lietuvių kalbai ir tautai. Lietuvybės stiprinimo temą A. Baranausko kūryboje ir jos aktualumą šiandien atskleidžia patys mokiniai, nagrinėdami poeto tekstus. Apie mažos tautos literatūros visuotinumą svarstoma susipažįstant su poemos ,,Anykščių šilelis“ vertimais į 20 pasaulio kalbų, o apie naujus klasikos perskaitymo būdus moderniais laikais diskutuojama klausantis poemos „Anykščių šilelis“ muzikinių interpretacijų. Programos metu mokiniai plečia savo kultūrinį akiratį, ugdosi literatūrines kompetencijas, lavina kūrybinį mąstymą, gebėjimą analizuoti skaitomą tekstą, kritiškai mąstyti, siejant nagrinėjamas temas su šių dienų aktualijomis.


Gerumo pamokos Jono Biliūno sodyboje (2-5 klasėms)

Rašytojo Jono Biliūno asmenybės moralinės vertybės yra jo kūrinių pamatinės nuostatos. Nemažos kūrinių dalies mintis užsimezgė tėviškėje, todėl unikali patirtis apie tai kalbėtis rašytojo namuose, kur visa vyko prieš 140 metų. Apsilankę edukacinėje programoje „Gerumo pamokos Jono Biliūno sodyboje“ jaunesniųjų klasių mokiniai turės ypatingą galimybę išgirsti tik 28-erių metų sulaukusio rašytojo gyvenimo ir kūrybos legendą, gilindamiesi į apsakymą „Kliudžiau“. Programos dalyviai susipažins su autentiška rašytojo tėviškės aplinka – XIX a. troba su išlikusiais daiktais, galinčiais papasakoti vis kitą istoriją, nugulusią į J. Biliūno kūrinius, aplankyti senąsias, dar rašytoją menančias obelis, surasti diendaržio pamatus, kur ant spalių  krūvos gulėjo Brisius, paragauti šulinio gaivaus vandens, pažaisti rašytojo vaikystės žaidimų. Ir pasinerti į rašytojo pasaulį, persmelktą gerumo ir graudumo, liūdesio dėl pasaulio netobulumo, dėl seno ir silpno nereikalingumo, ir pajusti, jog ir pačiam skauda dėl kitam daromos neteisybės. Įvairiais metodais −  teksto skaitymu ir klausymu, pasakojimu storytelingo metodu, klausymu, pokalbiais, diskusijomis, individualiomis ir grupinėmis veiklomis ir kt. – susipažindami su apsakymu „Kliudžiau“, mokiniai ugdosi supratimą, kad klasikinė  literatūra yra universali, meno kalba kalbanti ir apie tavo pojūčius, savaime, neįkyriai mokanti gerumo ir empatijos.


Velykų tradicijos ir simboliai - Velykų kiškio dirbtuvės

Edukacijos metu vaikai sužinos apie Velykų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Velykų kiškio atsiradimo istorija,  diskutuos apie Velykų šventės prasmę. Praktinės dalies metu kiekvienas vaikas pasigamins savo medinio Velykų kiškio personažą sujungiant atskiras detales klijais, sukuriant charakterį, jam tinkamus rūbus ir kitas detales. Pagamintus personažus vaikai pristatys ir jais dekoruos  klasę ar namus.


Kūrybinės formos: 3D rašiklis tavo rankose

Edukacija supažindina vaikus su trimatės kūrybos galimybėmis naudojant 3D rašiklius. Mokiniai kuria 3D objektus, mokydamiesi apie erdvinį mąstymą ir kūrybos technologijas. Veikla padeda plėtoti kūrybiškumą, rankų miklumą ir gebėjimą dirbti komandoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Motanka  „Angelas"  - tekstilinė lėlė amuletas

Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės.
Teorinės dalis: Dalyviams bus pasakojama apie lėlių amuletų istoriją, kaip Ukrainos kultūros ir liaudies meno dalį. Mokiniai susipažins su lėlių motankų rūšimis, jų kūrimo principais. Jie mokysis suprasti lėlių motankų prasmes ir jas mokysis jas kurti pasitelkdami pateiktus pavyzdžius bei meistrų darbus.
Praktinė dalis – mokiniai mokysis savarankiškai arba su pagalba susikurti lėlę amuletą, iš pateiktų medžiagų ras optimalų lėlės kūrimo sprendimą, galės savarankiškai iškirpti dalis iš audinio, išmoks dirbti naudodami matavimo juostelę, matuos detalių dydžius, dirbs su siūlais ir juostelėmis.


Edukacijos tikslas - pristatyti Skaudvilės krašto istorijos savitumą ir išsaugoti nykstantį senąjį virvių vijimo amatą vindeliais. Pristatant istorinio Skaudvilės turgaus reikšmę, mokiniai susipažįsta su miestelio urbanistiniu paveldu prie Skaudvilės turgaus aikštės projekcinio 3D maketo, kuriame įtraukiai, animacijų pagalba vaizduojama tarpukario laikotarpio turgaus diena. Turgūs vyko nuo 1862 m. ir garsėjo visoje Žemaitijoje. Ypatingai žymus buvo arklių turgus, kur žemaitukų veislės arklius masiškai pirkdavo užsienio pirkliai darbui anglių kasyklose. Nupirkus arklį, kaip gi be pavadžio, tam ir buvo reikalinga virvė. Virvė gali turėti daugybę funkcijų, tad ir šiandien ją galima naudoti net tik pagal paskirtį, bet ir kūrybiškai pritaikyti kasdienėje aplinkoje. Judriame ir nuotaikingame edukaciniame užsiėmime mokiniai susipažins su tarpukario miestelio aktualijomis, kultūra, tradicijomis, kultūriniu paveldu, arklio savybėmis bei išmoks senojo virvių vijimo amato. Praktinėje veikloje vaikai dirba individualiai ir poromis. Darbo įrankis – vindelis, kartais dar vadinamas vijurku. Anksčiau apie apsukrų žmogų sakydavo: „sukasi, kaip vijurkas“, tad ir edukacijos dalyviai suksis, kaip tikri vijurkai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


FOLK TRIO edukacinė programa - koncertas, tai galimybė pažinti mūsų lietuviškas liaudies dainas, folklorą, sužinoti apie užmarštin grimstančias tradicijas, legendom virtusias istorijas. Visa tai koncerto, edukacijos metu pasakoja grupė FOLK TRIO - profesionalūs muzikantai, apkeliavę pasaulį su muzika. Jų patirtys, prasmingos lietuvių liaudies dainos, apipintas akordeono ir saksofono sąskambiais, bei gebėjimas viską papasakoti paprastai bei suprantamai mokiniams - patirtis ir paprastumas, pritraukia klausytojus ne tik iš Lietuvos FOLK TRIO pristatė Lietuvos muziką bei kultūrą net Japonijoje. FOLK TRIO nariai - tai lietuvių liaudies dainų atlikėja Ineta Meduneckytė, akordeonistas, mokytojas Nerijus Bakula bei saksofono dėstytojas Jan Maksimovič. Ši edukacija puikiai tiks minint valstybinės šventės ar tiesiog norint daugiau sužinoti apie mūsų folklorą, tradicijas ir muziką.


Klounados spektaklis " Kaip atsirado drugeliai"  (1kl.-2kl.)

Klounados spektaklis -“ Kaip atsirado dugeliai" Spektaklis sukurtas pagal Džokondos Beli to paties pavadinimo knygą , tai pasakojimas apie apie kūrybą, atkaklumą ir svajones. Drugeliai- tai paukščiai panašūs į gėles, būtent taip juos įsivaizdavo kai jų dar nebuvo... Du klounai įkuria dirbtuves ir eksperimentuodami su skaidriais abjektais: plėvelė, vanduo, burbulai, putos, skaidrūs šiaudeliai, iš jų jungiamos formos ir kt. , bando sukurti kažką tokio , kažką tokį gražų kaip gėlė ir grakštų kaip paukštis... jų nepailstančios pastangos, noras peržengti ribas, atkaklumas, bandymai žiūrovų akivaizdoje sukelia daug šypsenų ir gerų emocijų. Spektaklio kūrėjai kelią klausimą- kaip atsiranda kūrinys į kurį žiūrint norisi šypsotis? Spektaklis atliekamas lauke , šiltuoju metų laiku.


Monospektaklis 11-12 kl. mokiniams „Beveik laimingas“

„Beveik laimingas“ – tai nepriklausomo ,,No Shoes‘‘ teatro monospektaklis 11 – 12 kl. mokiniams, pagal J. Kunčino romaną „Tūla“. Spektaklio idėjos autorius, dramaturgas ir  aktorius R. Klezys būdamas ir edukologu,  kūryboje susitelkia į komunikavimą su paauglias jiems aktualiomis temomis, Tai ketvirtas jo monospektaklis. Šįkart pasirinkta meilės tema, interpretuojant romaną iš privalomos literatūros sąrašo. Spektakliu nesiekiama pažodžiui atkurti J. Kunčino kūrinio. Meninei interpretacija pasirinktas lecture-performance (paskaitos-pasirodymo) formatas. Pasirodymas prasideda ,,paskaita’’ pristatant dokumentines detales apie autorių, kūrinio sukūrimo aplinkybes, laikmečio ypatumus, kūrinio veiksmo žemėlapį ir kt. faktus, įvesiančius į kūrinio kontekstą. Vėliau pereinama į atskirų scenų iš romano suvaidinimą scenoje. Atlikimui pasirinkti kūrinio motyvai, atskleisiantys  herojaus romantiškus išgyvenimus mylimajai. Pats spektaklio pavadinimas pasisikolintas iš interviu su rašytoju, kurio metu jis save įvardina, kaip ,,beveik laimingą’’. Šia fraze pavadintas dokumentinis filmas apie J. Kunčiną, kurio medžiaga naudojama spektaklyje. Pavadinime slypi aistringos meilės, sukeliamų nerimastingų emocijų drama, kai herojus ir laimingas, ir nelaimingas vienu metu. Ši būsena artima jaunam žmogui, ieškančiam savo tapatybės ir mėginančiam suprasti paauglystėje užplūstančius pirmosios meilės jausmus.


Susipažinkite su lėlių istorija, lėlių teatro istorija, lėlių tipais. Susikurkime šešėlinę lėlę ir išbandykime jos valdymą improvizuoto vaidinimo metu.


Vienaragio kelionės - piešimas ant raktinės

Nemoku piešti...ir gerai!
Piešime pirštukais, teptukais, pagaliukais...Vienaragį kaip sėkmės ir svajonės simbolį...

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


„Apyrankės makrame technika“ – tai programa kviečianti jus įsitraukti į makrame - pinikų techniką, jos istorijos atsiradimą. Išgirsime kur buvo pirmiausia panaudojama - nuo jūrinių mazgų  iki meno kūrinių. Diskutuosime kaip panaudoti makrame techniką buityje ir mene. Susipažinsime su medžiagų įvairove ir mazgų rūšimis, jų panaudojimu. Šaukėnų kraštotyros muziejuje bus galima pamatyti, jau pagamintus šia technika, autentiškus pavyzdžius.


Mažeikių Henriko Nagio viešoji biblioteka

Intelektualus žaidimas „Žiniasvydis“ skirtas įtvirtinti 9–12 klasių mokinių literatūros žinias, skatinant jų domėjimąsi kūriniais, įtrauktais į mokyklos bendrojo ugdymo programas. Klausimai ir užduotys bus pateikiami tiek žodžiu, tiek pasitelkiant medijas. Mokiniai, atliks žaismingas užduotis, kurios sudomins skirtingų pomėgių ir poreikių vaikus. Žaidimo dalyviai, bendradarbiaudami komandose, konkuruos tarpusavyje, lavins komandinio darbo įgūdžius, o atsakinėdami į žaidimo klausimus ir atlikdami užduotis – gilins literatūros žinias. „Žiniasvydis“ populiarins literatūrą ir skatins knygų skaitymą, padės geriau suvokti literatūros skaitymo prasmę ir ugdyti tokias savybes, kaip iniciatyvumas, kantrybė, atidumas, kūrybingumas, loginis mąstymas, savarankiškumas, organizaciniai gebėjimai, kurie padės ateityje rasti tinkamus sprendimus, siekti tikslų. Programos trukmė iki 90 min. Užduotys ir klausimai bus pritaikyti atskiroms amžiaus grupėms: 9–10 kl., 11–12 kl.


