Kviečiame prisijungti prie Šiaulių kultūros centro organizuojamo edukacinio užsiėmimo „Muilo pasaka“. Šis užsiėmimas suteikia galimybę ne tik sužinoti apie muilo gamybos istoriją ir tradicijas, bet ir praktiškai išbandyti savo kūrybiškumą, kuriant unikalius muilo gaminius naudojant natūralius ingredientus.
Užsiėmimas apima teorinę ir praktinę dalis. Teorinėje dalyje nagrinėsime muilo gamybos technologijų raidą, susipažinsime su tradiciniais amatais ir tvarumo principais. Praktinėje dalyje, naudodami eterinius aliejus, dažus ir džiovintus augalus, kūrybiškai eksperimentuosime, ugdydami kūrybinius ir planavimo įgūdžius.
Baigus užsiėmimą, turėsite galimybę reflektuoti savo patirtį, dalintis rezultatais ir diskutuoti apie sėkmes bei iššūkius. Edukacinis užsiėmimas ne tik praturtins jūsų žinias apie muilo gamybą, bet ir skatins socialinę atsakomybę, kultūrinį sąmoningumą bei tvarų gyvenimo būdą.
Prisijunkite prie „Muilo pasakos“ ir atraskite kūrybinių galimybių pasaulį!


Edukacinis užsiėmimas „Draugiški pojūčiams. Jūrų pasaulis“

Ką vaikai supras? Edukacijos dalyviai supras, kad jūra yra didelė ir galinga, kad ji gal būti rami, audringa, spalvota, kaip ir mūsų emocijos, vidinė savijauta.
Ką veiks? Edukacinio užsiėmimo metu visų pirma dalyviai išsiaiškins, ką žino apie jūrą. Pasidaliję savo žiniomis ir įspūdžiais leisis į jūros pasaulio pažinimo kelionę. Dalyviai bus nuvesti į ekspozicijos erdvę, kurioje rodomas relaksacinis ir pažintinis edukacinis video siužetas apie jūrą, kaip galingą gamtos reiškinį, stichiją, kuris atskleis jūrų įvairovę vandens spalvų, bangų, pakrančių ir jos gyventojų, vandens gylio, atžvilgiu ir didins suvokimą apie pačią jūrą. Edukacinio vaizdo siužeto stebėjimą papildys vaizdingas edukatiaus pasakojimas, įgarsinimas. Vaizdo siužete esantys bangų garsai padės asmenis su psichine negalia atsipalaiduoti. Pojūčius pastiprins natūralūs garsai ir jūrinės tematikos kvapai – pušų ir kopų lengvi aromatai. Edukacinio siužeto stebėjimo metu edukatoriaus pakomentuoja rodomus vaizdus, padeda suvokti, stebimus vaizdus.
Po edukacinio siužeto edukacijos dalyviai grįš į edukacinę klasę lavinti savo vaizduotės ir pritaikyti įgytas žinias. Dalyviai turės sukurti savo jūrą buteliuke individualiai, arba dirbti grupėse. Ši užduotis lyg sensorinis menas, kurio metu dalyviai ugdosi kūrybiškumo saviraišką ir eksperimentuoja.

Refleksijos metu dalyviai raginami  imituoti vaizdo siužete matytas jūros bangas: rami, banguota ir audringa jūra. Per susikurtą priemonę dalyviai išreikš, kaip jie jaučiasi, kai pyksta, kai yra ramūs, kai yra laimingi.  Jūros vaizdų stebėjimas ir meditacinės dėmesingumo užduotys, tikėtina, kad dalyviams padės mažinti streso lygį, palengvins nerimą, depresiją, pagerins protinį susikaupimą, paskatins kūrybiškumą. Edukacijos dalyviai per patyrimą ir pojūčius padidins supratimą, kad jūrų pasaulis yra didelis ir įvairus pakrančių, spalvų, bangų, gyvūnų atžvilgiu, kuri kartais gali atspindėti mus pačius.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Ar robotai gali šokti lietuvių liaudies šokius? Visa tai sužinosite edukacijos metu. Pasidalinę į komandas ir pasitelkę „Kahoot“ viktorinas, vaikai pasikartos, ką žino apie bites, prisimins lietuvių liaudies šokius. Susipažinę su edukaciniais robotais - bitutėmis „Bee-bot“, mokysis ankstyvojo programavimo, sukurs robotukų šokį „Bitute, pilkoji“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Lankomus objektus turėsite rasti patys, pagal mūsų virtualaus gido Braino siunčiamas užuominas ir užduotis. Gidas visos kelionės metu Jums neleis pasiklysti, o susidūrus su rimtu iššūkiu - visada bus pasiruošęs padėti. Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis. Pasivaikščiojimo metu nueisite apie 2-2.5 km. ir aplankysite vietas, susijusias su LAISVE. Tai gali būti Tėvynės Laisvė, asmens Laisvė, žodžio Laisvė, Laisvė kurti, Laisvė mylėti ir t.t. Šiame maršrute žodis LAISVĖ skamba daugiau kaip 70 kartų. Įsitikinsite, kad LAISVĖ – labai plati sąvoka ir prisiminsite kaip svarbu LAISVĘ vertinti!
Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Kaune!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas yra tikras žmogus, tačiau fiziškai su jumis nedalyvauja: jis realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus. Žaidimas galimas ir anglų kalba

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija „Literatūra ir etnokultūra“ 11 klasei

Prakalbus apie tautinę kultūrą, tradicijas, mokiniai abejingai purto galvas? Literatūros pamokos kelia nuobodulį?
O kas, jei abu šiuos dalykus sujungtume į vieną?

Edukacijos „Literatūra ir etnokultūra“ metu leisimės į lietuvių literatūros pasaulį: ne tik analizuosime jo bendrą nuotaiką, pagrindines perduodamas vertybes, idėjas, bet ir etninės kultūros ženklus jame. Kas buvo svarbu praeities autoriams? Kaip atrodė jų aprašoma kasdienybė? Kokius literatūrinius įvaizdžius leido perteikti jų aprašyti etninės kultūros simboliai, tradicijos, kasdieniai veiksmai?
Apie tai ir bus šis susitikimas. Ne tik kalbomis, bet ir veiksmais – patirtiniais pratimais, komandinėmis užduotimis, aktyviomis diskusijomis – stengsimės pasibelsti į lietuvių literatūroje perteikiamų minčių esmę bei pažvelgti į jų kontekstą nauju, neįprastu žvilgsniu.

Edukacijos metu nagrinėjami pasirinkti ir iš anksto suderinti lietuvių literatūros kūriniai: K. Donelaičio „Metai“, A. Mickevičiaus „Vėlinės“, Šatrijos Raganos „Sename dvare“, J. Tumo-Vaižganto „Dėdės ir dėdienės“, V. Mykolaičio-Putino „Altorių šešėly“, J. Biliūno apsakymai, Maironio, J. Aisčio, H. Radausko lyrika ir kitų autorių įvairių žanrų literatūros kūriniai.
Užsiėmimus veda genealogijos, giminės ir krašto istorijos, tradicinės kultūros tyrinėtoja, neformalaus švietimo specialistė Evelina Viktorija Žemeikytė. Daugiau informacijos rasite www.stipriosšaknys.lt. Prieš rezervuodami laiką būtinai susisiekite telefonu +37068604519.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Liaudies muzikos instrumentų šalyje (5-8 kl.)

Edukacinis užsiėmimas „Liaudies muzikos instrumentų šalyje“ – tai įdomi ir nuotaikinga kelionė po muzikos instrumentų šalį, supažindinanti su įvairiais lietuvių liaudies instrumentais, sutartinių giedojimo tradicija, šiuolaikine folklorinės muzikos kryptimi – postfolkloru. Tai neatskiriama tautinio identiteto dedamoji, vertingas muzikinis paveldas, nuo seniausių laikų tebeformuojantis nūdienos tautinę ir populiariąją muziką. Užsiėmimo dalyviai klausosi muzikos įrašų, dalyvauja interaktyviose pramogose: sutartinių karaokė, „grojantys-stebuklingi“ laiptai, muzikinis "DjFolk" žaidimas ir interaktyvi šokio ir kapelos erdvė. Muzikuojama įvairiais tradiciniais instrumentais – žoliniais skudučiais, mediniais trimitais, daudyte, būgnu, tabalais, švilpynėmis, terkšlėmis. Po edukacinio užsiėmimo mokiniai įgis žinių apie muzikinį folklorą, išmoks sutartinų giedojimo principus, įgis pradines grojimo liaudies instrumentais žinias. Galimas edukacinio užsiėmimo vedimas intelekto ir regėjimo negalią turintiems dalyviams. Naudojant supaprastintą kalbą, garsinį atvaizdavimą, užsiėmime taip pat grojami įrašai, gyva muzika, duodami pačiupinėti ir patiems išbandyti edukaciniai instrumentai. Ekspozicija pristatoma Brailio raštu per anotacijas. Muziejuje yra keltuvas, skirtas įvežti asmenis su neįgaliojo vežimėliu (priimama mažesnė grupė nei įprastai - iki 5-6 asmenų, neįskaitant lydinčiųjų). Edukatorius turi patirties vesti užsiėmimus asmenims su regos ir protine negalia. Apie poreikį užsiėmimą pravesti vaikams su negalia prašome informuoti užsakymo formoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Plungės rajono savivaldybės Kulių kultūros centras

Nedidelis, bet jaukus Kulių miestelis Plungės rajone kviečia pasivaikščioti Mikalojaus Konstantino Čiurlionio pėdsakais ir sužinoti netikėtų faktų apie laimingiausią jo gyvenimo etapą.
Edukacijos metu susipažinsite su Kuliais, sužinosite, kas paskatino M. K. Čiurlionį juose apsilankyti, kokie menininko kūrybos darbai atlikti Kuliuose.
Plėsdami kultūrinį akiratį, kontekstualizuodami M. K. Čiurlionio gyvenimą faktais iš Kulių, prisiliesite prie mažosios architektūros statinio – koplytstulpio – tematikos M. K. Čiurlionio kūryboje, o praktinės edukacijos dalies metu patys galėsite išbandyti jėgas piešdami koplytstulpio eskizą, kuris galiausiai pavirs mediniu raktų pakabuku.
Atvykdami į Kulius pasirūpinkite internetu savo išmaniuosiuose įrenginiuose, nusiteikite ne tik klausytis, bet ir patys aktyviai dalyvauti M. K. Čiurlionio gyvenimo detalių atskleidime. Pasiruoškite diskutuoti, klausti ir tapti kūrybinių ieškojimų dalimi.


Orientacinis žaidimas Marijampolėje: „Meno ir praeities keliais“ mažiesiems

Orientacinis žaidimas „Meno ir praeities keliais“

1812 m. gruodžio 7 dieną Marijampolėje, traukdamasis iš Maskvos, Napoleonas Bonapartas buvo sustojęs papietauti ir priimti svarbų sprendimą – pasirinkti tolimesnės savo kelionės kryptį link Paryžiaus. Trijų karietų vilkstinė, spaudžiant dvidešimties laipsnių šalčiui, greičiausiai buvo apsistojusi čia pat Marijonų vienuolyne. Jūsų užduotis surasti akcentą, į kuri įstačius koją besisukant galima spėlioti, kuria kryptimi Napoleonas pasirinko keliauti...

Bendrinės lietuvių kalbos kūrėjui Marijampolėje skirtas paminklas bei jo vardu pavadinta mokykla, tautos inteligentų kalvė. Mokykla žymi savo garsiuoju šešetu. Jūsų užduotis išsiaiškinti, kas slepiasi po tuo šešetu.

Tai tik keletas užuominų iš daugybės užduočių, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.

Paslaugos vykdymo vieta: Kačių kiemelis, Marijampolė.
Galimas ir kitas adresas Marijampolėje, susitarus.

Esant poreikiui, paslaugą galime suteikti ir gyvai, ir Jums patogiu kitu metu, susisiekite: info@isbandyktai.lt arba +370 699 98947


Interneto „brausintojai", „geimeriai" ir „gykai" - į pagalbą! Žaisdami kuriame žodyną!

Vis didesnė paauglių ir jaunimo gyvenimo dalis prabėga skaitmeninėje erdvėje, kuri diktuoja madas ir lemia pokyčius mūsų kalboje.

Sodraus, tikslaus ir talpaus lietuviško žodžio ieškosime ir kursime naujadarus, kai aplink – skoliniai ir neteiktinos svetimybės iš skaitmeninio pasaulio bei anglų kalbos, vyraujančios e. erdvėje, įtaka. Taigi, mūsų laukia smagus iššūkis, kai žaidžiant, diskutuojant grupėse tapsime gyvo, viešo, visiems prieinamo e. žodyno kūrėjais ir prisidėsime prie lietuvių kalbos gyvybingumo.

Juk galime ne tik „skrolinti", „laikinti“, „čiatinti", „geiminti", „selfintis“, būti „onlaine“, „susimytinti", galime ir ...

Prisijunkite į edukaciją!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Miestas mieste - Užupio respublika“ 9-12 kl.

Unikalus Vilniaus kampelis – aprašytas Pietų Korėjos rašytojo Hailji romane, turintis savo ambasadorių Ponulį ir katiną naikinantį baimės jausmą. Vilniaus priemiestis su savo vėliava ir Konstitucija, pinigais ir prezidentu. Kodėl ši miesto vieta tokia išskirtinė, kad ją net 3 kartus lankė Dalai Lama? Kodėl ji vadinama „Rusų miestu“ ar „Druskos keliu“? Šiandien Užupis mus pasitinka su vienu pirmų Europoje meno inkubatorių, unikaliomis skulptūromis, požeminių slėptuvių ir „Konkės“ liekanomis. Programos tikslas supažindinti mokinius su vienu seniausių Vilniaus priemiesčių ir jame išlikusiomis architektūrinėmis, kultūrinėmis, istorinėmis detalėmis, objektais ir pastatais. Pagrindiniai edukacinės ekskursijos uždaviniai – klausantis istorinio pasakojimo papildyto vizualia medžiaga, pažinti šią miesto dalį ir atrasti jame įvykusius pokyčius ir paslėptas detales: dingusius, nugriautus, konservuotus ar atstatytus gyvenamuosius pastatus, vienuolynus, maldos namus. Ugdant pastabumą ir dėmesį detalėms, tobulinti gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti šios miesto dalies kultūrinę aplinką: skirtingais laikais prie Vilnelės dirbusių amatininkų ir jų cechų veiklą, menininkų kūrybą bei jų darbus, Bernardinų kapinių unikalumą ir čia palaidotų svarbių istorinių asmenybių indėliu į Lietuvos ir Vilniaus istoriją, mokslą ir kultūrą. Istorinis pasakojimas papildytas vizualine medžiaga - senovinėmis nuotraukomis, taip pat mokiniai įtraukiami į praeities paieškas, edukacinius, teminius žaidimus padedančius pažinti ir interpretuoti, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą, perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Edukacinė programa „Tradiciniai lietuvių amatai šiandien“ (1 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradiciniais dailiaisiais amatais bei jų interpretacijomis šiuolaikiniame mene ir madoje. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti tradicinius amatus darbus, išryškinti jų vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Pristatyti amatininkus, tęsiančius vietinių senųjų amatų tradicijas, atgaivinančius užmirštas technikas bei technologijas, pritaikančius jas šiandienos  poreikiams. 3. Supažindinti  moksleivius su šiuolaikinių menininkų, besiremiančių liaudies meno tradicija, darbais. 4. Taikyti įgytus gebėjimus kasdieniame gyvenime, kūrybiniuose projektuose. 5. Skatinti mokinių verslumą. Moksleiviai supažindinami su senaisiais amatais: staliaus, kubiliaus, račiaus, klumpdirbio, rimoriaus, puodžiaus, audėjo, kalvio ir kt. Amatų pristatymas iliustruojamas sakmėmis, patarlėmis, mįslėmis. Demonstruojami muziejaus eksponatai: amatininkų dirbiniai, naudoti darbo įrankiai. Supažindinama su vietos amatininkų, menininkų darbais, kuriančių etniniais motyvais. Aptariama liaudies meno dirbinių raštų simbolika,  spalviniai deriniai, komponavimo principai. Remdamiesi tradicinės tekstilės pavyzdžiais, įsigilinę į simbolių prasmes, užsiėmimo dalyviai kuria šimtaraštės juostos eskizą, kurį galės kūrybiškai taikyti kūrybiniuose projektuose. Demonstruojamas mokomojo filmo fragmentas. Siekiamas poveikis: suvoks tradicinių amatų vertę šiuolaikinei kultūrai, susidomės muziejaus etnografine ekspozicija,  susipažins su įvairiomis senųjų amatų rūšimis, vietos amatininkų darbais, gebės sukurti tradiciniam menui būdingą kompoziciją.  Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija „Drąsa klysti: iš naujoko į klaidų čempioną“ – tai unikali galimybė mokiniams išmokti drąsiai priimti nesėkmes ir paversti jas savo stiprybe. Mokiniai nuolat susiduria su spaudimu siekti aukštų rezultatų, o klaidų baimė gali slopinti jų kūrybiškumą ir norą išbandyti naujus dalykus. Ši edukacija padės jiems suvokti, kad klaidos – tai ne pralaimėjimai, o galimybė augti. Nesėkmės yra nugalėtojų duona, o baimė, kurią skatina mūsų kultūra, riboja asmeninius pasiekimus ir ateities galimybes. Klysti yra žmogiška, o klysdami mes tobulėjame ir įgyjame patirties, padedančios įveikti bet kokias kliūtis.
Ką gausite?
Kritinis mąstymas: mokiniai išmoks analizuoti savo klaidas ir spręsti problemas kūrybiškai.
Drąsa bandyti: ugdysime savarankiškumą, pasitikėjimą savimi ir norą rizikuoti, nes tik taip įgyjama vertingos patirties.
Socialiniai įgūdžiai: komandinės užduotys padės bendradarbiauti, išreikšti mintis ir drąsiai dalintis idėjomis.
Kultūrinė įžvalga: nagrinėsime skirtingų kultūrų požiūrį į klaidas, ugdysime toleranciją ir pagarbą kitoms nuomonėms.
Kaip vyksta?
Mokiniai dalyvaus diskusijose, grupinėse užduotyse, improvizacijose ir vaidmenų žaidimuose. Jų metu mokysimės suvokti klaidas ne kaip nesėkmes, o kaip būdus tobulėti. Edukacija vyksta draugiškoje, kūrybiškumą skatinančioje atmosferoje, kurioje kiekvienas gali išreikšti savo mintis be baimės būti nesuprastas.
Nebijokite klysti – tai pirmasis žingsnis į sėkmę!
Edukaciją veda „Mokymų kodas“ vadovė, profesionali koučingo specialistė, mokymų trenerė ir lektorė Diana Žiurlytė.


Velykinis gintarinis margutis (išvažiuojamoji)

Velykos – tai pavasario atgimimo šventė, kuomet gamta bunda naujam gyvenimui, o oras prisipildo gaivumo ir šviesos. Vienas iš gražiausių Velykų simbolių – margučiai, kuriuos su meile puošia visa šeima. Edukacijos dalyvius kviečiame ne tik sužinoti apie Baltijos gintarą, dar vadinamą Lietuvos auksu, bet ir sukurti savo Velykinį margutį.


Spektaklis „Rimtai linksmos pasakaitės“ ir aptarimas su kūrybine trupe

Spektaklyje "Rimtai linksmos pasakaitės" linksmai ir šmaikščiai kalbama apie rimtus bei svarbius dalykus: tiesą ir paskalas, darbštumą ir girtuoklystę, nuoširdumą ir tuščiagarbystę, vienatvę ir bendruomeniškumą. Spektaklio siužetas sukurtas, remiantis šmaikščiomis lietuvių liaudies pasakomis ir šiandieninio kaimo bei miesto aktualijomis. Kūrybos procesas - lyg žaidimas, kuriame įprasti buitiniai daiktai: samčiai, šepečiai, šaukštai įgauna visai kitą būvį. Pvz. du grėbliai - tampa malūnu, dubuo - kepure, šepečiai policininko antpečiai... Žavi režisierės A. Sunkloaitės išmonė, aktorių meistrystė, įgarsinimo originalumas. Mitologinės būtybės ir kultūriniai objektai adaptuoti šiuolaikiškai. Aktoriai kartu su žiūrovais keliauja per "Pasakėnų" kaimą. Kelionėje atsiskleidžia kaimo realybė: šeimos gyvenimas, darbštumas, gerumas. Pajuokiamos ydos: paskalos, tinginystė. Žiūrovų laukia linksma, improvizuota kelionė į Pasakėnų kaimą, kur jie sutiks pačių įvairiausių personažų ir patirs pačių keisčiausių ir įdomiausių nuotykių. Visada yra glimybė rinktis tarp gėrio ir blogio. Blogį įkūnija mitologinė būtybė - velnias, su kuriuo draugauti yra labai paprasta, bet jį įveikti sudėtinga.


Edukacinis užsiėmimas skirtas 7–9 klasių moksleiviams. Užsiėmime per ląstelės analogiją pristatomas miestas ir įtvirtinamos žinios apie ląstelės sandarą. Užsiėmimo metu keliama diskusija, kas mieste yra svarbiausia, be ko jis nefunkcionuotų sklandžiai. Moksleiviai prisimena ląstelės sandarą, organelių funkcijas ir taikydami analogijos principą siekia į Kauno miestą pažvelgti kaip į ląstelę. Todėl ekspozicijoje ieško, kurie Kauno miesto objektai ar vietos gali būti susietos su branduoliu, citoplazma, mitochondrijomis ir kitomis organelėmis tiek augalinėje, tiek gyvūninėje ląstelėse. Užsiėmimas gali būti vedamas asmenims su judėjimo ar klausos negalia (apie tai būtina informuoti pateikiant užsakymą).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Paslauga skirta pradinių klasių mokiniams. Edukacijoje apjungtos dvi sritys: PASAKOS, kurios vaikui suprantama kalba perteikia mūsų kultūros vertybes, praplečia pasaulio suvokimą, kitaip tariant suteikia taip reikalingų šio amžiaus vaikams žinių, patirčių apie pasaulį ir KERAMIKA, kurios pagalba vaikas gali išreikšti savo suvokimą. Lipdymas iš molio leidžia sukurti kažką iš nieko, transformuoti, keisti, kurti. Tai yra didžiulė erdvė vaiko vaizduotei, jausmams ir kūrybiškumui skleistis. Lipdant molį taip pat lavėja ir konstravimo įgūdžiai, erdvinis mąstymas. Pats molio minkymas atpalaiduoja, lavina sensorinį mąstymą, skatina vizualinių vaizdinių kūrimą, aktyvina abu smegenų pusrutulius. Edukacijos metu vaikai klausysis įvairių lietuvių liaudies pasakų, jas aptars, o labiausiai patikusius siužetus, veikėjus perkels į molio dirbinį, kurį galės pasiimti su savimi po edukacijos arba palikti išdegimui ir atsiimti vėliau.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Spektaklis 5-10 m. vaikams MILŽINAS MAŽYLIS pagal vaikų ir paauglių rašytojos Kotrynos Zylės pirmąją knygą MILŽINAS MAŽYLIS (2014 m.) Kviečiame vaikus kartu su mitiniu herojumi Milžinu Mažyliu sukurti Lietuvos kultūrinį žemėlapį – istorinius objektus, po kuriuos vėliau bus galima ne tik pakeliauti teatro scenoje, bet ir drauge su tėveliais juos atrasti kelionių po Lietuvą metu! MILŽINAS MAŽYLIS – žinomos legendos, padavimai ir mitai apie Lietuvos krašto kultūros ir gamtos objektus – kaip atsirado Kernavės piliakalniai, Glėbo ežeras, Vokės upė, Plauskinių kaimas ar Kuršių nerija? Spektaklio herojus – Milžinas, kurį tėvai nusprendžia pavadinti Mažyliu. Jis kartu su tėvais gyvena netoli Vilniaus, tačiau toks gyvenimas jam atsibosta. Milžinas Mažylis leidžiasi į kelionę po Lietuvą, kurios metu susipažįsta su įvairiais mitiniais herojais. Spektakliu kūrėjai siekia pristatyti Lietuvos kultūrinį ir gamtinį žemėlapį, parodyti, kiek daug įdomių vietų, objektų čia esama, paskatinti vaikų norą keliauti, pažinti Lietuvos kraštą, o taip pat įtraukti į keliones ir krašto pažinimą ir savo tėvelius. Spektaklis pasakoja skirtingų objektų atsiradimą. Kiekvienas objektas – ar tai būtų medis, kalnas ar upė – turi savo istoriją. Spektaklio kūrėjai kviečia jas išgirsti ir kartu kurti Lietuvos mitinį pasaulį!
Šio teatro spektaklių pagrindinė tema – draugystė. Per ją yra skatinama susitapatinti su spektaklio personažu, ugdyti atjautą, empatiją, įsijautimą į kito išgyvenimus. Režisierė – Eglė Kižaitė Aktoriai: Danas, Karolina / Gabrielius Spektaklio metu kuriamas gyvas garsas.


Liaudies muzikos instrumentų šalyje (9-12 kl.)

Edukacinis užsiėmimas „Liaudies muzikos instrumentų šalyje“ – tai įdomi ir nuotaikinga kelionė po muzikos instrumentų šalį, supažindinanti su įvairiais lietuvių liaudies instrumentais, sutartinių giedojimo tradicija, šiuolaikine folklorinės muzikos kryptimi – postfolkloru. Tai neatskiriama tautinio identiteto dedamoji, vertingas muzikinis paveldas, nuo seniausių laikų tebeformuojantis nūdienos tautinę ir populiariąją muziką. Užsiėmimo dalyviai klausosi muzikos įrašų, dalyvauja interaktyviose pramogose: sutartinių karaokė, „grojantys-stebuklingi“ laiptai, muzikinis "DjFolk" žaidimas ir interaktyvi šokio ir kapelos erdvė. Muzikuojama įvairiais tradiciniais instrumentais – žoliniais skudučiais, mediniais trimitais, daudyte, būgnu, tabalais, švilpynėmis, terkšlėmis. Po edukacinio užsiėmimo mokiniai įgis žinių apie muzikinį folklorą, išmoks sutartinų giedojimo principus, įgis pradines grojimo liaudies instrumentais žinias. Galimas edukacinio užsiėmimo vedimas intelekto ir regėjimo negalią turintiems dalyviams. Naudojant supaprastintą kalbą, garsinį atvaizdavimą, užsiėmime taip pat grojami įrašai, gyva muzika, duodami pačiupinėti ir patiems išbandyti edukaciniai instrumentai. Ekspozicija pristatoma Brailio raštu per anotacijas. Skyriuje yra keltuvas, skirtas įvežti asmenis su neįgaliojo vežimėliu (priimama mažesnė grupė nei įprastai - iki 5-6 asmenų, neįskaitant lydinčiųjų). Edukatorius turi patirties vesti užsiėmimus asmenims su regos ir protine negalia. Apie poreikį užsiėmimą pravesti vaikams su negalia prašome informuoti užsakymo formoje.


Knygų spausdinimo paslaptis - J. Gutenbergo  išradimas

Autentiškoje, viduramžius menančioje aplinkoje, dalyviai turės galimybę sužinoti knygų atsiradimo istoriją, suprasti knygų rašymo ir spausdinimo ypatumus. Pilies bokšte įrengtoje edukacinėje erdvėje dalyviai pamatys, kaip buvo rašomos knygos ranka ir galės susipažinti su vienu reikšmingiausių žmonijos atradimų – Gutenbergo presu. Praktinio užsiėmimo metu bus sudaryta galimybė rankinio viduramžinio preso pagalba patiems atspausdinti pasirinktą atvaizdą arba tekstą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Koks instrumentas vadinamas sielos veidrodžiu, kam orkestrui reikalingas dirigentas, kodėl muzikuojant būtina klausytis vienas kito – atsakymus į šiuos ir daugybę kitų klausimų edukacinėje programoje vaikams „Skambantis miškas“ kviečia atrasti „Palangos orkestras“.
Edukacinės programos tikslas – skatinti vaikų kūrybiškumą, kultūrinį sąmoningumą ir muzikinį supratimą, supažindinant juos su orkestro pasauliu, jo instrumentais bei harmonijos samprata. Programos metu vaikai ne tik išgirsta, kaip skamba įvairūs instrumentai, bet ir dalyvauja teatralizuotame muzikinės kelionės pasakojime, kuris lavina jų vaizduotę ir įtraukia į aktyvų pažinimo procesą.
Edukacija siekiama supažindinti vaikus su orkestro struktūra, jo instrumentų skambesiu ir atliekamu vaidmeniu; ugdyti kūrybiškumą ir vaizduotę per interaktyvias užduotis ir teatralinius elementus; skatinti bendradarbiavimą, komunikacijos ir klausymosi įgūdžius, stiprinant tarpusavio ryšius ir harmonijos suvokimą.
Edukacija vyksta Palangos kurhauzo teatro salėje, kur vaikai leidžiasi į muzikinę kelionę „Skambančiame miške“. Dalyvius lydi aktorė, kuri rūpinasi užsiėmimo dramaturgija, kviesdama vaikus bendrauti su „miško gyventojais“ – pučiamųjų ir mušamųjų instrumentų atlikėjais. Kartu su orkestro nariais ir dirigentu vaikai atlieka užduotis, skirtas instrumentų pažinimui, įsiklauso į muzikos harmoniją, mokosi atpažinti skirtingus garsus, o tuo pačiu ir geriau suprasti bei girdėti vieni kitus.
Edukacija ugdo vaikų kultūrinį sąmoningumą, skatina domėjimąsi muzika ir kitomis meno formomis, lavina kritinį mąstymą, komunikacijos ir bendradarbiavimo įgūdžius. Vaikai išmoksta klausytis ir atrasti muzikos džiaugsmą.

Programą įgyvendina profesionalus pučiamųjų instrumentų orkestras „Palangos orkestras“ kartu su aktore ir režisiere Aiste Šeštokaite, kompozitoriumi Tadu Šileika, scenografe ir kostiumų dailininke Guoda Korsakaite. Prie dirigento pulto – Lietuvos muzikos ir teatro akademijos studentas Simas Martinkus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Kūrybinės dirbtuvės „Nuo jurtos iki dangoraižio“

Joniškio rajono savivaldybės Jono Avyžiaus viešoji biblioteka

Kūrybinėse dirbtuvėse moksleiviai susipažins su architektūros istorija bei atsakys į klausimus: kodėl pastatai skiriasi savo forma ir stiliumi, kodėl vieni statiniai yra aukšti, o kiti žemi, kodėl prieš 300 metų niekas nestatė stiklinių prekybos centrų ir kuo jurta skiriasi nuo dangoraižio.
Antroje edukacijos dalyje vaikai konstruos pastatus iš popieriaus. Lenks, klijuos įvairias formas, naudos popierines pastatų detales, augalus, puošybinius objektus, sienas, plytas, langus ir bandys atskleisti kūrybišką architektūros universalumą.

Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas moksleivis išsineš originalų, asmeninį kūrybinį projektą.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Kviečiame 2–4 klasių moksleivius į edukaciją apie Lietuvos partizanus, kur paprastai ir suprantamai aptariamas partizanų gyvenimas, vertybės, tikslai. Edukacijos metu vaikai bus suskirstyti į komandas (partizanų apygardas), kurios, atlikdamos užduotis stengsis surinkti kuo daugiau partizanų žinutės iš miško dalių (užuominų). Tačiau partizanų apygardos nebuvo konkurentės, jos siekė bendro tikslo – Lietuvos laisvės, todėl ir edukacijos dalyviai, bendradarbiaudami tarp komandų turės sudėlioti iš dalių vieną bendrą partizanų šūkį. Edukacija papildyta aktyviomis veiklomis bei žaidimais, kurie ugdys to meto partizanams reikalingus įgūdžius.
Edukacijos tikslas - paskatinti vaikus domėtis savo šalies istorija, pasitelkiant partizanų pavyzdį stiprinti kultūrinį / nacionalinį tapatumą ir pilietiškumą.


Edukacijoje rasime atsakymus į daugybę klausimų apie įvairias Lietuvoje gyvenančias tautas – lietuvius, lenkus, baltarusius, ukrainiečius, žydus, totorius, karaimus, rusus, latvius, romus ir t.t. Kada ir kokiomis aplinkybėmis Lietuvoje apsigyveno įvairių tautų žmonės? Kokią religiją išpažįsta? Kokiais nacionaliniais kostiumais puošiasi? Kokiais kulinariniais patiekalais vaišina svečius? Kokias išskirtines tradicijas puoselėja? Pažintis su tautomis vyks žaidžiant įtraukų informacijos paieškos žaidimą ir nagrinėjant Lietuvos nacionalinio muziejaus etnografijos saugyklos-ekspozicijos eksponatus. Edukacinio užsiėmimo dalyviai ne tik papildys žinių bagažą apie Lietuvoje gyvenančių tautų tradicijas, bet ir mokysis gerbti tiek savą, tiek šalia gyvenančių tautų paveldą.


Edukacinio užsiėmimo „Margučių raštai“ metu kviečiame susipažinti su Velykų tradicijomis, papročiais, margučių spalvų, ornamentų ir simbolių reikšmėmis ir patiems išbandyti tradicinį marginimo būdą vašku. Supažindinama su šventės kilme, margučių marginimo būdais senosiomis technikomis: kiaušinių skutinėjimu ir išrašymu karštu vašku. Taip pat aptariamas šių būdų paplitimas įvairiuose Lietuvos regionuose, tradicijų kaita. Ilgus amžius mūsų protėviai kiaušinius dažė natūraliais dažais, pagamintais iš augalų ar balų rūdos. Dažydavo juos ąžuolo, skroblo ar juodalksnio žieve, svogūnų lukštais, rugių želmenimis, samanomis, ramunėlėmis, kmynais. Pasakojama apie spalvų reikšmes, dažų pagaminimą iš augalų, margučių raštus bei jų reikšmę. Supažindinama su senųjų margučių raštų vardais (pvz., saulutės, žvaigždutės, žalčiukai, „paukščio pėdutės"), aptariama, iš ko susideda raštas, ką jis simbolizuoja. Supažindinama su įrankiais, priemonėmis, dažais, suteikiama informacija apie tai, kokius kiaušinius geriausiai marginti, kaip juos paruošti; pristatomi pagrindiniai ornamento elementai, komponavimo principai, simboliai. Organizuojamas savarankiškas užsiėmimo dalyvių darbas, remiantis pateikta gausia iliustracine medžiaga, margučių raštų ir muziejaus eksponatų pavyzdžiais. Mokoma marginimo karštu vašku technologijos, skatinama kurti savo raštus, pasitelkiant fantaziją ir remiantis tradiciniais raštais. Šiam etapui skiriama didžioji užsiėmimo dalis. Kiekvienas dalyvis numargina po 2 kiaušinius. Tuomet margučiai dedami į dažus, paskui nusausinami. Šis edukacinis užsiėmimas skirtas 1-6 kl. moksleiviams. Atsižvelgiant į dalyvių amžių yra pritaikomas užsiėmimo turinys. 1-3 klasių mokiniai orientuojami į procesą, o 4-6 kl. mokiniams jau keliami didesni uždaviniai: siekiama tikslesnio ornamento išpildymo ir komponavimo. Užsiėmimo vadovas aptaria praktinio darbo rezultatus, atsako į pateiktus klausimus, ragina neužmiršti senųjų tradicijų ir skleisti įgytas žinias savo šeimose.


Susipažinkite su lėlių istorija, lėlių teatro istorija, lėlių tipais. Susikurkime valdomą lėlę iš gamtinių medžiagų, Išmokime valdyti savo pasigamintą Miško lėlę.


UAB "Eksperimentinė kūrybinio mąstymo laboratorija"

Kviečiame į matematikos pamoką, kurią ves visų laikų geriausia mokytoja – KLAIDA ir niekuomet nepavargstantis mokytojas - ŽAIDIMAS! „Žaidžiame matematiką 1-2-3-4“ rinkinio edukaciniai žaidimai/simuliacijos remiasi patyriminio ir sužaidybinto mokymosi teorijomis. Ši veikla garantuoja aktyvų, įtraukų, besimokančiojo poreikius ir gebėjimus atitinkantį, holistinį ugdymo procesą. "Žaidžiame matematiką   1-2-3-4" programa susideda iš 8 kompleksinių žaidimų/simuliacijų, kuriems išspręsti reikia gebėti panaudoti 1-4 klasių matematikos dalyko turinį. Žaidžiant šiuos žaidimus atsiskleidžia ką mokiniai moka ir kur yra jų žinių spragos. Tai inovatyvi, šiuolaikinio pasaulio iššūkius atitinkanti veikla lavinanti ir penkis kūrybinio mąstymo įpročius - vaizduotę, smalsumą, atkaklumą, nuoseklią praktiką, ir bendradarbiavimą. Šio edukacinio užsiėmimo metu pradinių klasių mokiniai žaidimus/simuliacijas įveikia komandose po 2-3, taip užtikrinant kiekvieno įsitraukimą. Mūsų sukurti žaidimai dovanoja: 1) pergalės džiaugsmą, kai patys mokiniai patiria, kad tai kas atrodė neįmanoma prieš 15 minučių, po mąstymo proceso ir suklydimų tapo įmanoma. 2) patirtį, kad kartu galime atlikti tai, ko negalime padaryti po vieną. 3) galimybę mokytojai pamatyti, kaip mąsto jos mokiniai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


„Ch. Frenkelio odos dirbtuvės. Batai mano...“

Edukacija vyksta naujai įrengtoje edukacinėje erdvėje „Odos dirbtuvėlės". Užsiėmimo pradžioje vaikams skaidrių pagalba pristatoma trumpa bato istorija su gausiomis iliustracijomis ir įdomiais faktais. Avalynės istorija – tarsi kupinas atradimų ir ieškojimų romanas. Kaip tu saugotumei kojas nuo įkaitusio dykumų smėlio? O su kokia avalyne bristumei per sniegynus? Ateik ir sužinok, kokio ilgumo bato nosis kėlė pavydą aplinkiniams ir kas pirmieji pradėjo avėti aukštakulniais. Kada atsirado pirmoji „tikra" batų pora? Tapkite dizaineriais, sukurkite naujus stilius ir pasiūlykite juos savo draugams, o gal ir miesto gyventojams... Edukacijoje supažindinama su avalynės istorija, odinių batų sandara ir siuvimo procesu. Praktinėje dalyje vaikai iš atskirų detalių, sutvirtinamų „velcro" juostelėmis (lipukais), „pasiuva" batus, sužino, kaip išmatuoti pėdą prieš pradedant darbą, pagal pasirinktą iškarpą piešia savo svajonių kurpaites.


Rankų šešėlių teatro spektaklis ,,Baisiau už tarakoną" (jūsų ugdymo įstaigos erdvėse)

Vieną dieną pilkame daugiabutyje televizija praneša apie koroną ir karantiną – visų namo butų durys užsiveria ir gyvenimas tarsi sustoja. Bet ar tikrai? Juk už visų tu durų lieka gyventojai su savo paprastai nepaprastomis kasdienybėmis!

Tarakonas Lapiščiunksibantis, kurio nevaržo jokie karantino ribojimai, leidžiasi į kelionę susipažinti su savo gimtojo namo gyventojais ir surasti laimingus namus. Žygio tikslas, iš pirmo žvilgsnio, atrodo visai paprastas. Bet pirmiausia tarakonui reikės išsiaiškinti, o kas yra ta laimė?

„Vos tik man į rankas papuolė Vaivos Rykštaitės būsimos knygos „Baisiau už tarakoną“ rankraštis, iškart buvo aišku, kad norint šį kūrinį perkelti į teatro sceną, riekės paieškoti originalios formos. Rankų šešėlių teatras „Budrugana Lietuva“ puikiausia tiko! Spektaklio kūrimo procesas priminė vaikystės žaidimus su staline lempa ir šešėliais ant sienos, o galutinis rezultatas, dėka labai darbščių ir talentingų aktorių, laviruoja kažkur tarp spektaklio ir animacijos“, sako spektaklio režisierė Sigita Pikturnaitė.

Žaismingas ir filosofiškas spektaklis, sukurtas pagal rašytojos Vaivos Rykštaitės knygą vaikams „Baisiau už tarakoną“, puikiai tiks visai šeimai. Spektaklio herojus tarakonas, vesdamas žiūrovus po skirtingus butus ir supažindindamas su jų gyventojais, kels klausimus: vienatvės, atsiskyrimo, amžizmo, priklausomybių temomis, palikdamas erdvės patiems ieškoti atsakymų, į rūpimus klausimus.

Režisierė – Sigita Pikturnaitė
Kompozitorė – Toma Čepaitė
Iliustracijų dailininkė – Patricija Bliuj-Stodulska
Scenografė, kostiumų dailininkė – Erika Jankauskaitė
Aktoriai – Eglė Agota Matulytė, Veronika Tarasevičiūtė-Šiaulytienė, Domas Šiaulytis


Užsiėmimo tikslas - per tradicijų ir protėvių gyvenimo būdo pažinimą, skatinti vaikus suvokti savo etninę ir kultūrinę tapatybę, domėtis tradicijomis, ugdyti kritinį mąstymą, savivertę ir savimonę, kurti kokybiškų pramogų poreikį, draugišką santykį su aplinka, šeima ir draugais.
Žemaitijos kaimo muziejaus edukacijų erdvėje, dainuojama tradicinė daina apie elnią devyniaragį, nukelia vaikus į XIX a. pabaigos Advento laikotarpį, Lietuvos kaimo sodyboje. Susėdame aplink stalą šiltoje troboje, kurioje akį džiugina tradiciškais žaislais iš natūralių medžiagų papuošta eglutė. Aptariame tradicinius eglutės puošimo būdus. Kalbamės su vaikais apie senąsias Advento tradicijas ir papročius. Pasigaminame kiekvienas pats sau iš vaško lakšto, Kūčių vakarienei namuose skirtą žvakę. Ruošiamės improvizuotai Kūčių vakarienei.  Kalbame apie jos gilią prasmę mūsų etnokultūroje, dvylika patiekalų, jų reikšmę ir  paruošimo būdą. Vaikai patys susitrina piestose, tik Žemaitijoje Kūčioms valgomą, spirginę-kanapinę. Valgome jau paruoštą spirginę su karšta bulve su lupena. Geriame mūsų kaimo muziejuje augintų vaistinių žolelių arbatą, užkąsdami kūčiukais.  Aiškinamės kuo ypatinga yra Kūčių naktis, kokiais dalykais anuomet tikėjo mūsų protėviai, kaip elgėsi, kokiais burtais buvo buriama, spėjama ateitis. Kiekvienas edukacijos dalyvis lieja karštą vašką į šaltą vandenį. Iš sustingusių jo figūrų edukatorius, stebėdamas jas žvakės liepsnos šešėlyje, pagal anuometinius spėjimus, pasakoja apie galimą  ateitį. Edukacija baigiasi vaikų apdovanojimu saldainiu su prasmingu palinkėjimu, - XIXa. Lietuvos kaimo vaikui buvusia didžiausia šventine dovana. Atsisveikiname bendra, šventine Kalėdine daina.
   Edukacija siekiama, patraukliai pateikus šventinio Kalėdinio laikotarpio tradicijas, sudominti vaikus atitinkamai veikti ir šiandien. Savo krašto tautinio identiteto pajautimas, pritrauks norą išbandyti tai šių dienų šventinio laiko kontekste, daugiau leisti laiko su šeima bendroje prasmingoje veikloje.


Dalyviai į užsiėmimą  privalo atvežti 3 kietai išvirtus
kiaušinius.
Edukacinis užsiėmimas susideda iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės.
Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje dalyviai gaus informaciją apie Velykų ištakas, senovinius  Velykų papročius ir tradicijas. Sužinos ką reiškia ant margučio vienas ar kitas simbolis, kurie augalai geriausiai tinka marginimui, kiaušinių spalvinimui. Pamatys kaip Velykų margučiai puošiami raštais, naudojant pačias įvairiausias technikas. Metodininkas  pristatys visą marginimo procesą, paaiškins kaip pasiruošti darbui ir kaip saugiai elgtis edukacijos metu. Praktinėje užsiėmimo dalyje dalyviai turės galimybę papuošti margutį seniausiu marginimo būdu – marginimas karštu vašku. Naudojant ištirpintą vašką papuoš išvirtus kiaušinius išrinktais raštais. Vašku papuoštą kiaušinį nudažys norima spalva ir pagal savo norą galės vašką nugramdyti arba nutirpinti trumpam įdėjus kiaušinį į karštą vandenį.


Radviliškio rajono savivaldybės etninės kultūros ir amatų centras

Ši praktinė edukacija supažindins mokinius su meduolių gaminimo tradicijomis ir įgalins juos kurti savo originalius  dizainus. Dalyvaudami užsiėmimuose, mokiniai ne tik praktiškai išmoks meduolių gamybos įgūdžių, bet ir ugdys savo kūrybiškumą, komunikacijos ir pažinimo kompetencijas.

Programos struktūra:
Įžanga - supažindinimas su meduolių istorija ir kultūrine reikšme.
Gamyba - praktinis meduolių gaminimas pagal sukurtus receptus.
Dekoravimas - mokiniai dekoruos savo meduolius, naudodami įvairias technikas.
Refleksija ir vertinimas - mokiniai pasidalins patirtimi ir įžvalgomis.

Tikslai:
Suteikti mokiniams praktinių meduolių gaminimo įgūdžių.
Ugdyti mokinių kūrybiškumą ir gebėjimą eksperimentuoti.
Stiprinti mokinių komunikacijos ir pristatymo įgūdžius.
Plėtoti mokinių pažintines kompetencijas, susijusias su meduolių gamyba.

Rezultatai:
Mokiniai pagamins ir dekoruos savo sukurtus meduolius.
Įgys žinių apie meduolių kultūrinę ir kulinarinę reikšmę.
Išlavins kūrybinius, komunikacinius ir pažinimo gebėjimus.
Turės galimybę pasiimti namo savo pagamintus meduolius.

Ugdomos bendrosios kompetencijos – pažinimo ir asmeninė.  Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.


Kelmės rajono savivaldybės Žemaitės viešoji biblioteka

Daugiau nei pusšešto šimto metų trunkantis Kelmės miesto vystymasis yra turtingas savo istorija. Miestelis buvo įvairus religinėmis konfesijomis, socialinėmis bei etninėmis grupėmis. Kiekviena etninė ar religinė bendruomenė paliko pėdsaką miestelio raidos istorijoje. Čia buvo įsikūrę škotų, lenkų, vokiečių, tačiau gausiausia buvo žydų bendruomenė – iki 1941 metų  pusė Kelmės gyventojų buvo žydai. Tarpukaryje Kelmėje veikė nemažai kepyklų, kuriose kepė pyragus, bandeles, duoną ir ypač visų mėgstamus beigelius. Veikė Šachtino, Paglinskio, Chaimo Yavneho, Adlerio, Dombo, Melo, kelios ne žydams priklausiusios kepyklos. Dar prieš karą Kelmės konditeris Vladas Gailius sukūrė pyrago receptūrą, kuris nuo 1948 metų buvo kepamas ir žinomas kaip „Žemaičių pynė“.  Liudininkų teigimu, savo receptūra ir forma jis primena žydų šabo kepinį chalą. Pyragas kepamas daugiau nei 80 metų, dabar tai yra sertifikuotas tautinio paveldo produktas – Kelmės pyragas, kurį kepa VK „Kelmės prekyba“ kepėjai. Edukacijos dalyviai sužinos ne tik kitokią, mažai žinomą Kelmės miesto pusę, kurioje didelį vaidmenį kūrė kitų tautų bendruomenės, o labiausiai – žydai, bet ir turės progą paragauti čia pat pjaustomo ir su visokiomis uogienėmis, pienu, arbata patiekto Kelmės pyrago.


Stovi malūnas prie kelio (priešmokyklinė, 1 ir 2 klasės) IŠVAŽIUOJAMOJI

Šios edukacijos metu keliausime laiku ir sužinosime, kaip atsirado pirmieji malūnai ir kokie darbai juose buvo atliekami. Išgirsite apie vėjo malūnų istoriją, jų svarbą žmonių kasdienybėje bei kodėl jų šiandien liko nedaug. Susipažinsime su garsiausiais Lietuvos vėjo malūnais ir jų kultūriniu paveldu.
Po pasakojimo gaminsime popierinį vėjo malūnėlį, pritaikydami įgytas žinias, ir aptarsime, kaip jis veikia. Jūsų laukia smagi ir kūrybiška kelionė po malūnų kraštą!


Įžanginis pristatymas:
Supažindinimas su tradicinių šiaudinių dirbinių istorija ir reikšme kultūroje.
Diskusija apie nematerialųjį kultūros paveldą ir jo svarbą ateities kartoms.

Praktinis šiaudinių sodų- reketukų rišimas:
Mokiniai susipažįsta su tradicinėmis rišimo technikomis ir motyvais.
Jie praktikuojasi rišant įvairias šiaudines detales, kuriant kompozicijas.
Akcentuojami smulkiosios motorikos, koordinacijos ir tikslumo įgūdžiai.

Kūrybinės užduotys:
Mokiniai kuria originalius šiaudinius sodus- reketukus, panaudodami įgytas žinias..
Skatinama jų kūrybiškumas, kritinis mąstymas ir saviraiška.
Diskutuojama, kaip šiaudiniai dirbiniai atspindi kultūros paveldą.

Pristatymas ir refleksija:
Mokiniai pristato savo sukurtus šiaudinius sodus- reketukus ir paaiškina jas.
Aptariama, kaip šie darbai atspindi tradicinį šiaudinių dirbinių meną.
Mokiniai dalijasi įžvalgomis apie kultūros paveldo svarbą ir jo išsaugojimą.

Šios veiklos ne tik ugdo praktinius įgūdžius, bet ir gilina mokinių suvokimą apie nematerialųjį kultūros paveldą, jo raiškos formas ir svarbą. Tai padeda jiems tapti aktyviais šio paveldo išsaugotojais ir perėmėjais.


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacinis užsiėmimas „Rištinių lėlių dirbtuvėlės“ kvies užsiėmimo dalyvius pažinti materialųjį ir nematerialųjį kultūros paveldą. Edukacinis užsiėmimas vyks Kleboniškių kaimo buities muziejuje – išskirtiniame kultūros paveldo objekte, vietovėje, pripažintoje geriausiai atspindinčia savitus Aukštaitijos regiono kraštovaizdžio bruožus. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviams bus pristatytos muziejaus ekspozicijos. Jos supažindina su XIX–XX a. pradžios kaimo buitimi, etnine lietuvių kultūra bei gatvinio-rėžinio kaimo kraštovaizdžiu. Taip pat mokiniai susipažins su etnografinės buities ypatybėmis bei su lėlių iš skiaučių ar siūlų rišimo tradicijomis. Tokių lėlių gamyba anksčiau būdavo labai mėgiama vaikų. Todėl praktinės edukacinio užsiėmimo dalies metu, edukatoriaus padedami, mokiniai gamins individualią lėlę iš skiaučių ar siūlų. Tai bus puikus būdas skleistis mokinių kūrybai. Greta to, bus keliami ir šiandienai aktualūs klausimai. Lėlytės bus gaminamos iš audinių atraižų ar siūlų likučių. Natūraliai užsiėmimo metu bus diskutuojama apie antrinį medžiagų panaudojimą ir pritaikymą, vartojimo kultūros ypatybes.
Autentiška aplinka padės užsiėmimo dalyviams geriau pažinti XIX a.–XX a. I pusės žmonių buitį ir būtį, skatins apmąstyti kultūros paveldo saugojimo svarbą ir reikšmę šiandieniniame kontekste; šiandien kylančias problemas.


Edukacijos „Būk Tigras“ metu vaikai per žaidimą įsitrauks  į vaidybinę veiklą. Diskutuodami padės tigriukui išsirinkti tinkamą maistą - koks sveikas maistas tinka vaikams, o koks tigrui. Po valgio gyvai dainuodami lopšines nukels tigrą į sapnų pasaulį. Žiūrovai pabandys pabūti tigrais ir kurs jo sapną, pilną nuotykių ir kliūčių, kurias patys padės įveikti.
Edukacija „ Būk Tigras“ taip pat siekiama parodyti, kaip per vaidmeninius žaidimus, žaidybinius elementus gimsta teatras - lėlių, vaidybos, muzikos, judesio, imitacijos, instrumentų ir kitų įvairių kūrybinių priemonių pagalba.


Kas yra taktiliniai paveikslai ir liečiamos knygos? Kodėl skaitymo sunkumus patiriančiam draugui reikia garsinių knygų? Kaip jis jaučiasi, kai tenka skaityti prieš klasę? Kaip disleksiją turintis vaikas mato raides ir tekstą? Kaip atrodo kino filmai neregio akimis ir kaip garsinis vaizdavimas gali atverti visai kitokią kino patirtį?

Visa tai ir daugiau sužinosi pasirinkęs edukaciją „Galiu kitaip: kalbantys filmai, garsinės ir liečiamos knygos“. Prisiliesime prie savo jausmų, kurie kyla susidūrus su negalia, ir mokysimės kurti atsakingai. Tvariai. Aiškiai perteikdami norimą žinutę, emociją bei vaizdą, kad mūsų sukurtas produktas būtų prieinamas kuo platesnei visuomenės grupei. Mokysimės kurti ateitį, kuri palanki visiems.

Šią edukaciją tau praves Lietuvos audiosensorinės bibliotekos (LAB), kuri rūpinasi visais, negalinčiais skaityti įprastai, komanda. LAB – lyderė Lietuvoje, kai kalbama apie įtrauktį ir informacijos prieinamumą.

Ukmergės r. sav.; Vilniaus m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Pirmasis Lietuvoje ir Latvijoje baltų kultūros pažinimo centras „Baltų kelias“ kviečia pamatyti, pažinti, patiems prisiliesti prie baltų kultūros. Edukacinio užsiėmimo „Dovana iš gintaro“ metu mokiniai aplankys „Baltų kelio“ ekspoziciją, kurioje gausu įdomių eksponatų, interaktyvių žaidimų. Čia mokiniai bus supažindinti su baltų istorija, kultūra, baltiškaisiais simboliais ir jų reikšme. Susipažins ir su baltiškojo gintaro kilme, istorija, jo unikaliomis, gydomosiomis ir kitomis savybėmis ir panaudojimo galimybėmis, sužinos, kad jau baltų laikais žmonės ėmė rinkti šį gražųjį mineralą ir dirbti iš jo įvairius papuošalus ir figūrėles. Liesdami skirtingų spalvų, formų, skirtingoms vietovėms būdingus gintaro gabalėlius, mokiniai suvoks jo išskirtinumą, supras, kuo išskirtinis yra Baltijos gintaras ir kodėl jis vienas iš labiausiai vertinamų gintaro rūšių. Praktinėje užsiėmimo dalyje stengsimės atskleisti šių akmenų unikalumą ir grožį, juos panaudojant savo magnetuko iš gintaro kūrybai. Ant pasiruoštos medinės plokštelės (pagrindo) mokiniai nusipieš, atvaizduos pasirinktą raštą ar simbolį, vėliau jį padengs klijais ir dekoruos smulkiais gintaro gabalėliais. Galiausiai bus priklijuojamas magnetukas. Savo kūrinį iš gintaro mokiniai galės parsinešti į namus, pasipuošti ar kažkam padovanoti kaip dovaną. Ši edukacija suteiks galimybę ugdyti sąmoningą baltiškojo paveldo pažinimą bei jo tausojimo nuostatas.


Pabėgimo žaidimas „Swents szmugelis“ – puiki galimybė norintiems smagiai praleisti laiką ir parodyti loginio mąstymo gebėjimus. Šis interaktyvus edukacinis užsiėmimas, vykstantis unikalioje Tauragės pilies bokšto erdvėje suteiks galimybę stebėti, liesti, patirti emocijas, tuo pačiu įgyti žinių ir plėsti kultūrinį akiratį. Dalyvių komanda pasiners į kelionę laiku atgal, į lietuviškos spaudos draudimo metus ir patirs tikro knygnešio pavojus. Knygnešystė – unikalus Lietuvos istorinis fenomenas, kuris aktualus Tauragei, kaip pasienio kraštui, kur buvo vienas pagrindinių vadinamosios „šventosios kontrabandos“ perėjimo punktų su Tilže ir įprasminantis pirminę Tauragės pilies, statytą muitinės funkcijai atlikti, paskirtį. Istorinės rekonstrukcijos pagrindu sukurta žaidimo erdvė ir atmosfera nukels į XIX a. pabaigos muitinės aplinką, kurioje buvo kalinami knygnešiai. Išgirsite gyvą istorijos pasakojimą, atkurtą per autentiškus elementus, daiktus, eksponatus, apšvietimą, vaizdinius ir garsus – arklių kanopų kaukšėjimą, vežamų daiktų ir aplinkos, sargybos garsų šurmulį. Dalyvių laukia sumodeliuota atkurta istorinė situacija, tikrais faktais paremta knygnešio istorija, kurią jie atras atlikdami logines ir išradingas užduotis, spręsdami interaktyvius, suktus galvosūkius, pastabumo ir kūrybiškumo reikalaujančius uždavinius, bei taip rasdami pabėgimo kelią iš muitinės kalėjimo per tam tikrą nustatytą laiką. Žaidimo komandos tikslas – padėti knygnešiui pabėgti iš kalėjimo bei išvengti caro represijų už lietuviškos spaudos gabenimą ir platinimą. Aštrus loginis mąstymas, visos komandos susitelkimas ir greitis – visa, ko prireiks norint sėkmingai išlaisvinti knygnešį iš pabėgimo kambario! Bauginantis adrenalinas ir azarto šiurpuliukai, įsijautimas į istoriją, lemtingos detalės ir užuominos, nepamirštami potyriai, verčiantys širdį plakti smarkiau... Tad laikas veikti!


Šakių rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Tikslas – supažindinti su knygnešių ir daraktorių mokyklų veikla ir įtaka lietuvių kalbos ir valstybingumo išlikimui, skatinti pilietiškumą, formuoti vaikų darbo komandoje, bendravimo įgūdžius, dalykines ir bendrąsias kompetencijas.
Uždaviniai:
1. Supažindinti su kunigo Martyno Sederevičiaus asmenybe, aplankyti jo kapą Sudargo kapinėse;
2. Pristatyti knygnešių veiklą ir nuopelnus lietuvių kalbos ir lietuvybės išsaugojimui;
3. Supažindinti su daraktorių mokyklų veikla spaudos draudimo laikotarpiu (1865-1904 m.);
4. Supažindinti su knygrišystės amatu, senoviniu būdu pasigaminti (įsirišti) knygeles;
5. Pasivaikščioti ir susipažinti su Sudargo 5 piliakalnių kompleksu.
Lietuviškos spaudos draudimo laikotarpiu, kovoje už lietuvybės išsaugojimą ypač aktyvus ir uolus buvo Motiejaus Valančiaus pasekėjas kunigas Martynas Sederevičius (1829-1907), gimęs Plėgų kaime, netoli Lukšių, Šakių rajone. Nuo 1873 m. pradėjo eiti kunigo pareigas Sudarge ir greitai subūrė knygnešių tinklą, kuris labai sparčiai plėtėsi visoje Suvalkijoje, taip pat už jos ribų ir net peržengė Lietuvos sienas. Sudarge buvo įkurtos dvi knygrišyklos: brolių Juozo ir Jurgio Angrabaičių ir Juozo Dagilaičio.
Sudargo bibliotekoje įkurtoje klasėje jus pasitiks daraktorė, kuri papasakos apie kunigo M. Sederevičiaus veiklą, knygnešių nuveiktus darbus, reikšmę lietuvių kalbos ir valstybingumo išlikimui, knygų platinimo kelius, pavojus ir nuotykius. Taip pat bus pasakojama apie daraktorių mokyklų steigimą, veiklą ir persekiojimą spaudos draudimo laikotarpiu. Edukacijos metu kiekvienas dalyvis rankiniu būdu išmoks įrišti 1-3 spaudos lankų knygeles. Naudodami senovines priemones – ylas, adatas, siūlus, popierių – moksleiviai sukurs savo knygeles, susipažins su knygrišystės amatu, knygų gamybos procesu. Vėliau aplankysime kunigo Martyno Sederevičiaus kapą Sudargo kapinėse, pažvelgsime į Nemuno tolius ir Karaliaučiaus kraštą nuo Sudargo piliakalnių, pasivaikščiosime jų takais, kuriais kadais vaikščiojo knygnešiai.


Edukacijos ,,Mitinių būtybių pasaulyje“ tikslas – žaismingai supažindinti su lietuvių mitologija, žadinti susidomėjimą ir kūrybiškumą. Turintiems mitologijos žinių – padėti prisiminti primirštus faktus, suteikti naujos informacijos, paskatinti į lietuvių mitologiją pažvelgti nauju žvilgsniu.

Uždaviniai:
1.	Suteikti įdomios informacijos apie lietuvių mitologiją.
2.	Supažindinti su mitologinių būtybių išvaizdos ir elgesio bruožais, veiklom, svarba.
3.	Ugdyti vaikų kūrybiškumą kviečiant sukurti savo mitinę būtybę, įprasminti jos egzistavimą šiandieniniame pasaulyje.
4.	Padėti atlikti užduotis siūlant išsitraukti užuominą, tokiu būdu skatinti nebijoti žaisti.

Edukacijos aprašymas (edukacijos eiga):
1.	Susipažinimas su klase.
2.	Pokalbis apie lietuvių mitologines būtybes, jų bruožus, ką jos veikdavo, kur gyveno (1 ir 2 plano dalims – 10 min.)
3.	Užuominų traukimas, siekiant išsiaiškinti, kokias netikėtas detales, bruožus, turės kuriamos mitinės būtybės, apgalvojimas, ar jos geros, ar kenkiančios žmonėms, kur gyvena.
4.	Piešimo procesas naudojant įvairias priemones (3 ir 4 plano dalims – 20 min.)
5.	Mitinių būtybių pristatymas klasės draugams  – 10 min.
6.	Aptarimas, pasidalinimas įspūdžiais, atsisveikinimas (5 min.)

Siekiamas poveikis:
1.	Patiriamos teigiamos emocijos, kurios didina mokymosi motyvaciją.
2.	Padidėjusi vaiko savivertė ir pasitikėjimas savimi, savo kūriniu.
3.	Sustiprėję socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti individualiai, pristatyti savo darbą kitiems, kelti klausimus ir kurti pagarbią diskusiją.
4.	Edukacija leidžia atpažinti turimas formaliojo ugdymo žinias ir susieti jas su įgytomis edukacijos metu.

Įgyvendintoja – menininkė Ugnė Upė Pilitauskaitė, Vilniaus dailės akademijos magistro I kurso studentė. Nuo 2020 m. veda įvairias menines-kultūrines edukacijas vaikams ir suaugusiems.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Velykos – viena gražiausių pavasario gamtos atgimimo švenčių, kurios neatsiejamas simbolis – margutis. Nuo pagonybės laikų kiaušinis buvo laikomas atsinaujinimo, gyvybės simboliu, o magintiems kiaušiniams suteikiamos magiškos galios.
Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai išgirs įdomias istorijas apie margučių marginimo ir keitimosi jais tradicijas, apžiūrės autentiškus įvairia technika tautodailininkų margintų margučių pavyzdžius. Sužinos margučių spalvų ir raštų reikšmes. Pateikus dalomąją medžiagą su baltiškųjų simbolių pavyzdžiais, susipažins su jų prasmėmis ir atsirinks sau tinkančius ir patinkančius, kur iš jų raštus. Iš baltiškų simbolių susikurtus raštus pieš ant medinio margučio – susikurs gražiausią velykinį margutį. Edukacinio užsiėmimo metu diskutuos, ugdysime komunikavimo ir pažinimo kompetencijas, kūrybingumo ir kritinio mąstymo gebėjimus, patirsime kūrybos džiaugsmą. Mokiniai, dalyvavę edukaciniame užsiėmime, geriau suvoks paprotinio margučių marginimo meno giluminę prasmę, šios tradicijos išsaugojimo ir tęstinumo svarbą. Edukacinio užsiėmimo metu dekoravę medinį margutį, moksleiviai jį suvoks ne tik kaip dekoratyvinį elementą, bet kaip giluminį margučių marginimo tradicijų įprasminimą. Mokysimės atsisakyti perteklinio vartojimo – margutis pagamintas iš tvarios medžiagos – medienos-, galės būti naudojamas Velykiniu laikotarpiu daugelį metų.


EBRU neuroedukacija (piešimas ant vandens)

EBRU neuroedukacija, tai ne tik į UNESCO paveldą įtrauktą, viena stipriausių dailės terapijų, tai savęs ir savo emocijų suvokimas, geresnių tarpusavio santykių kūrimas, kokybiškas poilsis.

 Neuroedukacijos metu, skambant senovinei fleitai ir sklandant rytietiškiems kvapas keliausime „Ebru“ istorijos laikotarpiais. Terapiją pradėsime nusiraminimo praktika, padėsiančia suvaldyti stresą ir įvairias emocijas. Tapysime ant vandens be jokių reikalavimų ar taisyklių - plečiant galimybes ir išlaisvinant kūrybą. Tęsime su piešinių analize bei grupine koučingo sesija padėsiančią geriau suprasti save/bendraklasius. Užbaigsime grupine savirefleksija.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas Vilniaus senamiestyje „Tyrinėju Vilnių“

Ar pažįstame Vilnių, nuostabiąją Lietuvos sostinę? Kviečiame išeiti į senamiestį ir tyrinėjant ieškoti atsakymų į daug įdomių klausimų. Kas pavaizduotas Vilniaus miesto herbe? Kam miestui buvo reikalinga gynybinė siena? Kur ji dingo? Kur gyveno budelis? Pasitelkdami savo klausą, uoslę, regą ir lytėjimą, leisimės į kelionę ir pažintį su savo šalies ir miesto istorine praeitimi.

Edukacinio užsiėmimo metu siekiama šių pagrindinių tikslų:
1. Supažindinti mokinius su svarbiausiais Vilniaus senamiesčio kultūros paveldo objektais, pagrindiniais miesto istoriniais įvykiais,  bei istorinėmis asmenybėmis formavusiomis Lietuvos istoriją.
2) Skatinti domėtis kultūros paveldu, reiškiniais, jų raida ir poveikiu.
3) Padėti atpažinti ir sieti jau turimas žinias praktiškai tyrinėjant Vilniaus miestą.
4) Sukurti mokiniams pozityvią ir saugią aplinką, kurioje jie gali nevaržomai tyrinėti, domėtis, smalsauti, dalintis idėjomis, žaisti ir atrasti.
5) Įtraukti visus dalyvius aktyviai dalyvauti

Edukacinį užsiėmimą veda patyrusi Vilniaus gidė ir edukatorė Dalia Mečkauskaitė.


Edukacinė programa „Medžio kultūra" (5 - 8 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Iš visų amatų šakų Lietuvos kaime svarbiausias buvo medžio apdirbimas. Medžio apdirbimo amatininkai sudarė pačią didžiausią kaimo amatų grupę. Jai priklausė dailidės, staliai, kubiliai, račiai, ratelninkai, klumpdirbiai, skiečiai. Demonstruojant mokomojo filmo ištraukas, šie amatai pristatomi virtualiai. Didesnis dėmesys skiriamas Jonavos krašto drožybos amato puoselėtojams, tęsiantiems vietinių senųjų amatų tradicijas, pritaikantiems jas šiandienos poreikiams. Demonstruojami Lietuvos kultūros tarybos finansuoto projekto „Medžio kultūra“ metu sukurtų video siužetų/ pasakojimų: „Atradimų laikas“, „Kryžių Lietuva“, „Net medis dirba pavasariais, kraudamas lapus ir žiedus", „Lietuviškai šeimai“, „Viešpatie, palaimink mūsų kasdienybę", „Dėl tavęs mano mylimas, krašte“, parengtų etnografinės ekspedicijos metu surinkta medžiaga, fragmentai. Išryškinama kryždirbystės bei liaudies skulptūros vertė. Užsiėmimo dalyviai virtualiai supažindinami su medžio drožėjų plenero organizavimo ypatumais, skulptūrų pastatymo darbais. Demonstruojami Krašto muziejuje  vykusio medžio drožėjų plenero „Samulevičių menininkams atminti“ video siužetai: pristatomos garsių Lietuvos skulptorių Kęstučio Krasausko, Adolfo Teresiaus bei Sauliaus Lampicko kūrybiniai darbai. Reflektuojama virtualios platformos susirašinėjimų skiltyje fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas. Siekiamas rezultatas: mokiniai virtualiai susipažins su medžio apdirbimo amatininkų, skulptorių darbais, idėjomis, siekiais, suvoks liaudies skulptūros bei kryždirbystės vertę, susipažins su medžio drožėjų plenero organizavimo ypatumais. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Mob.: +370 60120070


Paslauga vykdoma Odetos galerijoje. Mokiniai gali apžiūrėti meistrės kūrybines dirbtuves, stebėti medžio raižinio kūrimo procesą, susipažinti su reikalingomis medžiagomis ir įrankiais, apžiūrėti gausią kolekciją originalių medžio raižinių.
Po teorinės dalies vyksta praktinis darbas. Kiekvienas moksleivis kuria savo raižinį.
Medžio raižinys - iškiliaspaudės grafikos technika; seniausia ir viena labiausiai paplitusių.  Medžio raižinius kuria ir dailininkai profesionalai, ir tautodailininkai. Liaudiški medžio raižiniai Lietuvoje buvo labai paplitę XIX amžiuje. O šiuo metu labai nedaug meistrų kuria šia technika. Ją stengiamasi atgaivinti.
 Raižinių klišės daromos iš išilginės minkšto arba skersinės kieto medžio lentos. Mes raižiniams naudojame išilginę liepos medžio lentutę.  Savo sugalvotą originalų piešinį pieštuku nusipiešiame ant lentos. Jau prieš nusipiešiant piešinį, turime apgalvoti, kad nebūtų piešinys labai smulkus. