Jei paklaustume Jūsų, kas yra Lazdynų pelėda, manome daugelis atsakytų ar bent jau būtų girdėję. Pelėda dažnai simbolizuoja išmintį, bet kaip ten yra ištikrųjų jų gyvenime? Ar jos tikrai protingos ir išmintingos? Iš viso pasaulyje gyvena apie 200–250 skirtingų pelėdų rūšių. Lietuvoje galime pamatyti 13 pelėdų rūšių, iš kurių net 6 įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą. Ne visos jos gyvena mūsų šalyje, kai kurios tik užklysta. Išgirsti ar pamatyti pelėdas natūraliai gamtoje nėra taip paprasta. Jei pelėda apsigyvena kaimynystėje dažnu atveju išgirsime patinuką, kuris gina gyvenamąją teritoriją ar šaukia pateles. Žmonės kalba, kad pelėdos yra protingi paukščiai, kad geba sukti galvą 360 laipsnių, na bet ar tikrai viskas yra tiesa? Daug legendų ir mitų sukurta apie šiuos paslaptinguosius paukščius. Tad kviečiame Jus užsisakyti edukaciją ir sužinoti įdomių faktų apie pelėdas, jų mitybą bei paslaptingą gyvenimo būdą. Šios edukacijos pagrindinė žinutė - kaip mes kiekvienas turime elgtis gamtoje, kokie mūsų žingsniai aptikus sužeistą paukštį. Edukacinė programa sudaryti iš dviejų dalių: teorija ir praktika. Edukacijos metu naudosime išmaniąsias technologijas, iš anksto parengtą prezentaciją papildytą nuotraukomis, vaizdo įrašais ir net pelėdų balsais. Žinių įtvirtinimui mokiniai spręs užduotis, kurias lektorė parengs iš anksto pagal amžiaus grupę. Šios edukacijos lektorė - pedagogė, ornitologė Ingrida Lagunavičienė.


Popieriaus gamybos edukacija "Prisiminimų atvirukas"

“Basomis miške” kuriamose edukacijose atsispindi meilė gamtai ir tvarumas. Popieriaus gamybos edukacijos metu žaismingai per pavyzdžius kalbame apie taršos problemą ir šiukšles miške, prisimename rūšiavimo svarbą ir panaudojimo dar kartą galimybes. Pažintis, kaip galime panaudoti perdirbtą popierių šiuolaikiniame mene išplečia vaikų vaizduotę (nuo atvirutės iki baldų). O praktinėje edukacijos dalyje pasinersime į pojūčių kupiną procesą ir išbandysime seniausią rankų darbo popieriaus gamybos techniką, kurią galime pritaikyti ir šiuolaikinėje visuomenėje. Mokysimės prikelti popierių antram gyvenimui ir kiekvienas mokinys pasigamins savo popieriaus lapelį ATVIRUTĘ/PAVEIKSLĄ, bei jį dekoruos. Popieriaus gamyba– tai nuotaikingas ir pojūčių kupinas užsiėmimas suteikiantis galimybę popieriaus gamybos procesą pažinti praktiškai. Ši edukacija skatina mokinių kūrybiškumą, dėmesingumą, susikaupimą, kritinį mąstymą, empatiją gamtai.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Viešoji įstaiga Vilniaus miesto muziejus

Visur aplink mus gyvuoja žmonių pasakojimai ir istorijos. Pasakojimai, kurie įvykiams ir vietoms suteikia žmogišką kontekstą, vardą ir veidą. Močiutė ar kaimynas, o gal bendraklasė ar mokyklos budėtojas – kiekvienas iš mūsų gali būti istorijų pasakotojai ir rinkėjai. Pasakojimai nėra tik apie praeitį – kartais daugiau nei pateikdami faktus, pasakojimai atskleidžia, kaip mes matome save ir pasaulį, savo rajoną, miestą ir bendruomenę. Pasakojimai moko klausti ir išklausyti, leidžia prisiliesti prie paveldo, patirti jo daugiabalsiškumą, mokytis priimti įvairias perspektyvas ir suvokti, kad visuomenė nėra homogeniška.

Šiuo praktinio pobūdžio užsiėmimu kviečiame moksleivius susipažinti su pasakojamosios istorijos rinkimo metodais, bei juos išbandyti praktiškai. Apsilankę muziejuje moksleiviai sužinos, kodėl svarbu fiksuoti paprastų žmonių pasakojimus, kaip žmonių pasakojimai tampa atminties institucijos rinkinio ir parodos dalimi, kaip kiekvienas galime tapti istorijų rinkėjais ir pasakotojais, bei patys išbandys šiuos vaidmenis.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


SIMBOLIS, LIUDIJANTIS ŠLOVĘ: MONOGRAMOS KŪRIMO DIRBTUVĖS

Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Daugelį amžių valdovai naudojo monogramas kaip ypatingo statuso ir pasididžiavimo simbolius. Monogramos buvo dedamos ne tik ant įvairių daiktų, baldų, pinigų, bet ir puošdavo rūmų interjerus. Nuo visoje Europoje paplitusios monogramų mados neatsiliko ir Lietuvos valdovai. Monogramas su Žygimanto Augusto inicialais galima rasti ant koklių bei rombo formos stikliukų, puošusių langus. Tokią pat stiklo formą naudosime ir mes, kurdami savo monogramą praktinėje šio užsiėmimo dalyje. Per užsiėmimą sužinosime, kuo skiriasi monograma nuo inicialų, ieškosime meninės raiškos būdų, kaip sukurti unikalią, akį patraukiančią ir savininko individualumą atspindinčią monogramą.Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pagrindinio ugdymo istorijos, meninio ugdymo ir technologijų programas


Paskaita „Senosios Lietuvos sostinės“ (nuotolinė paslauga)

Nuotolinė edukacinė paskaita bus transliuojama gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos vedamos ZOOM platformos pagalba. Paskaitos metu nagrinėsime, kodėl Kernavė, Trakai ir Vilnius laikomi seniausiomis žinomomis Lietuvos valdovų rezidencijomis, kokie valdovai jas įkūrė, kokios tautos jose gyveno, kuo vertėsi ten įsikūrę gyventojai ir ką svarbaus paliko istorikams bei archeologams. Senų vaizdinių ir dabartinių nuotraukų pagalba lankysime įspūdingiausius šių sostinių objektus, lyginsime jų architektūrinį, kultūrinį palikimą. Pasitelkę legendas bei archeologinių tyrimų rezultatus bandysime iššifruoti Kernavės, Trakų bei Vilniaus viduramžius menančias detales. Aptarsime šių objektų atsiradimo priežastis, jų genezę, stebėsime kaip per šimtmečius keitėsi šių objektų svarba vietiniams gyventojams bei esamai valdžiai. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti senųjų Lietuvos sostinių materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik  istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.
Paskaitos pabaigoje KAHOOT programėlės pagalba bus surengta viktorina, leidžianti užtvirtinti gautą informaciją.


Kultūros epochų kaita Vilniaus senamiestyje

Kviečiame dalyvauti žaidime Vilniaus senamiestyje. Sakoma, Vilnius – baroko miestas, tačiau mes jį vadiname tiesiog gyvuoju kultūros istorijos vadovėliu. Gotika, renesansas, barokas, klasicizmas – skirtingos epochos ir skirtingas grožio supratimas. Tai puiki proga aplankyti žymius Vilniaus architektūros paminklus, pademonstruoti savo išmanymą, istorines žinias ir laimėti prizų!


Edukacinis užsiėmimas "Šventaragio turas"
https://sventaragis.lndm.lt/

„Šventaragio turas“ skamba kiek senoviškai,
tačiau interaktyvi edukacija nustebins
technologijas pamėgusius lankytojus, nes ją
ves ne tik muziejaus edukatorius, bet ir navigacinė
programėlė, kurią galima atsidaryti savo
išmaniajame telefone. Atidžiai sekdami
programėlės nuorodomis, dalyviai galės
interaktyviai pažinti istorines paslaptis,
susijusias su šiais laikais jau dingusiomis
Vilniaus upių senvagėmis, XIII–XVIII a.
tekėjusiomis sostines širdyje. Ar galite
įsivaizduoti, kad minėtais amžiais Vilnelė
tekėjo tiesiai per Katedros aikštę, oi ją
ties dabartiniu viešbučiu „Kempinski“
įtekėdavo dar viena upė. Kviečiame
susipažinti su Vilniaus istorija ir paslaptingu
Šventaragio slėniu kitaip – vaizdžiai ir
interaktyviai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinis koncertas "Ritmas, ritmas, ritmas

Edukacinis gyvo garso koncertas "Ritmas ritmas, ritmas" nukels moksleivius į nuostabų muzikinių ritmų pasaulį. Ritmas – tai muzikos pagrindas, kuris suteikia kūriniui struktūrą ir gyvybę. Koncerto metu, klausydami muzikos moksleiviai supras kas yra ritmas. Sužinos kokios yra pagrindinės ritmo savybės. Kiekvienas muzikinės teorijos teiginys bus iliustruotas muzikiniu kūriniu. Tempas, taktai, akcentai – muzikiniai terminai, kuriuos žino kiekvienas mokinys, bet klausydami muzikos nebūtinai apie juos galvoja. Šiame edukaciniame koncerte profesionalūs muzikantai padės moksleiviams per muzikinius pavyzdžius suprasti muzikos teoriją, kuri daugumai atrodo sunki ir nuobodi. Moksleiviai mokinsis sąmoningai klausyti muzikos. Ritmų pasaulis yra labai įvairus ir turtingas. Koncerto metu moksleiviai išgirs gyvai atliekamus klasikinės muzikos kūrinius, kur ritmai sudėtingi ir besikeičiantys. Taip pat skambės energingi rock ir lengvai įsimenami pop muzikos ritmai. O kur dar šokių muzika ir sinkopuoti jazz'o ritmai. Koncerto metu moksleiviai ne tik pasyviai klausys muzikos, bet bus įtraukti į interaktyvias edukacines veiklas.
Edukacinis koncertas "Ritmas ritmas, ritmas" suteiks moksleiviams unikalią galimybę giliau pažinti ritmus ir jų svarbą muzikoje per interaktyvias veiklas ir gyvai atliekamus muzikinius kūrinius. Šis užsiėmimas ne tik padės geriau suprasti muzikos teoriją, bet ir skatins muzikinį kūrybiškumą. Koncertą atliks profesionalūs muzikantai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kviečiame į visais metų laikais vykstantį virtualų literatūrinį maratoną „Nuo Meškiuko Rudnosiuko iki Kakės Makės“. Tarp
šių, ypatingą populiarumą pasiekusių dviejų personažų stūkso aukštas ir nuostabus knygų kalnas, sukurtas rašančių ir
piešiančių vaikams. Į jį pradedama kopti vos pažinus raides, o kad būtų lengviau, siūlomės tapti vedliu. Nuotolinės pamokos
tikslas - pasivaikščioti po Vaikų literatūros muziejaus erdves, iššniukštinėti visas jo kerteles, atrasti ir pažinti Pasakų namo
gyventojus. Kadangi pamoka skirta 1 - 4 klasių mokiniams, kūrinius parinkome derindamiesi prie vaikų skaitymo patirties ir
mokyklinių programų. Pirmokus supažindinsime su Vytės Nemunėlio legendine eiliuota pasakaite „Meškiukas Rudnosiukas“, papasakosime jos sukūrimo istoriją, aptarsime iliustracijų tautinius motyvus, supažindinsime su eksponuojamais poeto
asmeniniais daiktais. Su antrokais plačiau panagrinėsime papildomam skaitymui rekomenduojamą rašytojo V. Petkevičius pasaką „Gilės nuotykiai Ydų šalyje“. Šios pasakos sukūrimo istorija atskleis kūrybingą rašytojo bendravimą su savo vaikais. Aiškinsime, kas gi tos ydos, skaitydami pasakos ištraukas bandysime formuluoti ydų pavadinimus. Su trečiokais vartydami M. Vainilaičio mitologinę pasaką „Bruknelė" leisimės ieškoti nykštuko Dzingučio, prapuolusio Laumės Žydrūnės dvare, parodysime, kaip amžiną veikėjų kovą dėl meilės galima demonstruoti šešėlių teatre. Su ketvirtokais, demonstruodami personažų kostiumus, vaidmenimis skaitysime žaislų susipažinimo sceną iš V. Žilinskaitės pasakos - apysakos "Kelionė į Tandadriką". Analizuosime veikėjų charakterius, draugystės temą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kokie žodžiai tinka menui? Apie kūrybą ir istoriją (1-4 kl.)

Kaip galiu apibūdinti tai, ką matau? Ką menininkas nori papasakoti sukūręs tokį meno kūrinį? Kodėl kartais taip norisi meno kūrinius liesti? Šie ir panašūs klausimai bus aptariami su moksleiviais edukacijos metu.

Moksleiviai pagal užuominas turės surasti du meno kūrinius parodoje, edukatorė užduos klausimus ir skatins mokinius reikšti savo mintis, diskutuoti tarpusavy aptariant meno kūrinius, na o vėliau, sustosime prie XVII a. freskos išlikusios Sapiegų rūmų sienose ir bandysime žaidimo pagalba palyginti istorinį meno kūrinį su šiuolaikiniais, esančiais visai šalia prieš mūsų akis.

Svarbiausią savo įspūdį vaikai užfiksuos atvirutėje ir su savimi išsineš ne tik gerą nuotaiką, bet ir įgūdžius kalbėti apie meną savais žodžiais!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukaciniame užsiėmime, vykstančiame Trakų Pusiasalio pilyje, dalyviai išsiaiškins rankraštinės ir spausdintos knygos atsiradimo istoriją, supras, koks ilgas ir sudėtingas buvo knygos kelias. Turės galimybę išvysti atkurtą Gutenbego preso repliką. Žąsies plunksna parašys savo vardo ir /ar pavardės pirma raidę ( inicialą). Supras kodėl ir kaip knygos buvo perrašinėjamos ranka.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Margaspalvė genio kalvė: knygų skirtukų gamyba

Knygų skaitymas turi daugybę privalumų: mažina stresą, gerina miego kokybę ir atmintį, lavina žodinius gebėjimus bei rašymo įgūdžius, išlaisvina vaizduotę ir kūrybiškumą. Skaitydami mes nusikeliame į kūrinių veikėjų pasaulį ir kartu su jais patiriame daug įvairių nuotykių ir situacijų.
Labai lengva pamiršti paskutinį skaitytą puslapį ar knygos vietą, kuri buvo pati įdomiausia, o kad taip nenutiktų verta turėti knygos skirtuką ir pasižymėti norimą puslapį.  Na, o jei tas skirtukas pagamintas mūsų pačių rankomis, skaitymas gali tapti dar mielesniu kasdieniniu procesu.
Edukacinio užsiėmimo metu diskutuosime apie knygų skaitymo teikiamą naudą, dalinsimės savo skaitymo patirtimis, susipažinsime su geriausiai įvertinta poeto A. Matučio eilėraščių knyga, drauge skaitysime poeto kūrybą, išsirinksime labiausiai patikusius eilėraščius ir juos aptarsime. Išsiaiškinsime, kas atsirado anksčiau: knyga ar knygos skirtukas, sužinosime kokie būna skirtukai ir pasitelkę origami lankstymo techniką kursime unikalius kampinius knygų skirtukus, kuriuos dekoruosime pagal patikusių eilėraščių veikėjų motyvus.


Aukso pjūvis arba grožis skaičiuose (Nuotolinė paslauga)

Užsiėmimo metu moksleiviai sužinos žmonijos grožio ir harmonijos paieškų istoriją, išgirs kas yra aukso pjūvis ir kodėl jis apipintas mitais ir legendomis. Kartu su moksleiviais analizuosime meno kūrinius, kuriuose atrasime tobulas formų ir spalvų proporcijas. Moksleiviai susipažins su Albrecht Dürer, Leonadro da Vinci, Antonio Stradivari darbais. Moksleiviai turės puikią progą pamatyti kaip matematikos ir geometrijos žinios pritaikomos mene. Jie išmoks panaudoti aukso pjūvio taisyklę kūryboje – pagal aukso pjūvio taisyklę padalinti atkarpą, nubraižyti „auksinį stačiakampį” ir į jį įbraižyti spiralę. Nuo neatmenamų laikų mokslininkai ir menininkai siekė suprasti ir moksliškai pagrįsti gamtoje egzistuojančią harmoniją. Atsigręžkime į žmogų – jis taip pat yra tobulas gamtos kūrinys, sukurtas naudojant aukso pjūvio taisyklę – santykis smegenų ir širdies darbo, akies sandara, veido ir kaulų proporcijos, netgi kraujospūdis. Šis užsiėmimas tai puiki galimybė moksleiviams suprasti meno ir mokslo sinergiją. Sužinoti kas yra aukso pjūvis ir išmokti jį pritaikyti. Tai puikus užsiėmimas naujoms kultūrinėms ir meninėms patirtims įgyti.


Gipso pažinimas – realjefas. Gipsas yra natūrali medžiaga, saugi ir kilni. Jo panaudojimo galimybių yra labai daug. Viena iš sričių kuria plačiai aptarsime– dailė, skulptūra. Edukacijos metu susipažinsime su Lietuvoje randamomis iškasenomis. Apžiūrėsime iškasenų pavyzdžius. Aptariama jų panaudojimo galimybė Lietuvoje. Reljefai dažnai naudoti daugumos senovės kultūrų mene. Aptarsime žinomiausius realjefo skulptūros laikotarpius dailėje taip pat susipažinsime su Lietuvoje esančiais realjefo skulptūros payzdžiais. Užsiėmimo metu sužinosite kaip kuriami realjiefo paveikslai iš gipso ir juos gali kurti kiekvienas. Gipsinio reljefo kūrimas - gyvas, džiaugsmingas ir gydantis procesas, meno pažinimo terapiją, kurios metu išsijungia loginis mąstymas, suaktyvinama intuicija bei kūrybinis įkvėpimas. Užsiėmimo metu panirsime į savo vidų ir patys dėliodami realjefą, bandydami išgauti norimą vaizdą sukursite gipso paveikslą. Gipso liejimas savo rankomis ne tik atskleis jūsų kūrybinius sugebėjimus, bet (paveikslus) vaikai parsineš namo ir dar ilgai prisimins, kaip gera jas buvo kurti. Po užsiėmimo šis paveikslas, priklausys Jums. Ir kiekvienas dalyvis dar ilgai prisimins šią edukaciją.


Palapinė, kelionė ir muzika (išvažiuojamasis Kauno m. ir Kauno raj.)

M. ir K. Petrauskų skyrius kviečia išbandyti linksmą edukacinį žaidimą ,,Palapinė, kelionė ir muzika”, kurio metu leisimės į pažintinę kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį. Žaidimo dalyviai susipažins su svarbiausiomis asmenybėmis, įvykiais ir datomis, lavins savo pastabumą, ieškodami paveikslėlių, pasislėpusių tarp margaspalvių palapinių, gros įvairiais muzikos instrumentais. Tikslas - edukacinio žaidimo būdu supažindinti lankytojus su svarbiausiomis Lietuvos profesionaliosios muzikos istorijos asmenybėmis, įvykiais bei sąvokomis.
Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu.
Užsiėmime mažiausias galimas vaikų skaičius - 18.


Pagrindinis edukacijos tikslas - papildyti bendrąsias ir specialiąsias žinias, skatinant kūrybišką mokinių veiklą pagaminant magišką muilą.
Uždaviniai: - susipažinti su teorine medžiaga, kaip saugiai gaminamas muilas; - pasitelkiant muilo gaminimo medžiagas, inovatyviai motyvuojant mokinius veikti kūrybiškai ir lavinant mokinių vaizduotę sukurti savo magišką muilą; - aptarti ir pristatyti muilo gaminimo eigą, naudotas priemones ir pristatyti savo sukurtą muilą.
Pirmiausiai mokiniai išklauso trumpą teorinį įvadą apie muilo gaminimą: kokių saugos priemonių reikia laikytis gaminant muilą, iš kokių medžiagų gaminamas muilas ir kokia gaminimo eiga.
Išklausę teoriją mokiniai generuoja savo idėjas, kritiškai mąsto ir kelia aktualius klausimus. Įžvelgia sąsajas, tarp išklaustytos teorijos ir praktiškai išreikškia savo kūrybines idėjas - kiekvienas pasigamina savo norimą muilą. Edukacijos pabaigoje mokiniai skatinami reflektuoti savo patirtis, atliekant trumpą reflektavimo žaidimą, prisitaikant prie kiekvieno mokinio poreikių ir galimybių.
Edukacijos metu patiriamos teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją, suteikiant naujų žinių ir įgyjant naujų patirčių. Per veiklas ugdoma savivertė ir motyvacija, pasitikėjimas savimi ir pasitenkinimas savo darbu. Edukacijos metu ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti. Formuojamas / atskleidžiamas savitas, naujas požiūris, įgalinama savarankiškai reikšti savo idėjas, skatinama saviraiška ir savarankiškumas. Leidžia atpažinti ir susieti naujai įgytas patirtis su turimomis formaliojo ugdymo žiniomis ir įgūdžiais.


Edukacinė programa vyksta anglų kalba.
Veiklos elementai (žodynas, naudojama gramatika bei tematika) atliepia bendrojo ugdymo programos 7-8 kl. koncentro planą pirmai užsienio (angų) kalbai.
Užsiėmimo metu mokomės kalbėti apie sveikatą bei savijautą, susipažįstame su sveikatingumo istorijos Lietuvoje pagrindais, o programos akcentas - vaidmenų žaidimas, kuriam skiriama daugiausiai laiko. Užsiėmimas trunka apie 60 min.
Tikslas: ugdyti sveikos gyvensenos įgūdžius, siekiant užtikrinti ilgalaikę fizinę ir emocinę savirūpą, sveikatą, lygiagrečiai ugdant užsienio kalbos įgūdžius ir pasitikėjimą savimi bendrauti užsienio kalba.
Užsiėmimo metu naudojamos technologinės priemonės elementarios, nėra stipriai akcentuojamos, o iškeliama bendravimo, bendradarbiavimo bei pasitikėjimo savimi kalbant užsienio kalba gebėjimų stiprinimo svarba.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Neabejoju, jog Jūs tikrai esate matę kokį nors antspaudą, pavyzdžiui, savo gimimo liudijime arba senesnio leidimo moksleivio pažymėjime. Jei kalbame apie antspaudus, tuomet turime kalbėti ir apie kitą žodį - spaudą. Kodėl? Antspaudas jau yra galutinis produktas, kurį mes galime matyti dažniausiai popieriaus lape. O spaudas yra įrankis, su kuriuo antspaudas yra įspaudžiamas. O kam reikėjo antspaudo? Istorijų dvarelio edukatorius edukacijos dalyvius supažindins su antspaudų istorija pasaulyje ir Lietuvoje, apžvelgs jų panaudojimą ir kitus svarbius antspaudo gyvavimo elementus. Edukacijos pabaigoje pakviesime dalyvius pasigaminti antspaudą.


„Norint sukurti gerą filmą reikia trijų dalykų: scenarijaus, scenarijaus ir dar kartą scenarijaus” – taip apie scenarijaus svarbą kino filmui kalba režisierius Alfredas Hičkokas.
Kodėl geras scenarijus yra viso filmo pagrindas, kodėl įtraukiančiam dialogui reikalingas konfliktas ir kaip rašant prakalbinti išgalvotus veikėjus – visa tai sužinosite scenarijaus rašymo dirbtuvėse.
Edukacijos metu dalyviai sužinos pagrindinius scenarijaus rašymo principus ir formas, dialogo kūrimo ypatybes. Dirbdami nedidelėmis grupėmis dalyviai rašys scenarijus pagal duotas situacijas, kurių temos artimos jaunam žmogui - tarpusavio santykiai, paauglystė, bendrystė, mokykla ir kitos. Parašytus scenarijus dalyviai suvaidins, taip suteikiant progą geriau suprasti scenarijaus svarbą.
Edukacija ugdo kūrybiškumą, darbo komandoje įgūdžius, viešąjį kalbėjimą.


Užsiėmimo tikslas – pasigilinti į lietuvininkų baldų puošybos simboliką ir pritaikyti ją šiandienoje, atkreipti dėmesį į viešojo komunikavimo pokyčius, patyrinėti muziejinius eksponatus ir sukurti savo baldų puošybos raštą. Ugdomos kritinio mąstymo, kultūrinė, kūrybiškumo, komunikavimo, pažinimo, pilietiškumo kompetencijos.
Paaiškinta raštų simbolika atskleidžia naujus klodus ir įgalina užsiėmimo dalyvius patiems ją naudoti. Etninės kultūros palikimas svarbus tuo, kad padeda pripildyti pasaulį prasmės, įtvirtinti savo tapatybę. Suvokti savo kultūrą kaip artimą kitoms, bet tuo pačiu skirtingą – vienas iš veiksnių, padedančių ją priimti ir vertinti.
Per pamoką aptariami tapyti baldai Europoje ir Lietuvoje, baldininko amatas Mažojoje Lietuvoje, baldų dažų gamyba, ornamentų simbolika. Atliekamos užduotys grupėse, mokomasi pagrįsti savo nuomonę, priimti kitų požiūrį.


Edukacijos tikslas - skatinti domėtis astronomija.
Kaip teigia paslaugos pavadinimas, edukacija vyks VAKARE!
Programoje:
-Sužinosite daugiau apie Saulės sistemą!
-Išmoksite orientuotis Žemėje ir danguje!
-Suprasite, kaip juda šviesuliai danguje;
-Išmoksite žvaigždžių ir žvaigždynų pavadinimus;
-Jei leis oro sąlygos - stebėsite dangaus kūnus pro teleskopą;
-Išmoksite visko, ko reikia, kad patys galėtumėte organizuoti tokius vakarus!


Edukacinė ekskursija "Vilnius 700: nuo Gedimino laiškų iki šių dienų"

Amžinai jaunas Vilnius per septynis rašytinės istorijos šimtmečius nuėjo išties ilgą ir įspūdingą kelią, kurio atspindžių galime rasti įvairiose senamiesčio vietose: aikštėse, kiemuose, gatvėse ir gatvelėse. Nuo 1323-ųjų sausio 25-osios, kuomet didysis kunigaikštis Gediminas rašė laiškus į Europos miestus, Vilnius pasikeitė neįtikėtinai daug: išaugo, išgražėjo ir išgarsėjo. Kita vertus, nuo pat Gedimino laikų iki dabar Vilniaus dvasia išliko nėmaž nepakitusi: miestas yra toks pat atviras, draugiškas ir kupinas galimybių, koks buvo ir prieš septynis šimtmečius.
Edukacinės ekskursijos "Vilnius 700 - nuo Gedimino laiškų iki šių dienų" tikslas - įdomiai, interaktyviai ir šiuolaikiškai pristatyti Vilniaus miesto įkūrimo ir raidos istoriją bei paskatinti mokinių domėjimąsi Vilniaus ir Lietuvos istorija bei kultūros paveldu.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


1-5 klasių  moksleiviams skirta paslauga, kurios metu pristatomas Solo teatro muzikinis spektaklis vaikams „PRINCESIŲ SALA“, sukurtas pagal režisierės Birutės Mar to paties pavadinimo knygą (Birutė Mar - žinoma knygų vaikams autorė, jos knyga „Gėlininkė“ nominuota „Metų knygos vaikams“ kategorijoje 2015m. bei tapusi pirmojo Nacionalinio vaikų literatūros konkurso laureate. Plačiau apie autorę – www.birutemar.lt). Spektaklio siužetas pasakoja apie stebuklingą salą jūrų vidury, į kurią suvažiuoja skirtingų kraštų princesės – mokytis „princesiškų paslapčių“ čia įkurtoje Princesių mokykloje. Kokių reikia išmokti savybių, kad taptum tikra princese? Saloje bičiulės viena iš kitos mokosi, kaip pasitikėti savimi, būti kūrybiškomis, išradingomis, o taip pat kitų svarbių žmogiškų savybių - švelnumo, lengvumo, darbštumo... Spektaklyje panaudoti archetipinių siužetų apie princeses motyvai, skirtingų šalių kultūrų patirtys (herojės – skirtingų kraštų atstovės). Per vaikų mėgstamų personažų – įvairiataučių princesių – istorijas, įpročius, charakterių skirtingumus spektaklyje vaikai supažindinami su skirtingų tautų papročiais, legendomis. Spektaklis sukurtas profesionalių menininkų komandos (rež. ir dramaturgė B.Mar, choreografė S.Mikalauskaitė, dailininkė I.Pačėsaitė, dainų autorė G.Bauerytė; vaidmenis atlieka profesionalios, apdovanojimais įvertintos aktorės B.Mar, T.Kvietinskaitė, A.Pikturnaitė, G.Malinauskaitė).  Po spektaklio vyks edukacija-susitikimas su vaikais, kurio metu režisierė bei spektaklyje dalyvaujančios aktorės papasakos, kaip kūrė spektaklį ir savo personažus, pristatys skirtingų šalių papročius; vaikams bus suteikiama galimybė patiems paimprovizuoti scenas iš spektaklio-pasiversti spektaklio herojais; taip pat bus aptariamos svarbiausios spektaklyje akcentuojamos vertybės. Edukacijos metu ugdomas vaikų kūrybiškumas, gebėjimas kūrybą suvokti kaip betarpišką, žaismingą bendravimo formą.

Ukmergės r. sav.; Visagino sav.; Vilniaus m. sav.; Anykščių r. sav.; Mažeikių r. sav.; Šiaulių r. sav.; Šiaulių m. sav.; Joniškio r. sav.; Šakių r. sav.; Panevėžio m. sav.; Kauno m. sav.; Varėnos r. sav.; Alytaus m. sav.; Ignalinos r. sav.; Utenos r. sav.; Klaipėdos m. sav.


Lietuviška tapatybė (išvažiuojamoji edukacija)

Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Edukacija kalba apie mūsų identitetą. Edukacijos metu dalyviai skatinami permąstyti susiformavusį požiūrį apie tapatybės ribas: atsakyti sau, kas yra lietuviška, o kas ne, kas yra neliečiama, o kas kvestionuojama? Į šiuos klausimus padės atsakyti Dainiaus Liškevičiaus, Ksenijos Jaroševaitės, Šarūno Šimulyno, Leono Striogos, Petro Rimšos kūryba.
Žiūrėdami  D.Liškevičiaus videoperfomansą „Kleksas/ Restartas“ 2000, analizuosime kūrinį pagal pasiūlytą metodiką (ką jaučiu, ką matau, kaip tai interpretuoju).  Būtent videoperfomanso interpretacija tampa diskusijos objektu ir asmeninio požiūrio į meno kūrinį raktu.
Per meno kūrinio pažinimą bus plečiamas ne tik dalyvių kultūrinis laukas, ugdoma kultūrinė patirtis, bet pasiekiamas ir psichologinis efektas: dalyviai yra skatinami formuluoti ir reikšti savo nuomonę, išsakyti mintis, reflektuoti savo potyrius, emocijas. Meno kūrinys šioje edukacijoje yra tik priemonė arba forma savirefleksijai: kalbėdamas apie meno kūrinį, dalyvis iš esmės kalba apie save.
Siūloma edukacija  yra aukštos meninės ir kultūrinės vertės, joje naudojamos šiuolaikiškos raiškos ir komunikavimo formos, įtraukiančios visus veikloje dalyvaujančius. Jos metu pristatomi vieni garsiausi Lietuvos menininkai bei jų darbai. Edukacijos metu keliami nepatogūs klausimai skatina dalyvių kritinį mąstymą ir praplečia pilietiškumo suvokimo ribas.


Kriminalistiniai meno detektyvai (išvažiamoji)

Kriminalistiniai meno detektyvai yra interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kuriame susipina menas, kultūra ir kriminalistika. Ši unikali programa leidžia mokiniams tyrinėti meno kūrinių klastočių paslaptis, apsaugoti kultūros vertybes ir prisidėti prie viešosios tvarkos palaikymo. Dalyviai pasiskirstys vaidmenimis ir laboratorijose išbandys kriminalistikos metodus. Deroglifinėje laboratorijoje nuimsite piršto antspaudus nuo įvairių paviršių, sulyginsite juos su pavyzdžiais ir išsiaiškinsite, kokie būna pirštų atspaudų tipai. Analizės laboratorijoje tyrinėsite įvairius rašytinius įkalčius, siekiant nustatyti, ar dokumentai ar parašai nėra suklastoti. Ši edukacija ne tik ugdo kritinį mąstymą, bet ir skatina mokinių kūrybiškumą bei kultūrinį sąmoningumą.


Kultūrinės edukacijos tikslas – stiprinant mokinių kultūrinio akiračio plėtrą bei istorijos ir kultūros paveldo informacijos sklaidą, supažindinti su turtingu LDK istorijos ir kultūros palikimu, pasitelkus taikomojo meno pavyzdžius.
Uždaviniai:
1. Supažindinti mokinius su Panemunės pilies istorija bei šiandiena. 2. Supažindinti su bajoro svarbia aprangos dalimi – kontušo juosta bei išmokyti ją surišti. 3. Paaiškinti juostų simbolių kalbą, dekoruojant ir apipavidalinant dekoratyvų meną. 4. Ugdyti pilietiškumo kompetencijas.
Kultūrinės edukacijos užsiėmimas „Kontušo juostos mazgytuvės“ kviečia mokinius atvykti į Panemunės pilį, kuri tiesiogiai susijusi su bajorų luomu, nes priklausė bajorams Eperješams ir Gelgaudams. Ekskursijos metu dalyviams pristatomas reprezentacinis bajoro apartamentas bei jo valgomasis, kuriame be kontušų juostų, vainikuojančių bajoro aprangą, negalėjo vykti joks suėjimas. XVII ir XVIII a. ATR buvo plačiai paplitusi apranga, kurią sudarė žiponu vadinamas apatinis ilgas drabužis ir iškilmingas viršutinis kaftanas (kontušas) skeltomis rankovėmis, suveržiamas plačia šilko juosta, perlenkta į keturias dalis, kuri du ar tris kartus apjuosiama aplink juosmenį. Ši juosta didikui buvo  itin svarbus elementas, nes patvirtino jo savininko turtingumą. Laikui bėgant, šis drabužis tapo tautinės aprangos ir patriotinių tradicijų sinonimu, socialinio statuso rodikliu, nepakeičiamu aprangos elementu.
Susipažinę su kontušo juostomis, jų meninės raiškos simboliais, dalyviai kuria savo raštą, panaudojant patikusį simbolį. Edukacijos kulminacija – mokymasis apjuosti kontušo juostas ir surišti ypatingą mazgą. Tam naudojamos tikros natūralaus dydžio kontušo juostos.
Šios edukacijos dalyviai ne tik susipažins su Panemunės pilimi, praplėsdami kultūrinį akiratį bajoriškomis tradicijomis, stiprindami patriotiškumą, sąmoningumą, per pačių potyrius įgis ilgalaikių žinių, bet ir gerins bendravimo įgūdžius, turės galimybę saviraiškai ir patirs atradimo džiaugsmą.


Kas yra Juozas Gruodis? Kodėl kompozitoriaus darbas yra svarbus? Kas auga J. Gruodžio sode? Kviečiame į pažintį su kompozitoriumi J. Gruodžiu ieškant lobio, paslėpto jo sode. Susitikime kompozitoriaus name, suprojektuotame tarpukario architekto F. Vizbaro - viename iš nedaugelio medinės modernizmo architektūros pavyzdžių, turinčiame kultūros paveldo objekto statusą. Čia trumpai susipažinsite su J. Gruodžio biografija ir kūryba, o po to leisitės į lobio paiešką sode, kurį užveisė pats kompozitorius.
Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto sutrikimu. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.


Paklausus, kuo žmogus labiausiai skiriasi nuo roboto, ko gero, kai kurie atsakytų, kad kūrybiškumu. Edukacijos metu užduosime sau esminį klausimą- Ar robotas gali būti dailininku? Į šį klausimą mokiniai gebės atsakyti susipažinę su įvairiais meno kūrimo būdais, tęsiant pažintį LEGO robotikos edukaciniais konstruktoriais. Veikla skirta šiuolaikiniams vaikams, kurie nori tapti išradėjais, kurios metu bus įtraukiama tiek meninė veikla, tiek inžineriniai sprendimai. Kūrybinėse dirbtuvėse jaunieji robotų meistrai rinks konstruktorius pagal pasiūlytus ar pačių sugalvotus modelius taip, kad vėliau pritvirtinus piešimo priemones ar jas laikant pačiam, užprogramuotas robotukas galėtų „piešti“. Šis procesas taip įtraukia vaikus, kad jie net nepastebi kaip jų robotų sukurti piešiniai sukuria unikalią piešinių galeriją – robotų Menopolį. Visi vaikai išeis iš edukacijos rankose laikydami po savo sukurtą darbelį.


Orientacinė ekskursija  DRUSKININKAI - DEGUONIES BOMBA

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Lankomus objektus turėsite rasti patys, pagal mūsų virtualaus gido Braino siunčiamas užuominas ir užduotis. Gidas visos kelionės metu Jums neleis pasiklysti, o susidūrus su rimtu iššūkiu - visada bus pasiruošęs padėti.
Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis.
Net 4 km. maršruto po Druskininkus metu pabuvosite ten, kur retas keliautojas užsuka, išgirsite pačių įdomiausių istorijų apie sūriųjų šaltinių kurortą. Vaikščiodami žaliausio Lietuvos kurorto keliais patirsite tikrą deguonies bombos sprogimą.

Ar pasiruošę šiam iššūkiui? Tuomet susitikime Druskininkuose!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas yra tikras žmogus, tačiau fiziškai su jumis nedalyvauja: jis realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale.


Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kultūra. Stalo žaidimai: „Kvirkatas“, „Tvirtovė“, „Malūnas“, „Laimės namai“, „Lapė ir žąsys“, „Soliteris“, „Arklių lenktynės“, „Tigrai ir ožiai“, „Kiškio gaudynės“.

Įdomu sužinoti, kaip gyveno viduramžių miesto gyventojai, kuo jie užsiėmė, kokie amatai leido jiems išgyventi? Kokia kasdienybė valdovo pilyje, kokie skaniausi patiekalai ir stalo žaidimai? Per edukacinį užsiėmimą išsiaiškinsime, kokie vikrumą skatinantys žaidimai buvo populiariausi, kas yra karybos žaislai, taiklumo ir strateginiai žaidimai? Kviečiame ir Jus išgirsti, paliesti, pamatyti.Dalyvausite stalo žaidimų turnyre ir žaisite stalo žaidimus: „Kvirkatas“, „Tvirtovė“, „Malūnas“, „Laimės namai“, „Lapė ir žąsys“, „Soliteris“, „Arklių lenktynės“, „Tigrai ir ožiai“, „Kiškio gaudynės“.


Miestas atsinaujina: saugoti ar ne? 9-10 KL.

Ar daug žinote apie paveldą? Nepakankamai? Šis užsiėmimas skirtas visiems, kas nori su juo susipažinti geriau! Su kultūros paveldo samprata, verte, saugojimu susipažinsite apžiūrinėdami eksponatus iš Kauno miesto muziejaus fondų, o pasivaikščiojus po M. ir K. Petrauskų namus jūsų lauks praktinė užduotis lauke. Ar jums pavyks pastebėti vertingus Žaliakalnio pastatų elementus? Kuo skiriasi tinkamai ir netinkamai prižiūrimi pastatai? Kur slypi jų vertė? Stebėdami Kauno Žaliakalnio architektūrą ir aplinką paveldo entuziastų akimis bandysite atsakyti į šiuos ir kitus klausimus, kurie, esame tikri, po edukacinio užsiėmimo taps atsakymais. Šis užsiėmimas ne tik nenuobodžiai supažindins su šiuolaikinių menininkų prieiga prie miesto temų, jis taip pat neabejotinai sužadins norą stebėti savo gyvenamąją aplinką ir ją analizuoti remiantis kultūros paveldo vertybėmis. Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia, dėl ribotos erdvės dalyvaujant ne daugiau kaip 5 judėjimo negalią turintiems asmenims. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu.


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Pažintinė edukacija Kleboniškių kaimo buities muziejuje kvies užsiėmimo dalyvius pažinti kultūros paveldą. Edukacinis užsiėmimas vyks Kleboniškių kaimo buities muziejuje – išskirtiniame kultūros paveldo objekte, vietovėje, pripažintoje geriausiai atspindinčia savitus Aukštaitijos regiono kraštovaizdžio bruožus. Muziejaus ekspozicijos supažindina su XIX–XX a. pradžios kaimo buitimi, etnine lietuvių kultūra bei gatvinio-rėžinio kaimo kraštovaizdžiu. edukacinio užsiėmimo dalyviai susipažins su XIX a. ir XX a. pradžiai būdingais kaimo pastatais: gryčiomis, klėtimis, klojimais ir kitais pastatais, kurie atspindi Aukštaitijos regiono liaudies architektūros tradicijas; 1884 m. statytu Kleboniškių kaimo vėjo malūnu; muziejaus pastatuose įrengtomis interjero ekspozicijomis, ąsočių, bezmėnų, sviestmušių, ližių, linų šepečių, motorų, svarstyklių, oblių kolekcijomis; kaimo gyventojų buitimi, darbais, tradicijomis ir papročiais.


Kas toks buvo Cyprukas? Kuo baigėsi jo kova su klebono kalakutu? Kur prapuolė kelnės, džiūstančios ant tvoros? Šiame pažintiniame užsiėmime, skirtame patiems mažiausiems muziejaus lankytojams, papasakosime, koks vis dėlto pašėlęs buvo žymusis operos solistas Kipras Petrauskas vaikystėje. Kad būtų smagiau dalyvauti užsiėmime, pasakojimą pagyvins „Petrauskas The RemARkable“ papildytosios realybės programėlė, supažindinanti su muziejaus ekspozicija. Po užsiėmimo vaikai žinos pagrindinius faktus apie K. Petrausko šeimą ir gyvenimą, gebės atpažinti K. Petrausko balsą, taip pat suvoks, kad iš kiekvieno išdykėlio gali išaugti doras ir visų mylimas žmogus. Užsiėmimas gali būti pritaikytas vaikams su judėjimo negalia. Grupėje gali būti ne daugiau kaip 5 negalią turintys asmenys, neįskaitant lydinčių asmenų. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius pranešti užsakymo metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Orientacinis žaidimas „Senojo miesto ženklai“

Ką byloja senojo Vilniaus mūrai, gatvių grindinys ir simboliai, pasislėpę jo kiemeliuose? Žaidimas kviečia pažinti spalvingą žilosios sostinės istoriją atrandant mažas, tačiau reikšmingas detales! Šis žaidimas – tai puiki proga pailsėti nuo technologijų ir ekranų. Jo metu nereikalingi jokie išmanieji įrenginiai, naudojami tik fiziniai daiktai. Kiekviena komanda gauna po krepšelį su užduočių knygele, įvairiais prietaisais, o viename punkte net turi išsiųsti tikrą popierinį laišką! Orientacinio žaidimo tikslas – pasitelkiant gyvą miesto aplinką supažindinti moksleivius su Vilniaus senamiesčio vertybėmis, kultūros paveldu. Pagrindiniai orientacinio žaidimo uždaviniai: supažindinti mokinius su svarbiausiomis Vilniaus senamiesčio vertybėmis – architektūros ansambliais ir jų ypatybėmis, skirtingų tautų ir religijų paveldu; sudominti mokinius įvairiais architektūros, istorinių reliktų, meno elementais mieste ir atskleisti jų sąsajas su skirtingomis epochomis, istorijos įvykiais; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką; pasitelkiant klausimus ir užduotis, skatinti moksleivius apmąstyti ir plačiau suvokti istorinį kontekstą. Paslaugos teikimo eiga: 1. Dalyviai paskirstomi į komandas. 2. Kiekviena komanda gauna po žaidimui reikalingų įrankių krepšelį su užduočių knygele, atsakymų lapais, žemėlapiu, įvairiomis priemonėmis (ruletė, kuria matuojamos senamiesčio gatvelės; kompasas, kuris reikalingas orientuojantis; žiūronai, skirti pastebėti senamiesčio pastatų detalėms; vokas, atvirlaiškis ir pašto ženklas, kurį mokiniai išsiunčia žaidimo metu; plastilinas, kurio pagalba nuimami atspaudai; ir kt.). 3. Instruktorius supažindina su žaidimo taisyklėmis, nustato laiką, per kurį dalyviai turi grįžti į susitikimo vietą. 4. Praėjus sutartam laikui, komandos grįžta į susitikimo vietą. Instruktorius įvertina rezultatus, pateikia teisingus atsakymus, atsako į iškilusius klausimus apie žaidimą ir/ar objektų istoriją.


Ekskursija „Senosios Klaipėdos paslaptys“

Klaipėdos senamiestis apipintas įdomiausiomis istorijomis, kurių skrynią atversime! Su reikšmingiausiais uostamiesčio akcentais susipažinsime tyrinėdami senamiesčio gatveles, klausydamiesi legendų, stebėdami architektūros palikimą, kurdami ir žaisdami! Ekskursijos tikslas – sudominti vaikus Klaipėdos senamiesčio meno, kultūros, architektūros paveldu, atskleisti jo vertybes, ugdyti vaikų pastabumą ir gebėjimą suprasti įvairius kultūros ženklus miesto aplinkoje. Siekiama, kad po ekskursijos vaikai jaustųsi geriau pažįstantys Klaipėdos senamiestį, suvoktų apie jame glūdinčias vertybes ir būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančią aplinką.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Šioje pamokoje susipažinsite su populiariausiu Kinijos simboliu drakonu, atrasite jo kilmės istoriją, sužinosite, kuo skiriasi Rytų ir Vakarų pasaulio drakonai, bandysite juos atpažinti populiarioje kultūroje, atrasti juos eksponatuose, saugomuose Nacionaliniame M. K. Čiurlionio dailės muziejuje, Kaune.


Vaikai išmoks naujos piešimo technikos, pasisems gerų emocijų, be to ir atminčiai pasiliks pačių sukurtus marškinėlius. Jais galės puoštis dar ne kartą, kadangi marškinėlius galima skalbti. Su šia edukacija atvykstame į mokyklas. Atsivežame visas priemones ir marškinėlius.


Šešėlių teatras „Kokius padavimus apie Druskininkus kužda šešėliai?“

Šio edukacinio užsiėmimo metu daug sužinosite apie Druskininkuose veikusį teatrą, labai senas pasaulyje tradicijas turintį „Šešėlių teatrą“ bei jo ypatingą galią paveikti žmonių sielas.
Labai vaizdingas ir gilų įspūdį paliekantis „Šešėlių teatras“ savyje derina galimybę vaidinti balsu, jausti muzikos ritmą, valdyti lėlę ir taip perteikti įvairias istorijas bei patirti terapinį jo poveikį. Emocinį įspūdį sustiprins pasirinktas vienas iš trijų trumpų vaidinimų: „Legenda apie Švendubrės akmenį“, „Padavimas apie Grožio šaltinį“ arba „Legenda apie Nemuno sūriuosius šaltinius“.
Praktinėje edukacinio užsiėmimo dalyje patys gaminsite judančias šešėlių lėlytes, kursite istorijas. Suvaidinsite ir mini spektaklį.
Tikslas – žaismingai ir patraukliai supažindinti su Druskininkų ir jų apylinkių istorija per padavimus.
Uždaviniai:
supažindinti su padavimais ir su „Šešėlių teatro“ galimybėmis bei Druskininkuose buvusio teatro istorija;
pademonstruoti judančių šešėlių spektaklį;
ugdyti bendrąsias kompetencijas.


Edukacinis lėlių teatro tarminis spektaklis „Pasaka apė Joną“ (išvažiuojamasis)

Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Gruzdžių Augustino Griciaus bibliotekos edukacinis lėlių teatro „Stebuklingas lagaminas“ spektaklis „Pasaka apė Joną“ ugdys dalyvių pagarbą krašto tautosakai (pasakoms), senosioms tradicijoms, tarmėms, šnektoms, skatins mokinių domėjimąsi etnine kultūra, literatūra ir teatro menu, panaudojant teatrines lėles. Svečius pasitiks pagrindinių teatro personažų kostiumais pasipuošusios lėlių teatro aktorės. Prieš tai edukacijos vieta paruošiama teatro rekvizitu. Joje dekoracijų, pirštininių lėlių vaidybos ir gruzdietiškos šnektos dėka vaikai „perkeliami“ į senoviškos pasakos pasaulį, perteikiant vyro ir moters meilės siekį, kupiną aplinkinių kerų ir apgavysčių. Tarsi lininis siūlas vyniojamas pasakos siužetas veda prie spėjamos, džiugios pasakos-spektaklio atomazgos. Jame – senelių vartojami, o gal ir visai negirdėti žodžiai priverčia susikaupti, stebėti. Vaikai žais žaidimą tema „Valgomas – nevalgomas“, kurio metu mokiniai trauks lapelius su užrašytais tarmiškais žodžiais ir turės pasakyti, ar tai valgomas ar nevalgomas daiktas. Iš paruošto pilno lagamino su pirštininėmis lėlėmis vaikai pasirinks patikusią lėlę ir bandys suvaidinti šios ar kitos pasirinktos lietuvių liaudies pasakos fragmentą. Pabaigoje vaikai pasipasakos savo įspūdžius, analizuos personažų veiksmus, gerus ir blogus poelgius.


Kūrybinė laboratorija „Išgirsk, pajausk, sukurk“ skirta 1-5 klasių
moksleiviams pristatyti pagrindines Lietuvos valstybines ir kalendorines šventes, jų tradicijas ir papročius. Edukacija pritaikoma jos užsakymo metu artėjančiai šventei. Taikant skirtingus metodus, moksleiviams yra pristatoma tema, leidžiama išgirsti ir pamatyti vaizdinį pristatymą, sudalyvauti šokant tradicinius švenčių šokius, ratelius, žaidimus ir pasigaminti teminį kūrybinį darbelį. Programa apima pamokas apie Lietuvos kultūrą, istoriją, kalendorines šventes ir jų tradicijas, papročius ir vertybes. Įterpiant į pasakojimą žaidimus, šokius ar muziką, moksleiviai lengviau įsidėmi faktus apie valstybės ir švenčių simbolius, o valstybinių  ar kalendorinių švenčių „repeticijos“ su smagiais šokiais ar žaidimais atrodo patrauklesnės, o tai ugdo ir stiprina moksleivių pilietiškumą, padeda suvokti, gerbti ir saugoti Lietuvos valstybės nepriklausomybę ir kalendorinių švenčių svarbą. Tai padeda mokiniams suvokti kultūrinę įvairovę ir jos svarbą, didina kultūrinį samoningumą. Lavinamas meninės raiškos gebėjimas ir vaizduotė. Skatinamas kūrybiškumas ir inovatyvus mąstymas.
Edukacinis poveikis programos metu prisideda prie moksleivių teigiamų emocijų, kurias patiria per žaidybines veiklas ir taip įgyja naujų patirčių. Suteikiamos visos reikalingos priemonės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Pasakiškos „Mėlynojo karoliuko“ kelionės (Nuotolinė paslauga)

Sumanymo „Pasakos augimui. Asmenybės ugdymo užsiėmimai” ugdymo pasakomis iniciatyva „Pasakų iššūkis“ per du metus sudomino šimtus pedagogų ir tūkstančius mokinių. 2020 metais, sėkmei paraginus, buvo parengtas ir išleistas metodinis leidinys „Mėlynasis karoliukas“. Knygelės rengėjos, sudarytojos ir leidėjos Akvilės Sadauskienės viltis leidinio įvadiniame žodyje, „kad pasakiškos kelionės po tolimas svečias šalis ir kultūras padėtų atrasti tauresnį ir geresnį save ir tą, kuris šalia, kad atvertų sutverto pasaulio grožį ir nekiltų noras jo ardyti, ir kad kelias bei takeliai visada parvestų į gimtą kraštą, neleistų jo pamiršti, kad vertintume žemę, po kurią vaikščiojame, ir suprastume, kad kitur laimės nerasime, jei jos neturėsime savyje“ išsipildė – „Mėlynasis karoliukas“ ir pasakos tapo įtraukia pamokų rutina, vaikų laukiama, o mokytojų – vertinama. Nuotolinės edukacijos „Pasakiškos „Mėlynojo karoliuko“ kelionės“ –tarsi paskutinės minutės bilietas nespėjusiems, nepatekusiems į pažintinę pasakų kelionę, nešančią per įvairias kultūras, praturtinančią socialiniais, emociniais gebėjimais, net nejučiomis, bet labai noriai, pilnomis rieškutėmis semiant tinkamo elgesio apraiškas. Arba priešingai, – tai dar viena galimybė susitikti su tais nuostabiais smalsuoliais, kuriems pasakų niekada negana... „Stebuklingų burtų“ dėka, vaikai „keliaus“ po įvairias pasaulio kultūras atspindinčias pasakas, kuriose bus visko, – gėrio ir blogio, išminties ir linksmybių, neįtikėtinų stebuklų, tiesos ir neteisybės, o svarbiausia – to, ko mums gyvenime labai dažnai prisireikia, – drąsos, kantrybės, pagarbos bei atjautos. Programos dalyviai išplės savo kultūrinį akiratį, pažins svečius kraštus ir turės galimybę geriau pažinti save bei atrasti margą gražų pasaulį, kuriame mums tenka laimė gyventi. Taip pat supras, kad pasakų stebuklai gali vykti ir gyvenime, jei tik nepamiršime, „stebuklingų“ žodžių ar mažų, didelėmis galinčių virsti, savo galių.


Lėlių teatro spektaklis „Baldis ir Vivaldis“

Ar žinote, kur slepiasi įkvėpimas? Kaip jį prisišaukti ir kur pasodinti, kad imtų ir paverstų būrį pabirusių natų užburiančiu muzikiniu kūriniu? Pagrindinis spektaklio veikėjas Svirpliukas Baldis jaučiasi labai nelaimingas – sunku patikėti, bet jis nemoka griežti smuikeliu! Jam padėti gali tik labai gerbiamas kompozitorius, linksmuolis abatas Antonio Vivaldis. Kompozitorius sutinka visus metus mokyti Svirpliuką muzikos paslapčių ir pakviečia drauge leistis į garsų, vaizdų, emocijų ir gamtos stichijų kupiną muzikinę kelionę metų laikais. Spektaklio kūrėjai - Darius Krapikas ir Rasa Bartninkaitė kviečia į nuotaikingą, interaktyvų, muzikinį spektaklį „Baldis ir Vivaldis“, kuriame vienas iš pagrindinių vaidmenų suteikiamas genialiai A.Vivaldžio muzikai. Muziką spektakliui iš A. Vivaldžio „Keturi metų laikai“ koncertų parinko idėjos autorius, profesionalus smuikininkas ir aktorius – D. Krapikas. „Gyvai atliekamos klasikinės muzikos ir baroko epochos tapybos meistrų paveikslų fone besivystančios linksmos istorijos idėja pažadina atradimų poreikį, ,,užkrečia" kūrybos akimirkų džiaugsmu, lavina muzikinį skonį ir ugdo būsimąjį koncertų lankytoją“ (D. Krapikas ).


Viešoji įstaiga Radviliškio rajono amatininkų klubas "Trys karaliai"

Dalyviai supažindinami su natūralaus bičių vašku ir jo panaudojimo būdais. Žvakės nuo seniausių laikų buvo laikomos apsaugos ir dvasingumo simboliu. Jomis mūsų senoliai pasišviesdavo dirbdami įvairius namų ruošos darbus, tikėjo, jog jos apsaugo nuo negandų, blogųjų dvasių, sugeria neigiamą energiją, turi gydomųjų galių. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai sužino žvakės atsiradimo istoriją, su žvakėmis susijusius papročius, žvakių liejimo technologijas ir būdus. Vienas iš žvakių liejimo būdų, kai karštas vaškas yra pilamas ant knato, dalyviai išbando patys.
Praktinio užsiėmimo metu mokiniai  žvakelę susisuka iš natūralaus bičių vaško plokštelės. Taip pat išbando šiuolaikines žvakių gamybos technologijas (karštą vašką pila į silikonines formeles). Uždaviniai – supažindinti: su bičių gyvenimu; su bičių teikiama nauda ir jų produktais; su aviliu, koriu, į kurį
bitės „pila“ savo surinktą medų, duonelę; su bitininko inventoriumi (dūmine, kaltuvu, medsukiu ir t. t.); su seniausiu bitininkystės amatu– žvakių liejimu. Leisti patirti kūrybiškumo džiaugsmą. Ugdomos bendrosios kompetencijos – pažinimo ir asmeninė. Edukacija – tai veikla, kuri teikia relaksuojantį poveikį, nektaro ir pikio kvapas žmogų ramina, jis užmiršta nerimą, jaudulį ir tik jaučia didelį malonumo jausmą uosdamas svaiginančiai kvepiančius medaus korius, vašką. O nuo senų laikų žinomas bitininkystės amatas – žvakių liejimas. Su vaško žvake eidavo tuoktis, vaško žvakelės liepsna palydėdavo Amžinybėn. Nors žvakė senovėje buvo nepakeičiamas šviesos šaltinis, šiuo amatu vertėsi nedaugelis. Ir tai greičiau buvo ne verslas, bet pomėgis. Žvakių liejikų buvo mažai, tačiau žvakės visada turėjo paklausą ir vertę. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai įgis žinių apie paslaptingą bičių gyvenimą, sužinos, kad žvakėms lieti naudojamas bičių vaškas. Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.


Edukacija skirta susipažinimui  su gyvūnų gerove ir atsakomybėmis ( aptarti gyvūno gyvenimo ypatumus ir poreikius. Atsakomybių svarbą gyvūno atžvilgiu;  pagaminti gyvūnui žaislą, kaip priemonę atspindinčią vieną iš svarbių atsakomybių ). Skatinti kritinį mąstymą, kūrybiškumą, taip pat ugdyti asmeninę savivertę, ekologines nuostatas, atsakomybę už savo veiksmus, sąmoningumą.
Ugdytinių įgautos žinios apie atsakomybes gyvūnui praplės suvokimą, kaip yra svarbu gerai apgalvoti prieš įsigijant  augintinį ar jis yra tikrai pasiruošęs juo rūpintis. Edukacijos praktinis užsiėmimas  ( kramtomojo žaislo gaminimas ) vaikams padės suprasti kaip jie gali prisidėti prie gyvūnų gerovės būdami už juos atsakingais tuo metu kai nėra šalia.


Šifras „Laisvė“: užkoduok partizaninę žinutę!

Slaptažodžiai ir slapyvardžiai skamba kaip burtažodis ar greitakalbė, tačiau jie buvo neatsiejami partizaninio karo dėmenys. Pasak Jurgio Ožeraičio-Mažeikos, „Be slaptumo nėra galima jokia pogrindinė veikla ir užsibrėžto tikslo pasiekimas. Paslaptis, priesaika – svarbiausias pogrindžio pagrindas.“ Vyriausioji partizanų vadovybė, kurios priešakyje stovėjo gen. Jonas Žemaitis-Vytautas, buvo šifruojama raide L arba žodžiu Laisvė.

Šio edukacinio užsiėmimo metu kviesime 9-12 kl. mokinius atverti duris į paslaptingą partizaninio karo pasaulį. Užsiėmimo metu bus ne tik atskleistos partizaninio karo sąsajos su Vasario 16–ąja, bet ir jų slaptos kovos bruožai. Edukacijos metu mokiniai imsis slaptų dokumentų šifravimo, remiantis instrukcija, išlikusia Žemaičių apygardos archyve.


Daugiau nei tris dešimtmečius gyvuojančiame Lietuvos tautinio atgimimo ąžuolyne šiuo metu auga beveik 8 tūkstančiai medžių, iš kurių 6676 yra ąžuolai. Įdomu tai, jog kai kurie iš jų turi savo vardus. Šiame įspūdingame gamtos objekte ne tik išgirsite jo atsiradimo istoriją, bet ir sužinosite viską apie mitais ir legendomis apipintą girių karalių – ąžuolą.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Žaidžiame TI TA TO 1-4 kl. išvykstamasis (Kauno mieste ir raj.)

„TI TA TO“ edukacinis užsiėmimas – tai neužmirštama kelionė į garsų pasaulį, kuriame persipina gamtos ir žmogaus sukurta muzika. Užsiėmime susipažinsite su senaisiais lietuvių liaudies instrumentais žiūrėdami animacinį filmą "Žaidžiame TI TA TO", gyvu atlikimu išgirsite, kaip skamba: kanklės, skudučiai, kaulo ūžynė ir kt.  Taip pat pakviesime pačius išsibandyti muzikos instrumentus ir pasipraktikuoti mušant ritmą "TI TA TO".
Rekomenduojamas etnokultūriniam, muzikiniam ugdymui.
Užsiėmimą galime pravesti vaikams su intelekto sutrikimu, judėjimo, klausos negalia - filmas išverstas į lietuvių gestų kalbą. Apie specialiuosius grupės poreikius prašome informuoti užsakymo formoje. Atkreipiame dėmesį, kad užsakant paslaugą grupei su klausos negalia, ją reikėtų užsakyti kuo anksčiau, kadangi turėsime užsakyti vertėjo į lietuvių gestų kalbą paslaugas ir išsiųsti užsiėmimo santrauką susipažinimui.
Išvykstamoji paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Minimalus grupės dydis - 18 vaikų.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Antrą šimtmetį veikiantis Anykščių siaurojo geležinkelio stoties kompleksas ir jame įrengtas Siauruko muziejus – ypatinga vieta, kurioje per įvairius pojūčius pažįstami technikos veikimo principai ir transporto sistemos istoriniai pagrindai. Edukacinė programa „Siauruko atradimai“ suformuota, įvertinus tikslinės vaikų grupės – jaunesniųjų klasių mokinių – domėjimąsi aplinkoje sutinkamais elementariaisiais technikos ir mechanikos principais, siekiu pažinti ir suprasti, kaip kas veikia. Kaip tik šio amžiaus vaikai ypač nori prisiliesti, savarankiškai viską išsiaiškinti, pasinaudodami visų pojūčių visuma. Tad šios edukacinės programos tikslas – sudominti jaunesniųjų klasių mokinius technikos paveldu, sukuriant pasakojimo ir asmeninių patirčių sąsajas tarp muziejinės-edukacinės erdvės ir realaus šiandieninio gyvenimo, pasitelkiant autentiškus eksponatus bei šiuolaikinius, įtraukiančius informacijos pateikimo būdus. Programos metu jos dalyviai įgunda vertinti aplinkos objektus kaip priklausančius esamajam ar būtajam laikui, suvokti jų reikšmingumą žmonių gyvenime.


Apie dailės žanrus. Portretas (Nuotolinė paslauga)

Į jus žiūri nebylūs portretai. Ar jie tikrai nebylūs? Įsižiūrėjus ir net įsiklausius, galima tiek daug pamatyti ir sužinoti. Kodėl vieni prabangiai, o kiti labai paprastai apsirengę? Kada gyveno portretuojamas žmogus? Kodėl vieni šypsosi, o kiti liūdni? Gal jie, kaip ir mes, išgyveno daug nuotaikų? Tada imkime ir tapkime pozuotojais bei kurkime įvairių mimikų portretus. Pažvelkime į pasaulį ir per dailininko akinius. Kodėl neužtenka dailininkui perteikti tik panašius žmogaus išorės bruožus. Kaip jis portrete turi perteikti žmogaus charakterį, pomėgius? Daug mįslių, kurių bent dalį pabandysime kartu įminti šio užsiėmimo metu.


Spektaklis „Marytė“ pasakoja, kaip Antrojo pasaulinio karo pabaigoje bei pokariu Mažosios Lietuvos vaikai, vadinami „Vilko vaikais“ (Wolfskinder), buvo atskirti nuo šeimų arba liko našlaičiais. Jų buvo apie 7000. Būdami maži su vienu iš tėvų (dažniausiai mama) ar visai su svetimais, jie ėjo ieškodami duonos kąsnio, didesnieji – kąsnį parnešti namo. Dėl bado „vilko vaikai“ bėgo į Lietuvą, kai kurie pasiekė Latviją, Estiją, Baltarusiją, Ukrainą. Šių vaikų patirtis išskirtinė. Badas ir baimė buvo jų vaikystės palydovai. Ilgą laiką sovietų okupuotoje Lietuvoje gyvenę „vilko vaikai“ negalėjo viešai dalytis savo prisiminimais, o apie smurto ir prievartos aukas buvo sąmoningai nutylima. Savosios tapatybės atsisakymas buvo vienintelė tokių vaikų išlikimo sąlyga. Tik atgavus nepriklausomybę šiems žmonėms atsirado galimybė pradėti ieškoti savęs, sužinoti ir įregistruoti tikruosius gimimo metus, vietas, vardus ir pavardes, surasti artimuosius. Lietuvoje gyvenantys vokiečių kilmės „vilko vaikai“ (tuo metu apie trejų–šešiolikos metų amžiaus) susitelkė į bendriją „Edelweiss-Wolfskinder“, kuri gyvuoja ir dabar, padėdama atrasti savo šaknis bei puoselėti tradicijas ir kultūrą.


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Spektaklio tikslas - per teatrinės raiškos formų įvairovę supažindinti mokyklinio amžiaus žiūrovą su šiuolaikiniu teatru,  paskatinti mokyklinio amžiaus vaikų susidomėjimą teatru, jį pateikti patraukliai ir įdomiai, pasiūlant domėjimąsi literatūra bei istorijomis kaip pilnavertę laisvalaikio praleidimo alternatyvą greta kitų šiuolaikinių pramogų.

Aš jus prašau, prašau skausmu pasidalykit

Su tuo, kurs šiandien kenčia. Juk kitu laiku

Aplanko ir kitus klajojanti nelaimė.

-          Aš nesu Prometėjas, bet jei būčiau...

-          Jei Prometėjas būtų aš...

-          Manau, kad Prometėjas buvo...

Beveik visi žinome graikų mitologijos pasakojimus apie apdairųjį ir rūpestingąjį titaną Prometėją, nepaklususį Olimpo dievams ir mirtingiesiems dovanojusį ugnį. O jei reikėtų pačiam ar pačiai būti Prometėjumi, ar išdrįstumei? Kokia būtų tavo prometėjiška istorija?

Trys jaunosios kartos Keistuolių teatro aktoriai – Justina Smieliauskaitė, Matas Pranskevičius ir Jurgis Marčėnas – žiūrovams pristato savąją mito interpretaciją. Besidalindami autobiografinėmis istorijomis, aktoriai narplioja asmeninį santykį su Prometėju ir jo dovana: viltis ir baimes, žavėjimąsi ir gėdą, mokymąsi iš klaidų ir klaidų kartojimą, kurie aplanko susidūrus su ugnimi. Kartu, bekeliaudami po skirtingus istorinius laikotarpius bei besižvalgydami į nūdienę kultūrą, kūrėjai svarsto, o gal esama ir žmogiškųjų Prometėjų? Gal tai tie, kurie net ir žinodami, kad nepaklusus esamai tvarkai patys susilauks nelaimės, ryžtasi aukotis vien dėl kitų galimybės sušilti?

Tiems žmogiškiesiems Prometėjams ir skiriamas šis teatro kūrinys.

Režisierė – Ieva Stundžytė.

Vaidina: Justina Smieliauskaitė, Matas Pranskevičius, Jurgis Marčėnas.

Video projekcijos – Jokūbas Verbickas.

Šviesų dailininkas – Ignas Lungevičius.

Muzika – Aidas Giniotis.

Trukmė – 1 val. 10 min.

Šalčininkų r. sav.; Ukmergės r. sav.; Vilniaus m. sav.; Rokiškio r. sav.; Anykščių r. sav.; Plungės r. sav.; Telšių r. sav.; Mažeikių r. sav.; Radviliškio r. sav.; Šiaulių m. sav.; Pasvalio r. sav.; Kėdainių r. sav.; Panevėžio m. sav.; Biržų r. sav.; Marijampolės sav.; Kretingos r. sav.; Prienų r. sav.; Kauno m. sav.; Jonavos r. sav.; Varėnos r. sav.; Rietavo sav.; Skuodo r. sav.; Panevėžio r. sav.; Alytaus m. sav.; Širvintų r. sav.; Kaišiadorių r. sav.; Molėtų r. sav.; Utenos r. sav.; Elektrėnų sav.; Klaipėdos m. sav.


Žaidimas gatvės meno galerijoje po atviru dangumi

Netradicinė kultūrinė edukacija netradicinėje galerijoje! Menininkų neblėstantis poreikis išstumti save iš komforto zonos ir stipri vidinė motyvacija urbanistinį pilką miestą prikėlė naujam gyvenimui. Šioje urbanistinio meno galerijoje moksleiviai susipažins su žirafiuku Nino iš Kauno zoologijos sodo. Atveždamas Nino atvaizdą į kitą miestą, menininkas siekia dienas aptvare leidžiančiam gyvūnui suteikti metaforišką laisvę ir leisti jam pasižvalgyti po naujus horizontus. Taip ir moksleiviai, atvykę iš mokyklos į šią galeriją turės galimybę savarankiškai susipažinti su netradiciniais meno kūriniais, kurie kviečia prabusti ir išlaisvėti, diskutuoti ir interpretuoti! Orientacinio žaidimo metu moksleiviai susipažins su šiais ir kitais meno kūriniais: - „Laisvės statulos“ fragmentas „¼ laisvės“ kviečia apmąstyti laisvės idėją ir problematiką šiuolaikinio politinio ir socialinio gyvenimo kontekste. - Tatuiruotės stiliumi nupiešta plaštaka ant sienos žaismingai kviečia naujai pažvelgti į Lietuvą kadaise valdžiusį valdovą Mindaugą. - Pelėda, kuri pasižymi aukštu intelektu, gina ir saugo teritoriją. Tai tarsi simbolis, saugantis nuo nelaimingų atsitikimų ir lankytojams įkrečiantis proto neprisišaukti nelaimių. - Susipažinsime su 10 reikšmingų Lietuvos meno ir kultūros asmenybių įamžintų ant fasado: Jonas Mekas, Vytautas Kernagis, Jurgis Mačiūnas, Česlovas Milošas, Vydūnas, Clara Rockmore, Mirga Gražinytė-Tyla, Eimuntas Nekrošius, Vitas Luckus ir Arūnas Žebriūnas. - Eisime 70 metrų ilgio taku, kuris atskleidžia folklorą ir tradiciją, kur senoji ikonografija yra naudojama kuriant naujas, bet atpažįstamas reikšmes. - Kalbėsime apie klasikinio meno sušiuolaikinimą ir daug kitų įdomybių! - Geležinis vilkas, sukurtas savanorių rankomis iš metalo laužuose atrinktų antrinių metalo žaliavų Vilniaus būsimo 700 m. jubiliejaus proga. O kokį kūrinį sukursi tu?


,,Misija (Ne)Įmanoma''. Patirtinis edukacinis žaidimas 11-12 kl. mokiniams

Žaidimą ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ užpildo linksmų, kūrybiškumą skatinančių, keistų, nepatogių, tačiau būtinai kultūrinį akiratį plečiančių, draugystę skatinančių ir komandą formuojančių užduočių vykdymas, unikalios piešimo ir rašymo simbioze paremtos refleksijos, sukuriančios dalyvių tarpe taip reikalingą bendrumo jausmą. Užsiėmimo metu dalyviai ne tik piešia, konstruoja, vaidina, dainuoja ir t.t., jie per savo patirtį ir išgyvenimus išjaučia bendruomenės iššūkius, geba juos įvardinti ir pasiūlyti būdų jiems išspręsti, ima labiau vertinti unikalius kolektyvo narių gebėjimus ir vienoje ar kitoje meno srityje bei jų indėlį į bendrą komandos sėkmę.
Edukacijos programą sudaro: susipažinimas, klausimų ratas, ,,ledlaužiai’’ pratimai, žaidimo pristatymas, strategijos planavimas, žaidimo procesas, užsiėmimo refleksija.
Mūsų didelės komandos tikslas - mokyklos bendruomenės bendravimo kultūros bei moksleivių kūrybiškumo puoselėjimas per kultūrinę raišką bei kultūrinį sąmoningumą.
Edukacija remiasi David Kolb patirtinio ugdymo principu, taip pat ,,Nesmurtinės komunikacijos’’ bei ,,Ubuntu’’ filosofijomis, S. Covey visų savo būties lygmenų pažinimo bei jų lavinimo principais.
Kultūrinio, kūrybiškumą ugdančio žaidimo ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ vedliai - jungtinė lektorių grupė iš Whatansu komandos.
Kadangi mūsų kolektyvas yra platus, eduakcija  vienu metu gali vykti kelioms grupėms/klasėms iš karto.


Edukacija „Teleskopai“ (9-12 kl. mokiniams)

Edukacijos „Teleskopai“ tikslas yra suteikti dalyviams teorinių ir praktinių žinių apie fizikų nagrinėjamą optiką ir jos reiškinius.

Uždaviniai:
susipažinti su teleskopų atsiradimo priešistore;
įgyti praktinių įgūdžių, reikalingų savarankiškai sukurti ir surinkti savo teleskopą.

Ši edukacija skirta visiems, kurie nori išmokti suprasti optinius reiškinius, kurti teleskopus ir su jais dirbti ateityje.


Viešojo kalbėjimo kūrybinės dirbtuvės „Paveikus žodis“

Viešo kalbėjimo kūrybinės dirbtuvės ,,Paveikus žodis”
Kiekvienas iš mūsų nori kalbėti aiškiai, garsiai, skambiai, įtaigiai. Tačiau dauguma esame nepatenkinti savo kalbėsena. Prieš rimtą
pokalbį mes būname apimti nerimo, o kai pradedame kalbėti, jaučiame drebantį balsą, įtampą... Todėl nebegalvojame, ką kalbame, o sekame, kaip kalbame.
Kviečiu Jus į viešo kalbėjimo praktinius užsiėmimus, kurių metu, per įvairius kalbinius trenažus ir žaismines improvizacijas, bandysime susigrąžinti savo tikrąjį balsą, jo skambesį ir šilumą.
Balsas - tai mūsų sielos aidas. Tik laisvame kūne gyvena laisvas balsas!
Užsiėmimai “Kalbėjimo menas – paveikus žodis” yra skirtas vyresnių klasių mokiniams. Tai yra viešosios kalbos ir žaidybinių kalbinių improvizacijų mokymai, kurių metu mokiniai mokysis viešai kalbėti, sugebės artikuliuotai dalintis savo idėjomis ir kurti, atlikti improvizacijas. Užsiėmimai skirti skatinti mokinių pasitikėjimą savimi ir išsivadavimui nuo vidinių baimių bei blokų. Kalbinė ir vaidybinės improvizacijos lavins mokinių vaizduotę. Siekiant skatinti mokinių kūrybinę raišką, mokiniai bus mokinami ne tik improvizacijos, bet ir teksto suvokimo bei interpretacijos gebėjimų.
Edukacijas ves Rita Juodelienė, Lietuvos muzikos ir teatro akademijos, Vilniaus kolegijos dėstytoja, kuri turi sukaupus didelę patirtį dirbant su paaugliais, jaunais teatro ir kino aktoriais, kultūros vadybininkais. 2020 m. Rita Juodelienė redagavo ir išleido  Jurijaus A.Vasiljevo knygą "Paveikus žodis"


Išmaniaisiais telefonais kursime tiesą apie Lietuvą! Gal ateityje koks užsienietis režisierius iš Holivudo sugalvos kurti filmą apie Vytauto Lietuvą, Miško brolius, Žalgirio mūšį ar kitą mums svarbų įvykį bei asmenybę. Pasirūpinsime, kad tas režisierius turėtų pakankamai informacijos „youtube“ platformoje papildyti siužetą lietuvių moksleivių akimis. Siužetams naudosime šias ir kitas temas: pasipriešinimas okupacijai, A. Mickevičius gali stiprinti lietuvių, lenkų ir baltarusių draugystę, Lietuvos didžioji kunigaikštystė, kultūros paveldo išsaugojimo reikšmė valstybingumui ir kt. Vilniaus miesto senamiestis taps filmavimo aikštele, kultūros paveldo objektai – dekoracijomis, o visos Lietuvos moksleiviai – aktoriais. Suraskime būdus, kaip tiesa paveikti širdis ir protus!


Europos parko šiuolaikinio meno ekspozicija įrengta jaukiame, žaliame natūralios gamtos meniniame kraštovaizdyje, o dalyvius šiltai pasitinka profesionalūs edukatoriai. Moksleiviai ugdomi kūrybiška forma supažindinant su šiuolaikinio viso pasaulio meno ir gamtos harmonija muziejaus po atviru dangumi erdvėje. Šiuo užsiėmimu siekiama praturtinti meninę patirtį, žadinti jautrumą aplinkos estetikai ir meno reiškiniams, pagarbą šiuolaikiniam menui, ugdyti kūrybiškumą, kritinį mąstymą, lavinti vaizduotę, sužadinti norą domėtis ir aktyviai dalyvauti, sudaryti galimybes patirti pažinimo džiaugsmą. Užsiėmimo pradžioje edukatorius mokinius supažindina su muziejumi, pritaikyta grupei, dialogo forma papasakoja apie šiuolaikinį meną, muziejaus įkūrimo istoriją, ekspozicijos išskirtinumą, dydį, kultūrų išraiškų įvairovę, galimybę plačiai susipažinti su skirtingų tautų ir šalių menininkų darbais, atrasti ir palyginti.
Žemėlapio pagalba didelėje muziejaus teritorijoje galima rasti norimus kūrinius, mokiniai mokosi orientuotis gamtinėje muziejaus aplinkoje. Priklausomai nuo amžiaus ir kitų veiksnių, grupėms individualiai parenkamas maršrutas. Nemažai muziejaus eksponatų yra interaktyvūs, čia menas pažįstamas aktyviai įsitraukiant į judesį, savo aktyvumu keičiant kūrinio tam tikras savybes. Įgytoms žinios įtvirtinti mokiniams pateikiamos užduotys (klausimai, kryžiažodžiai) raštu. Susipažinę su Europos parko ekspozicija, mokiniai pamatys įvairiausių pasaulio šalių menininkų kūrinius, jų harmoniją su įstabia Lietuvos gamta, patirs meninės išraiškos skulptūroje įvairovę, mokysis interpretuoti ir atskleisti gilesnes meno kūriniais perteikiamas idėjas, mokysis suvokti per menininko prizmę. Susidarys Lietuvos kaip valstybės, kurioje reikštis ir sąveikauti gali viso pasaulio šalių kultūros, įvaizdį.
Aktyvus užsiėmimas vyksta lauke, gamtinėje muziejaus aplinkoje, tai smagu nuotykis, kur grindys – žolė, sienos – medžiai, o stogas – dangus.


Pasiturinčių ūkininkų vaikas… Toks buvo tautos patriarchu vadinamas Jonas Basanavičius savo gyvenimo pradžioje. Sulaukę Jūsų tipinėje turtingo Suvalkijos ūkininko sodyboje papasakosime ne tik apie XIX a. buitį, bet ir apie Jonuko vaikystę, patirtus nuotykius bei santykius šeimoje. Pasamprotausime, ką galėjo stebėti Jonas Basanavičius, žvelgdamas pro savo vaikystės langą, o tada atliksime įvairias užduotis.


Edukacinė programa ,,Aktorius lėlininkas" ir ,,Lėlės lagamine" (Teatre)

Panevėžio lėlių vežimo teatras vienintelis toks teatras Europoje. Teatro vasaros gastrolių, vežimu po Lietuvą, romantika vis dar stebina ne vieną lietuvį ar Lietuvos svečią. Programos metu susipažinsite su Panevėžio Lėlių vežimo teatro istorija bei pamatysite filmą apie teatro vasaros gastroles. Norint pamilti lėlių teatrą, reikia jį pažinti. Spektaklis, kuriame atgyja teatrinė lėlė – tai rezultatas. O kaip jis kuriamas? Programos metu susipažinsite su tradicinėmis lėlių (pirštininių, lazdelinių, šešėlinių, mišraus valdymo lėlių, marionečių ir kt.) valdymo technikomis bei jų gamyba. Pamatysite ir patys kursite etiudus naudodami skirtingas lėlių valdymo technikas. Trumpam tapę lėlių teatro aktoriais, pajusite, kad lėlės jausmai, išgyvenimai tampa neatsiejami nuo aktoriaus tuometinių jausmų bei išgyvenimų. Pasidalinsime Panevėžio lėlių vežimo teatro „užkulisių“ įspūdžiais, o žiūrovai pajus teatro dvasią. Edukacinė programa ugdys kultūriškai išsilavinusią asmenybę, skatins mokinių kūrybingumą, saviraišką meno pagalba, skatins smalsumą ir žingeidumą įvairioms kultūros patirtims.


Edukacinis užsiėmimas skirtas 4-6 klasių moksleiviams, jo turinys adaptuojamas atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimo programą bei pagrindinio ir vidurinio ugdymo etninės kultūros bendrąsias programas. Programa „Natūralaus muilo gamyba“ vyksta Kretingos muziejaus tradicinių amatų centre.  Teorinėje dalyje apžvelgiama muilo atsiradimo ir naudojimo istorija, mokiniai sužino, ką mūsų protėviai vadino „žaliuoju akmenėliu“ ar „muilo akmeniu“. Rodomi, kokie indai naudojami muilo gamybai, leidžiama paliesti, pauostyti muilo sudedamąsias dalis ir papildomus priedus, kurie naudojami muilui „pagerinti“, t. y. gėlių žiedus, augalų sėklas, spalvotus augalinės kilmės miltelius ir kt. priemones, demonstruojami pagal senovines tradicijas pagamintų muilų pavyzdžius. Praktinėje dalyje vyksta muilo gamybos procesas: gaminama muilo masė iš augalinių riebalų, naudojant vandenį, šarmą, kiaulės taukus, įvairius aliejus ir kt. Pasirinkę patinkančius priedus muilui „paskaninti“ ir „pagražinti“ (žoleles, natūralius dažiklius, įvairius prieskonius), mokiniai patys savarankiškai pasigamina natūralius, sveikus higienos produktus.


Ornekas – unikalus Krymo totorių ornamentas, kuriame kompoziciškai į vientisą sistemą sujungiami apie 35 smulkūs botaniniai ir geometriniai elementai. Ornekas 2021 m. gruodžio mėn. buvo oficialiai įtrauktas į UNESCO Pasaulio nematerialaus kultūros paveldo sąrašą
Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės.
Teorinės dalis: užsiėmimo dalyviams bus pasakojama apie orneko ornamento istoriją, kaip Krymo totorių kultūros ir meno dalį. Jie susipažins su ornamentų grupėmis, jų konstravimo principai, sužinos orneko simbolių reikšmę ir gyvybės medžio kompozicija. Metodika: nagrinėja ir profesionaliai komentuoja paveikslų kūrinius, jų dekoravimo būdus. Diskusijoje nagrinėjamos ir lyginamos Ornek simvolių ir reikšmę, dekoravimo ir panaudojimo galimybės dabar ir prieš 100 ar daugiau metų.
Praktinė dalis – mokiniai išmoks savarankiškai arba su pagalba kurti savo gyvybės medžio ornamentą iš orneko simbolių, mokiniai taip pat gali naudoti jau paruoštus eskizus, (kuris iš anksto bus išsiųstas paslaugos klientui spausdinti), kad nuspalvintų ir surastų jau išnagrinėtus orneko elementus.


Spektaklis vaikams „Skersgatvio pasaka“ su programa: Kalėdų senelio belaukiant

Spketaklis „Skersgatvio pasaka“ su programa Kalėdų senelio belaukiant. Pjesė „Skersgatvio pasaka“ (1979 m.) – bene stipriausias Juditos Vaičiūnaitės draminis kūrinys, pasakojantis nuostabią istoriją apie tai, kaip berniuko Gryčio sapne draugų būrys išvaduoja meistro dukrą Stiklę iš prakeiksmo. Tik bendromis pastangomis jie randa raktą jos išvadavimui. Tai ne tik graži istorija apie draugus, bet ir nuostabių personažų kupinas spektaklis. Vaikus žavi juodas katinas Markizas, Stiklės lėlė Negriukė, berniukas Grytis, Dama iš seno portreto, Ledo gėlė, o kur dar visų mėgstamas Sniego senis raudona nosimi. Spektaklio metu vaikai supras, kaip svarbu būti savimi, nebijoti stengtis dėl kitų. Šios pjesės pasaulis slėpiningas – didžioji veiksmo dalis vyksta meistro namuose, stiklo šlifavimo, veidrodžių gamybos ir restauravimo dirbtuvėje, tarp galybės veidrodžių, prietemoje, tačiau nuoširdi draugystė ir drąsa įveikia kerus. Šis spektaklis idealus šventiniam Kalėdų ir Naujųjų metų laikotarpiui. Aktoriai kviečia atsigręžti į visiems brangius dalykus – draugystę, rūpestį, ištikimybę, žodžio laikymąsi, tikslo siekimą. Teatrinę ir estetinę šventę kuria talentingos scenografės ir kostiumų dailininkės Jurgitos Jankutės sukurti išskirtiniai kostiumai, aktorių grimas, šokiai, muzika ir dainos. Režisierė - Janina Matekonytė.
Po spektaklio moksleiviai laukia Kalėdų senelio, tuo metu jie bendrauja su pasakos personažais, gali užduoti jiems klausimus, patys moksleiviai gali ateiti į sceną ir prisistatyti kaip darė personažai. Kartu su aktoriais kuria šokį pagal labiausiai patikusią spektaklio dainą. Esant poreikiui Kalėdų senelis gali išdalinti jūsų dovanėles.


Skambesio stebuklas (nuotolinė edukacija)

Nuotolinio užsiėmimo „Skambesio stebuklas“ turinys atskleidžia daugiakultūrinio pasaulio visuminį vaizdą per garso meno prizmę ir skatina pasaulio kaip vientiso organizmo suvokimą. Pamokoje parodomas mokslo šakų sąryšis ir civilizacijos raidos vertybės moksle ir muzikos mene, nubrėžiamos paralelės tarp įvairių kultūrų. Pamokos turinys ugdo asmens atsakomybės ir vertingumo pojūtį, susidomėjimą kultūrų bei civilizacijos paminklų palikimu mokslui ir kultūrai, filosofijai ir menui. Programos turinys motyvuoja mokinius domėtis naujausiais išradimais, skatina toleranciją kultūroms, ugdo pažinimo džiaugsmą.


“Kūno ekspresija: išmok skaityti kitų mintis!”

Kelias kalbas mokate? Lietuvių, anglų, rusų, vokiečių, prancūzų....? Dvi, o gal visas penkias ar net daugiau? Kaip manote, kiek laiko užtrunka išmokti vieną kalbą? Mėnesį, du mėnesius, metus? O ar žinote, kad yra kalba, kuria galite bendrauti visame pasaulyje ir kurios nereikia mokytis metų metus? Kalba, kuri yra seniausia iš visų kalbų ir kurios gramatika yra suprantama visiems šio pasaulio žmonėms? Kūno kalba sudaro 55% informacijos, kurią mes perduodame vieni kitiems kūno signalais, gestais, mimika. Didžiausią dalį informacijos mes gauname stebėdami ir bendravimą analizuodami vizualiai. Kūno kalba nemeluoja. Jei yra nesutapimas tarp žodžių ir kūno signalų, žmonės paprastai pasitiki pastaraisiais. Edukacijos metu mokiniai lavins kūno ekspresijos ir neverbalinės komunikacijos gebėjimus. Sužinos ir praktiškai išbandys svarbiausius pirmojo įspūdžio, empatiško bendravimo, streso įveikos per kūno kalbą aspektus. Įgaus daugiau pasitikėjimo savimi, ugdys kūrybingumą ir kritinį mąstymą. Mokysis tolerancijos, lygybės ir pagarbos bendravime.


Tautinio paveldo karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija, žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis. Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.


Jau kuris laikas žinome, kad medžiai tarpusavyje komunikuoja po žeme slypinčiais grybienos takais. Siųsdami vieni kitiems paslaptingus signalus, jie keičiasi informacija apie turimas ir trūkstamas medžiagų atsargas tokiu būdų balansuodami miško biosistemą. Žinome ir tai, kad formuojamuodami miestus, parkus ir sodos, tiesdami kelius ir statydami pastatus, žmonės perkuria susisiekimą tarp augalų, ir tokiu būdu įsijungia į pokalbį su jais.

Butent bendravimas ir komunikacija tarp skirtingų rūšių yra užsiėmimo „Prakalbinti kūnai, medžiai ir kartu kuriama gamta”, epicentre. (1) Susipažinę su tarpdisciplininei kūrybai būdingais tyrimų ir kūrybos būdais bei bendra informacija apie augalų tarpusavio komunikacija, (2) mokiniai tirs savo mokyklos ar šalia jos teritorijos esančių augalų bendravimo būdus ir kaip juos formuoja žmogaus veikla. Identifikavę vietinius pokalbius tarp gamtos ir žmogaus, surinkę tai įrodančius mėginius, (3) mokiniai dalyvaus kūrybinėje užsiėmimo dalyje: projektuotus įsivaizduojamų pokalbių tinklus tarp savęs, gamtos ir žmogaus kuriamų pastatų.

Kūrybinės dalies aprašymas:
Šios dalies metu mokiniai išmoks naudotis Playtronica įrenginiais. Šie meno edukatorių/muzikantų/inžinierių sukurti skaitmeniniai prietaisai sujungia skirtingus objektus (pvz.: metalą, medieną, augalus, betoną ir net žmogaus kūną!) ir leidžia juos įgarsinti. Kūrybinės dalies metu, mokiniai pasitelkę skirtingus (2) užsiėmimo dalyje surinktus mėginius, kurs įsivaizduojamas žmonėms ir gamtai komunikuoti skirtas erdves bei savo prisilietimais suteiks jiems balsus.

Šiame užsiėmime, kasdieniai ir netikėti objektai taps kūrybinių tyrinėjimų šaltiniu, bei leis netikėtai patirti aplinką kurią žmonės ir gamta kuria. Taip pat, mokiniai susipažins su tarpdisciplinine kūryba ir iš jos kylančiu mąstymo būdų, jų privalumais ir panaudojimu už švietimo įstaigos ribų.

Užsiėmimas ir jo metu teikiama informacija yra adaptuojama priklausomai nuo mokinių amžiaus grupės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kūrybinės dirbtuvės „Žinutė iš praeities – vytinės juostos audimas“
Tikslas – užsiėmimo dalyvius supažindinti su baltiškas ištakas turinčiomis vytinėmis juostomis, jų audimo priemonėmis ir technologija, simboliais bei jų reikšme, taip išsaugant savo tradicijas, tautinį tapatumą ir istorinį tęstinumą.
Pagrindiniai uždaviniai – pristatymo metu siekiama suteikti informacijos apie vytines juostas, dirbtuvių metu išaiškinti juostų audimo technologiją bei išmokyti juostų audimo technikos, taip pat atrasti kūrybiškų juostų pritaikymo kasdienybėje būdų. Baltiškas ištakas turinčios vytinės juostos – pačios seniausios. Jos vejamos suvėrus metmenų siūlus į kvadratines plokšteles su keturiomis skylutėmis kampuose. Nuo siūlų suvėrimo į plokšteles tvarkos ir plokštelių padėties gaunamas atitinkamas vytinės juostos ženklas ar simbolis. Ženkluose atsispindi lietuvių tautos tapatumas ir išskirtinumas. Juostos dažnai buvo naudotos tiek lietuvių buityje, tiek ritualuose. Edukacijos metu mokiniams bus pademonstruotos jau nuaustos vytinės juostos su baltų simboliais. Mokiniai sužinos tų simbolių reikšmes. Ir kokia ta „žinutė iš praeities“. Su pateiktomis priemonėmis, susivers ir nusiaus sau vytinę juostelę, su rombo simboliu, kurią galės naudoti kaip raktų pakabuką.


Ar žinote kaip šviečia pavasario saulė? - kritinį mąstymą ir kūrybiškumą ugdanti edukacija.

Kiekvieno žmogaus gyvenime ateina akimirka kai jis turi pasirinkti.  „Jeigu pralošiu, bus bloga kitiems, o aš liksiu gyvas... Jeigu išlošiu, nebebus bloga kitiems, o aš turėsiu mirti... Jeigu bus lygiosios – visi bus patenkinti. „
Ką pasirinktumėt jūs? Ar jūsų gyvenime buvo situacijų, kai nežinojot kaip pasielgti? O gal žinojot, bet pritrūko drąsos? Ateikit į edukaciją ir mes kartu bandysime surasti atsakymus į klausimus, kuriuos iškėlė I.Meras savo romane „Lygiosios trunka akimirką“. Susipažinsime su litvakų literatūra, jos kūrėjais. Sužinosime, kodėl I.Meras vienintelis iš nedaugelio litvakų kūrė lietuviškai net ir emigravęs iš Lietuvos. Kūrybinių užduočių metu išsiaiškinsime Hebrajų ir Jidiš kalbų ypatumus, bus proga išgirsti kaip skamba raidės šiomis kalbomis. Aplankysim Judaikos salę, kur pasigrožėsim Vilniaus Didžiosios sinagogos artefaktais. Susipažinę su kultūriniu bei istoriniu to laikmečio kontekstu, skaitysime I.Mero romano „Lygiosios trunka akimirką“ ištraukas. Jas ištyrinėję, inspiruoti muziejaus ekspozicijos objektų – istorinių artefaktų, dokumentų, dailės kūrinių, perkursime pabaigas. Nes kaip R.Kmita savo straipsnyje apie I.Merą teigė: “Gėrio ir blogio jėgoms atstovauja ne tautybės savaime, o žmonės.“ O jūs ir esat tie žmonės, kurie turi laisvą valią rinktis ir keisti. Tad kodėl nepradėjus nuo ištraukų pabaigos? Kritinį mąstymą ir kūrybiškumą ugdantį, bei nepatogius klausimus kelianti edukacija.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Edukacinė ekskursija Venclauskių šeimos namuose

Edukacinė ekskursija kviečia į Venclauskių namus-muziejų, kur pasakojama daugybė nepaprastų istorijų apie čia gyvenusią Venclauskių šeimą, taip pat apie Šiaulių miesto istoriją. Klaidžiodami po įvairiaspalviais tarpukariniais dekorais puoštus kambarius, sužinosite, kuo ypatinga buvo Venclauskių šeima, ką svarbaus nuveikė jos nariai ir apskritai, kuo gyveno, kaip atrodė tarpukariniai Šiauliai. Šiuose namuose persipina daugybė pasakojimų, kurie ne tik įdomūs, bet ir pakviečia susimąstyti. Ekskursijos dalyviai nebus tik pasyvūs klausytojai, bet galės patys aktyviai dalyvauti ekskursijoje, atlikdami įvairias užduotis. O taip pat pabandyti atkurti Venclauskių namų-muziejaus tarpukarinę sienų puošybą bei susikurti savo ornamentą. Edukacinis užsiėmimas ne tik praplės akiratį, suteiks naujų žinių, leis pasireikšti kūrybiškumui, bet ir įtrauks į komandinį darbą, ugdys bendradarbiavimą, dalinimąsi. Gražus Venclauskių šeimos pavyzdys paskatins tarpusavio toleranciją.


Unikali interaktyvi edukacinė paroda „PALIESK LIETUVIŲ KALBĄ RANKOMIS“

Muziejaus „Lituanistikos židinio“ uždavinys yra patrauklia ir šiuolaikiška forma perteikti visuomenei naujausias kalbotyros žinias, šviesti visuomenę aktualiais kalbos vartojimo klausimais, kelti lietuvių kalbos prestižą, motyvuoti moksleivius, kaip būsimuosius kalbos tyrėjus ir puoselėtojus, propaguoti lietuvių kalbą kaip Europos daugiakalbystės bei kultūrų dialogo partnerę. Tikslai: populiarinti naujausias kalbotyros mokslo žinias; ugdyti domėjimąsi lietuvių kalba, kaip viena svarbiausių nacionalinės tapatybės ir pilietiškumo sąlygų; propaguoti Europos daugiakalbystės ir kultūrų dialogo idėjas. Čia eksponuojama daugybė kalbai svarbių dokumentų, knygų ir kalbininkų daiktų. Muziejų iš kitų išskiria unikalūs kalbos žaislai, leidžiantys kiekvienam paliesti kalbą rankomis ir pajusti jos savitumą. Kalbos žaislai suteikia vaikams galimybę patiems sužinoti, atkasti, sudėti ir atrasti kalbininkų atrinktą pačią įdomiausią informaciją apie lietuvių kalbą ir įdomius jos faktus. Žodžių iškasenų pagalba vaikai smėlyje gali atkasti seniausius lietuvių kalbos žodžius ir jų atitikmenis kitose kalbose – pasijusti kalbos archeologais. Tokiu būdu jie sužino apie kalbų ryšius ir kalbų panašumus. Įdomioji spaustuvė, kurią sudaro lietuvių kalbos abėcėlės raidės, leidžia vaikams atspausti raides ir sužinoti, kas jas sukūrė ar iš kokių kitų kalbų abėcėlių jos atkeliavo. Tarmių kaladėlės ir tarmių dėlionė – sužinoti apie tarmes, jų suskirstymą ir jų klasifikaciją, o tarmių karaokė – patiems pabandyti pakalbėti ir padainuoti tarmiškai. Ant indoeuropiečių kalbų medžio, kuris beveik siekia lubas, sutūpusios visos iš indoeuropiečių prokalbės kilusios kalbos (paukštukai). Archaizmų traukinukas, kompiuterinis kirčiavimo žaidimas, lietuvių kalbos gestų stendas, žodžių kilmės namas taip pat suteikia įdomios informacijos. Edukacinę programą veda muziejaus edukatorius.


Dokumentinio teatro edukacija ,,Esu kas esu" 5-8 kl. ir 9-12 kl. mokiniams

Dokumentinio teatro edukacija ,,Esu kas esu" skirta ankstyvojo amžiaus paaugliams bei gimnazinių klasių mokiniams. Edukaciją veda Raimondas Klezys – aktorius, dramaturgas ir pedagogas, didelę patirtį sukaupęs kuriant spektaklius ir vedant praktinius teatro mokymus jaunimui visoje Lietuvoje. Aktorius pats rašo dokumentinio teatro pjeses, kuriose atlieka vaidmenis. 2023 m. už dramaturgiją ir pagrindinį vaidmenį dokumentinio teatro monospektaklyje ,,Avinai" aktorius įvertintas aukščiausiu teatro įvertinimu Auksinio scenos kryžiaus premija.

Edukacijos lektorius keliaudamas po
Lietuvos mokyklas pastebėjo jaunų žmonių pasimetimą, mėginant atsakyti į klausimą ,,Kas aš esu?". Įkvėptas šios temos jis sukūrė edukaciją ,,Esu kas esu", taikant dokumentinio teatro metodus.

Edukacijos metu mokiniai susipažins su verbatim, autobiografinio, faktų teatro ir
etnodramos metodais, kurie visi bendrai yra vadinami dokumentiniu teatru. Praktinių veiklų metu jie ieškos sau aktualių temų ir atsakymų į tai kas aš esu ir kuo noriu būti, galiausiai atsakant sau, kad esu kas esu.

Teorinės edukacijos dalies metu mokiniai susipažins su Lietuvos ir užsienio šalių dokumentinio teatro spektakliais. Jie stebės keleta video ištraukų, kurias vėliau aptars.


Apsilankę dailininkų Šarūno Saukos ir Nomedos Saukienės galerijoje integruotoje kalbos, literatūros ir dailės pamokoje „Antonimų ir sinonimų paieškos dailės kūrinyje“ dalyviai turės galimybę susipažinti su menininkų veikla, kūrybos ir gyvenimo būdu bei mokysis interpretuoti kūrinį, patys kurs pasaką. Apžiūrėję ekspoziciją bus supažindinami arba bus primenama, kas yra sinonimai ir antonimai. Vėliau mokiniai kviečiami pasirinkti ekspozicijoje norimą paveikslą, prisėsti prie jo ir sukurti pasaką.


Bendramoksliai. Aš nemoku piešti  (Išvažiuojamoji)

Ar tikrai piešti gali kiekvienas iš mūsų? Menininkas Amilcar Rivera Munive (Tlaxcala, Meksika) integruotoje pamokoje „Aš nemoku piešti“ mokinius įtraukia į kolektyvinį kūrybos procesą: dalyviai piešia superherojus žvelgdami į savo bendraklasių veidus bei kūrybinio rašymo užduotyje jiems kuria vardus ir galias. Ši edukacija – tai galimybė geriau pažinti savo bendraklasius ir paskatinti piešimo kaip mąstymo ir bendravimo būdo idėją.

Amilcar Rivera Munive – menininkas, galerijos Munive Arte Contemporáneo įkūrėjas ir direktorius (Tlaxcala, Meksika). Amilcar baigė literatūros studijas ir fotografiją. Šiuo metu Amilcar yra universiteto profesorius, dėstantis piešimą ir kūrybą. Nuo 2010 m. dirbo akademinėje srityje šiuose universitetuose: Instituto de Estudios Superiores de Monterrey, ITESM,Iberoamericana universiteto miestelis (Puebla), ir San Karloso akademija (Meksika).

Edukacija vyksta anglų kalba, todėl puikiai tinka ir kaip alternatyvi anglų kalbos pamoka.

Edukacijos pristatymas: https://vimeo.com/787868863


„Etnoatradimai. Šiaudelių pynimas ir rišimas”

Klaipėdos miesto savivaldybės etnokultūros centras

Šiaudelių pynimo ir rišimo užsiėmimo metu dalyviai pirmoje renginio dalyje bus supažindinami su etnokultūriniu palikimu, su pynimo iš šiaudelių tradicija ir jų panaudojimo papročiais. Moksleiviai sužinos kaip surinkti, išdžiovinti ir paruošti kūrybai šią gamtinę medžiagą. Susipažindami su šiaudiniais dirbiniais edukacijos dalyviai pamatys kokias plačias galimybes ši gamtinė medžiaga teikia kūrybai.
Antroje dalyje moksleiviai patys gamins šiaudines dekoracijas. Mažiausieji užsiėmimo dalyviai išmoks surišti šiaudinę gėlytę, angelėlį, suverti šiaudo narelių vėrinį. Vyresni bus mokomi sudėtingesnių šiaudinio sodo rišimo elementų– reketuko, paukštelio. Šių edukacinių užsiėmimų metu įgyti įgūdžiai ir žinios ne vienam mokiniui taps laisvalaikio užimtumo įdomia veikla, kuriant renginio scenografiją, puošiant klasę Kalėdoms, ruošiantis Velykoms ar klaidžiojant po laukus ir renkant šiaudus. Ši veikla prisidės prie etninės kultūros paveldo išsaugojimo bei gyvosios tradicijos tęstinumo.


Edukacinė programa „Indėnų buitis ir žaidimai 5-8 kl.“

Edukacinė programa susideda iš trijų dalių, kurių metų dalyviai gauna informacijos apie Šiaurės Amerikos indėnus (plačiau apie mescalerų gentį), gali praktiškai pasimokyti pašaudyti iš lankų ir paragauti indėniškos arbatos bei paplotėlių. 1. Kelmės krašto muziejaus ekspozicijoje „Jonas Vadeikis – Karl May – Amerikos indėnų buitis ir papročiai“ dalyviai yra supažindinami su eksponuojamais indėniško gyvenimo daiktais: plunksnomis puoštais indėnų ginklais, galvos papuošalais iš plunksnų ir sapnų gaudikliais. Kalbama apie skalpų nuėmimo papročius, rodomas indėniško rašto pavyzdys ant mušto medžio plaušo plokštės (eksponatas gautas iš Šiaurės Amerikos), rodomas nedidelis wickiupo palapinės maketas ir netrukus visi pakviečiami užeiti į patalpą – tipi palapinę (tai 25 kv. m ekspozicijos dalis, įrengta kaip tipi palapinės vidus, su viduryje degančiu laužu, kailiais ant grindų, ant sienų kabančiais medžioklės trofėjais, ritualinėmis kaukėmis, totemais, galvijų galvomis, sapnų gaudikliais bei ginklais). Vaikams atsisėdus ant tipi grindų, skambant indėniškai muzikai, prietemoje yra kalbama apie indėnų šamanus, jų būrimus, amuletus, tipi palapinės įrengimą, pypkės vaidmenį ir t. t 2. Veiksmas vyksta lauke. Programos dalyviai gali pašaudyti į taikinius iš lankų ir pasijusti tarsi Karl May knygų herojai. 3. Programos dalyviai geria Pietų Amerikos indėnų gėrimą – matės arbatą bei ragauja kukurūzinius irokėzų paplotėlius. Ryšys tarp indėnų ir Kelmės miesto – Kelmėje gimė, gyveno ir yra palaidotas kraštotyrininkas, pedagogas ir vokiečių rašytojo Karl May knygų apie indėnus vertėjas Jonas Vadeikis. Jis išvertė į lietuvių kalbą Karl May knygas „Vinetu“, „Sidabro ežero turtai “, „Per dykumą“.


Drakono ar tekančios saulės šalimi vadinama Kinija skaičiuoja tūkstantmečius savo gyvavimo istorijoje. Mokiniai susipažins su svarbiausiais šios šalies išradimais (porcelianu, paraku, šilku ir kitais). Ypatingą dėmesį teiksime porcelianui, jo gamybos būdams ir etapams. Mokiniai praktinio darbo metu dekoruos porceliano puodelius specialiais dažais. Sukurs vienetinį meno kūrinį, kurį išsineš namo ir naudos kiekvieną dieną!


Kultūros edukacija „M. K. Čiurlionio pėdomis“

„M. K. Čiurlionio pėdomis" - interaktyvus spektaklis jauniesiems žiūrovams. Scenarijaus autorė ir režisierė Šviesa Šulc. Spektaklio siužetas - du karaliai, pasiklydę M. K. Čiurlionio paveikslų pasaulyje, kurie ieško savo namų, pakeliui patirdami įvairius nuotykius. Jie neprisimena, kokiame paveiksle buvo ir iš kur iškeliavo, bando pakliūti į įvairius paveikslus, bet, nepritapdami juose, keliauja ieškoti savojo. Žiūrovai padeda jiems. Staiga visi pamato berniuką, nešantį rankose karalių pilį, ir tuomet Karaliai pajaučia, kad tai yra jų namai - paveikslas „Karalių pasaka“. Viso spektaklio metu gyvai skamba M. K. Čiurlionio muzika, atliekama teatro kompozitoriaus ir atlikėjo, o moksleiviai turi progą susipažinti su muzikiniu žodynu, ženklais bei muzikos kūrimo paslaptimi. Spektaklis žavi savo estetika. Jaunieji žiūrovai pasineria į M.K. Čiurlionio simbolių pasaulį. Mokiniai patys, teatro kompozitoriaus padedami, bandys kurti muziką, ir taip išreikšti savo jausmus ir emocijas. Spektaklio metu jie bus skatinami suprasti M. K. Čiurlionio muziką, įminti paveikslų mįsles. Jaunųjų žiūrovų padedami, išėję iš paveikslo, pabuvoję kituose paveiksluose, karaliai po įvairių nuotykių, laimingai sugrįš į savąjį pasaulį.


Edukacija „Išlikimas teatre“ (9-12 klasėms)

„Išlikimas teatre“ yra paslaptingiausia edukacinė programa Alytaus miesto teatre. Dalyviai pateks į netradicinį žiūrovo akims pasaulį. Ekskursijos metu, jie pamatys tikruosius teatro užkulisius, išgirs teatrines legendas bei ugdys savo bendruosius gebėjimus: loginį mąstymą, kūrybiškumą bei atidumą. Dalyvaudami žaidimuose ir viktorinoje mokiniai išmoks ne tik apie teatro istorija, bet ir susipažins su aktoriais ir jų profesija.


Vaikai - gyvenkime draugiškai! (kartu su Rebekos Unos "Labas, aš Tadas" ir "Aš esu Tomas, seklys" knygų herojais)

Ar girdėjai? Mergaitės nemėgsta berniukų, o berniukai mergaičių! Mergaitės - skundikės ir nesidalina žaislais, o berniukai - bailiai ir išlepę. Tačiau, ar taip tikrai yra?
Padėk herojams Tadui ir Elzei susitaikyti, stebėk vaikų ginčus, būk kūrybingas ir perkurk naujai vaikų santykius!
Gyvenkime draugiškai - nes šitaip daug įdomiau!


Režisierius Adomas Juška: Spektaklis bus apie ypač jautrų žmogų – Johanesą Eliją Alderį, apie jo santykį su meile, muzika ir mirtimi. Apie žmogų, kuris gyvena, jaučia ir galiausiai miršta be jokių kompromisų. Apie žmogų, kuris muziką geba suvokti betarpiškai, jutimiškai, o tuo pačiu jį supantį pasaulį geba priimti ir girdėti kaip muziką. Galbūt realybėje tai nėra įmanoma, tačiau aš ir noriu kurti apie tai, kas neįmanoma. Apie neįmanomą jautrumą, neįmanomą meilę. Ne veltui kūrinyje Elijas groja vargonais, o ne kitu instrumentu – vargonų paskirtis visuomet buvo religinė, dvasinė. O ir žmogaus gyvenimas, likimas kartais paklūsta labiau muzikos dėsniams. Kiekvienas žmogus savo gyvenimu, mintimis, veiksmais „groja“ tam tikrą kūrinį.
Klausimas – kiek grožio, idėjų, jausmo ir dinamikos tame kūrinyje bus. O kalbant apie teatrinę išraišką – repetuodami su aktoriais, mėginame padaryti taip, kad spektaklio pagrindas būtų ne dramaturgija, o muzika – kad pati spektaklio prigimtis – net aktorių buvimas ir veikimas scenoje – būtų iš tiesų muzikinė.

Robertas Schneideris – austrų kilmės rašytojas, rašęs apsakymus, romanus, tekstus skirtus teatrui bei poeziją. Romanas „Miego brolis“ (1992), kuriame pasakojama istorija apie muzikantą Johanesą Eliją Alderį, sulaukė tarptautinio pripažinimo, jis įtraukiamas į privalomos literatūros sąrašus moksleiviams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacijos „Tautinio kostiumo įdomybės ir aktualijos“ 8-9 klasių moksleiviams, metu bus pristatoma tautinio kostiumo samprata, paveldas, vystymosi eiga, kryptys ir aplinkybės. Supažindinama su dabartine tautinio kostiumo situacija, regioninio vyriško bei moteriško kostiumo komplektavimo pricipais. Pristatomos atskirų kostiumo dalių simbolinės prasmės. Aptariami moters ir merginos galvos dangos skirtumai, nusakantys socialinę ir šeimyninę padėtį. Nurodomi nekintami tautinio kostiumo bruožai, pagrindinės gamybos ir dėvėjimo taisyklės, galimos interpretacijos bei naujovės. Mažosios Lietuvos tautinio kostiumo istorijos faktai ir pavyzdžiai pateikiami kitų Lietuvos etnografinių regionų ir Europos tautų liaudiško kostiumo kontekste. Mokiniai susipažins su šiandieninio tautinio kostiumo aktualijomis, liaudiško kostiumo įtaka šiandieninės mados tendencijoms ir aukštosios mados atspindžiais istorinėje liaudiškoje aprangoje. Renginyje jaunuolius kviesime ir patiems išbandyti jėgas atpažįstant skirtingų regionų tautinius kostiumus, juos komplektuojant. Edukacijos metu dalyviai ne tik sužinos kaip dėvimas kostiumas ir jo detalės, bet turės galimybę ir nusifotografuoti su patinkančia kostiumo dalimi (detale). Paslauga atliepia "Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės" minėjimo sukaktį.


Spektaklis paaugliams „Taisykla“ gimė įkvėptas kultinio 1985 metų amerikiečių filmo „Pusryčių klubas“. Režisierius Augustas Gornatkevičius su kūrybine komanda ir jaunais Nacionalinio Kauno dramos teatro aktoriais sukūrė originalią versiją, kurioje penki paaugliai mėgina surasti atsakymus į jiems rūpimus klausimus. Kas aš esu? Kokia gyvenimo prasmė? Dažnai net ir suaugusiems nelengva surasti atsakymus. Paaugliai turi laiko ir noro gilintis, tačiau dažnai šis troškimas gesinamas – „užaugsi, suprasi“, „būk savo vietoje“, „būk toks, kokį norime tave matyti“.    Spektaklyje gilinamasi į paauglių pasaulį ir stengiamasi paneigti vyraujančius stereotipus. Dažnai medijos, visuomenė paauglius vaizduoja labai vienpusiškai, primeta jiems trafaretinius tipažus ir elgesio modelius – moksliukas, gražuolė, sportininkas, menininkas ir pan. „Kas aš esu iš tiesų?“,- klausia spektaklio herojai – penki paaugliai, užstrigę mokyklos rūsyje – stengdamiesi atsikratyti tėvų, mokytojų, visuomenės spaudimo ir nusimesti jiems uždėtas kaukes.
Mokykla – skaistykla – taisykla… Vieta, kurioje semiamės žinių – vieta, kurioje išvalomos nuodėmingos sielos – vieta, kur tave sutaisys pagal tam tikras taisykles ir paruoš gyvenimui? Mokyklos rūsys virsta siurrealistine erdve, kurioje klaidžioja sapnai, autoritetai, veikėjai iš vaikystės pasakų ar skaitytų knygų.
Spektaklyje skamba jaunimo leksika ir gvildenamos gyvenimiškos temos.
Spektaklio sukūrimą remia Lietuvos Respublikos  kultūros ministerija.


Tikslas: suteikti žinių apie įvairius cirko elementus, įgyti žongliravimo patirties ir mažinti toleranciją smurtui. Uždaviniai: susipažinti su įvairiais cirko elementais; užtikrinti bendradrabiavimo atmosferą; suprasti kaip žongliruoti, ir išmokti žongliruoti su kamuoliukais ir POI, sukti lėkštes. Laikytis saugumo taisyklių ir suprasti, kad kartais tarp juoko ir pašaipos nėra aiškios ribos. Išmokti priimti nesėkmes, pasijuokti iš savęs ir bendradarbiauti. Bus demonstruojami nesudėtingi cirko elementai ( žongliravimas su kamuoliukais, skaromis, POI, lėkščių sukimas, Diabolo, akorobatika). Siekiama, kad vaikai ne tik žinotų, kaip žongliruoti, bet ir batys bandytu, lavintųsi. Žongliravimas padeda gerinti laikyseną, koordinacija, reakciją ir t.t. Tai smagus laisvalaikio užsiėmimas.
Ar Gediminas laiškuose kvietė atvykti cirko artistus? Susitikime ir paminėkime kartu Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metus.


Prijaučiate taikomajai dailei ir norite susipažinti su seniausiu pasaulio amatu - keramika? Tai ši edukacija jums. Visi lipdantys
 Aukštaitišką švilpuką pajus etno kultūros dvasią per pasakėčias, legendas ir žaidimus. Atgaivinsime primityviosios  keramikos tradicijas, pajausite teigiamas emocijas, kai mažas molio gabalėlis pravirps švariais garsais. Patirsite, kad molio figūrėlė yra ne tik žaislas, suvenyras, bet ir muzikos instrumentas. Mielai supažindinsiu ir papasakosiu senosios keramikos istoriją, pamokysiu, kaip formuoti ir dekoruoti molio figūrėlę bei stekų pagalba išgauti garso angas švilpynėse. Pabaigoje pasidžiaugsime sava kūryba sukurdami bendrą piemenėlių pasišvilpavimą, su ką tik pagamintomis molinėmis švilpynėmis.
Esant poreikiui, yra galimybė darbus išdegti ir glazuruoti už atskirą sutartą mokestį, o jų grąžinimas autoriams vyktų per siuntų tarnybas.


Gamtininko žygiai po pasaulį – kaip galime kartu išsaugoti Žemės gamtą?

Keliaukime kartu su gamtininku Žymantu Čeku po pasaulį. Lankysimės šiaurės Laplandijos kalnynuose, ieškodami nedidukų, bet labai ypatingų auksu žvilgančių paukštelių. Užsuksime į faraono paukščių, tarpininkais tarp žemiškojo ir pomirtinio pasaulio laikomų Egipto Maitvanagių žemes. Nusikelsime į karštosios Malaizijos dramblių rezervatą, kur didieji drambliai treniruojami paleidimui atgal į laukinę gamtą. Keliausime po Indonezijos didmiesčius tyrinėdami vietinę kultūra, kopsime į aktyvius ugnikalnius, lankysimės Komodo drakonų saloje, stebėsime gyvus drakonus! Vaikštinėsime tropinėse džiunglėse ieškodami laukinių Orangutanų ir saulės meškinų. Plauksime į egzotiškąją Kiniją, kur žvelgsime į retą ir unikalią kultūrą, bandysime suprasti ekologinių problemų mastą ir sprendimo būdus, keliausime po šventyklas ir džiaugsimės mielomis pandomis ir jų mažylių šėliojimais. Paskaitoje kalbėsime apie ekologiją, gamtos grožį, neatsiejamą, brangų ryšį tarp žmogaus ir gamtos ir svarbiausia bandysime rasti sprendimą, kaip išgelbėti pasaulio gamtą kartu su žmonėmis.


Kurkime nuostabias žvakes drauge ! Programos metu susipažinsime su keramikos dekoravimo ir žvakių liejimo būdais, tradicijomis, keramikos amatu, keramikinio gaminio atsiradimo procesu ir iš kokių žaliavų yra gaminamos žvakės. Mokiniai patys išdekoruoja parodyta technika keramikinį žvakės indelį, nuauksuoja ar bronzuoja norimomis spalvomis ir paruošia keramikinius indelius vaško pylimui. Kitu etapu kartu paruošiame vašką ir užbaigiame žvakes supilstydami paruoštą kvapnų vašką į keramikinius indelius.
Nuostabiausia, kad išdegus vaškui lieka idealiai tinkantis arbatinei žvakutei žvakidė ar  indelis smulkiems daiktams laikyti.
Atsižvelgiant į mokinių amžių bei įgūdžius, turimas žinias ir galimybes priimti ir suvokti informaciją, programa yra pritaikoma skirtingų gebėjimų vaikams (mokiniams), parenkami temų bei lipdomų objektų sudėtingumo lygiai.
Išdekoruotus kūrinius po užsiėmimo mokiniai pasiima su savimi. Paslauga teikiama švietimo įstaigoje. Užsiėmimai vyksta atskirai kiekvienai klasei esant po 15-30 vaikų grupėje.


Kuršių vėtrungės – istorinės vėtrungės, jomis buvo žymimi ir puošiami Kuršių marių pakrančių gyvenviečių žvejų laivai – kurėnai. Tiksliai paaiškinti kiekvieną vėtrungės simbolio reikšmę labai sunku. Tai buvo žvejo fantazijos kūrinys ir dažnai tik jam vienam buvo žinoma jo reikšmė. Edukacijos metu būsite supažindinti su kuršių vėtrungių ir kurėnų istorija, simbolių bei spalvų reikšmėmis, gamybos procesu. Užsiėmimo metu kiekvienas dalyvis gaus po medinį vėtrungės maketą su magnetu, jį dekoruos savo norimomis spalvomis, kuriose atsispindės jų kūrybiškumas ir nuotaika. Šis unikalus suvenyras – įdomi dovana artimui ar sau pačiam. Užsiėmimo dalyviai sukurtą vėtrungę pasiima atminčiai