Slėpk knygas – darys kratas (7–12 klasėms)

Edukacinė programa vyksta autentiškoje XIX a. knygnešių sodyboje: gyvenamajame name, kur išlikusi vienintelė Lietuvoje draudžiamų knygų slėptuvė, klėtyje, kur istorinių riedmenų rinkinys leidžia realiai patirti knygnešystės kasdienybę. Vaizdinės medžiagos, pasakojimo ir užduočių dėka programos dalyviai turi galimybę įsigilinti ir geriau suvokti knygnešystę kaip unikalų istorinį reiškinį, įvertinti lietuviškos spaudos kelio sunkumus istorijos tėkmėje, kartu aptaria pasipriešinimo rusifikacijai formas ir galimybes. Moksleiviai ieško draudžiamos lietuviškos spaudos namų bibliotekoje, rašo žąsies plunksna, improvizuoja teatralizuotame žaidime, lavindami atmintį, renka dėlionę iš Petro Vaičiūno eilėraščio posmelio žodžių, taip atrasdami knygnešystės svarbos įvertinimą. Pristatoma „daraktorių“ mokykla ir bausmės, kurių patirdavo nepaklusnūs mokiniai, sudaroma galimybė vieną iš jų – klūpėjimą ant žirnių – išbandyti patiems. Smagiausioji dalis – teatralizuotas žaidimas „Knygnešiai-žandarai“, kurio metu darant kratą priartėja jau nutolęs nuo šiandienos knygnešystės fenomenas, vaikai, susitapatindami su istoriniais personažais, tenkina saviraiškos poreikius. Baigiamosios viktorinos užduotys parenkamos, atsižvelgiant į moksleivių amžių ir jiems aktualiausią istorijos pamokų medžiagą.


Kukutis- tituluotas šnekutis. (Paslaugos gavėjo įstaigoje. (2-6 kl.))

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Edukacijos metu “Kukutis- tituluotas šnekutis” moksleiviams pasakojami įdomūs faktai susiję su kukučio vaizdavimu lietuvių mitologijoje, liaudies dainose, pasakose ir simbolizavime.   Supažindinami su kukučio gyvenimo būdu, paukščio ypatingomis savybėmis. Aptariama kukučio išvaizda. Klausomasi balso įrašo, bandoma jį pamėgdžioti, palyginti su kitais gamtos garsais, kieno balsą primena. Demonstruojama vaizdo medžiaga apie kukučius   pažinti šį paukštį. Mokiniai bus supažindinti su gamtosauginėmis vertybės ir  jų svarba.
 Praktinėje dalyje moksleiviai derina  žinias su kūryba. Visiems dalyviams išdalinama po medinę kukučio formelę, kurią  akriliniais dažais, teptukų pagalba,  nusispalvina medinius magnetukus- kukučius, siekdami kuo tiksliau atkurti paukščių margumą.


Utenos rajone Vaikutėnų kaime neseniai atidaryta Odetos galerija. Taip vadinasi tautodailininkės sertifikuotos tradicinių amatų meistrės Odetos Tumėnaitės – Bražėnienės kūrybos studija, edukacijų erdvė ir margučių kolekcija.
Ką ten pamatysite?..
Meistrė kviečia į savo kūrybines karpinių, lino bei medžio raižinių ir margučių dirbtuves. Galėsite stebėti tradicinių amatų kūrybos proceso demonstravimą. Tautodailininkė visada pasiruošusi pademonstruoti tradicinės užuolaidėlės, karpinio paveikslo, lino ir medžio raižinio kūrimo ar margučio skutinėjimo procesą. Kiekvienas dalyvis gali išbandyti kūrybos įrankius, pats prisiliesti prie įdomaus kūrybos proceso. Įdomus senoviškas primityvus medžio raižinio kūrybos procesas ir visai šiuolaikiškas linoraižinių atspaudimas grafikos preso pagalba. Be kūrybinio proceso, meistrė gali pademonstruoti iš savo gausios kolekcijos daug originalių autorinių  karpinių ir lino bei medžio raižinių tiek žymiausių Lietuvos, tiek ir pasaulio kūrėjų.
Galerijoje yra didelė knygų iš viso pasaulio apie karpinius, grafiką, margučius ir kitus tradicinius menus biblioteka.
Meistrės kūrybos studijoje apžiūrėję karpinius ir grafiką, žinoma, ilgiausiai užtrunkame galerijoje, kurioje eksponuojama tūkstančiai margučių ir kitokių eksponatų, susijusių su margučiais.

O kur dar įdomus pasakojimas apie galerijos eksponatus, margučių autorius, Velykų tradicijų ir papročių pristatymas, tradicinių Velykų žaidimų išbandymas ir pan. Ir dar jūsų  lauks niekada nesibaigiantys siurprizai ir naujovės.
Laikas Odetos galerijoje tikrai neprailgs.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Kauno rajonų padavimai 4–6 kl. išvykstamasis Kauno mieste ir rajone

Edukacinis užsiėmimas skirtas 4–6 klasių moksleiviams, jo metu susipažįstama su mito, padavimo kūrimo pagrindiniais principais bei tyrinėjama, kaip ir kodėl pavadinti Kauno miesto rajonų pavadinimai. Dalyvaudami užsiėmime moksleiviai išgirsta pasakojimų apie Kauno miesto pavadinimo atsiradimą, gavę ypatingąją rolę skaidrėse pristatytos informacijos pagalba kuria bendrą klasės padavimų, mitų knygą. Knygą sudaro skirtingi mokinių kurti pasakojimai apie miesto rajonų pavadinimų kilmę, iliustracijos. Užsiėmimas gali būti prikaitytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu. Paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Minimalus išvykstamajame užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 12.


Edukacijos metu vaikus supažindiname su Kalėdų šventės tradicijomis ir papročiais Lietuvoje bei kitose šalyse. Vaikams pristatoma sapnų gaudyklių gaminimo technika, tinklo pynimo būdai bei dekoravimo galimybės. Per praktinę dalį vaikai pasigamina sau sapnų gaudyklę naudojant gluosnio šakelių pagrindą. Išmoksta pinti dailų tinklą, derinti spalvas, dekoruoti plunksnomis bei įvairiais karoliukais. Šios edukacijos metu yra lavinamas vaikų kūrybiškumas bei saviraiška.
Edukacijos metu vaikai sužinos apie Kalėdų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Kalėdų eglutės atsiradimo istorija. Vaikams pristatoma Kalėdų eglutės žaisliukų gaminimo technikos: atskirų žaislo dalių klijavimas, užklijavimas juostele, audinio dalių siuvimas, japoniška „Kinusaigos“ technika bei įvairūs dekoravimo būdai. Per praktinę dalį vaikai pasigamina sau Kalėdų eglutės žaisliuką naudojant gaminimo techniką pagal amžių:  pradinių klasių mokiniai - sujungiant atskiras detales klijais, vidurinių klasių mokiniai – sujungiant žaislo dalis naudodami siuvimą ir klijus, ir aukštųjų mokyklų mokiniai kurs žaislą japoniška „Kinusaigos“ technika, naudodami putų polistirolo pagrindą ir audinį. Pagamintas eglutes vaikai dekoruos skirtingomis detalėmis ir spalvomis parinkdami jiems šventės simbolius. Dekoruotomis eglutėmis vaikai galės papuošti klasę ar namus.


Edukacinė programa "Plėšriųjų paukščių pasaulis"

Edukacinė programa apie plėšriuosius paukščius yra pritaikyta 0–12 klasių mokiniams ir skirta ne tik gamtos pažinimui, bet ir kultūrinės savimonės ugdymui. Programa supažindina vaikus ir jaunimą su plėšriųjų paukščių biologija, ekologija, jų svarba ekosistemai bei išsaugojimo būtinybe. Tačiau svarbus akcentas – plėšriųjų paukščių kultūrinis paveldas. Mokiniai sužino, kaip šie paukščiai buvo svarbūs žmonijos istorijoje, simbolizavo jėgą, laisvę ir buvo naudojami medžioklėje. Dalyviai susitinka ne tik su srities specialistais, jiems pristatomi vykdomi unikalūs moksliniai tyrimai, bet ir patys gyvi, apmokyti plėšrieji paukščiai.
Programa atskleidžia, kaip paukščių apsauga yra susijusi su šiuolaikiniu kultūriniu sąmoningumu ir mūsų atsakomybe prieš gamtą.

Veiklos pritaikomos skirtingoms amžiaus grupėms. Mažesniems vaikams siūlomos kūrybinės užduotys, piešimo ir paukščių stebėjimo veiklos, o vyresniems mokiniams – gilesnės diskusijos apie gamtosaugą, paukščių apsaugos iššūkius ir jų sprendimo būdus. Praktiniai užsiėmimai, grupiniai projektai ir diskusijos lavina mokinių kritinį mąstymą, kūrybiškumą bei bendradarbiavimo įgūdžius.

Programos tikslas – ugdyti atsakingą požiūrį į gamtą ir kultūrą, mokslą, skatinti sąmoningą santykį su gamtos ir kultūros paveldu, taip formuojant jaunosios kartos supratimą apie tvarumą ir gamtos apsaugos svarbą kultūriniame kontekste.

Programa leidžia praleisti laiko ne tik patalpoje, bet ir gamtoje, gryname ore, vyksta visais metų laikais.


Kaip buvo tada, kai nebuvo nei metro, nei kilogramo? Kaip ir kuo žmonės matavo, svėrė? Ar tai buvo seniai? Edukacinė programa „Sveriu, matuoju, pirštais skaičiuoju“ Panevėžio gamtos
mokykloje supažindins su senoviniais ir dabartiniais ilgio, svorio, tūrio matais. Primins, kad šiuolaikine matavimų sistema naudojamės visai neseniai, tik apie 100 metų. Atliekant praktines užduotis, teks  pamatuoti ir pasverti šiuolaikinėmis priemonėmis ir prietaisais bei senoviniais metodais pvz., panaudojant delno plotį, ištiestų rankų ilgį, pėdos ilgį; sudėti pyrago tešlai skirtus ingredientus rieškučiomis, saujomis, žiupsniais ir žiupsneliais. Grupinės, kūrybinės užduoties metu mokiniai konstruos ilgio matavimui skirtą metrą ir balansines svarstykles. Spręs problemas, kai šiuolaikiniame gyvenime kartais tenka prisiminti senovinius matavimo metodus, kai po ranka nėra šiuolaikinių.


Teatro dėžutė „Kamišibai“, kilusi iš Japonijos, yra nedidelė, statoma ant stalo, žiūrovų akių lygyje. Į dėžutę sudedamos kartoninės kortelės, kurių vienoje pusėje yra paveikslėlis, o kitoje pasakojamas tekstas. Edukatorius, naudodamasis teatro dėžute „Kamišibai“, paseks pasaką ir pateiks vaikams klausimus, susijusius su sekama pasaka. Edukacijos metu vaikai kurs savo pasakas, piešdami ant specialių lapų pagal pasirinktą tematiką (individualiai ar grupėmis), kurias po to pristatys, naudodami Kamišibai teatro dėžutę. Ši programa lavins retorikos gebėjimus, mokėjimą išklausyti, sklandžiai ir drąsiai reikšti savo mintis.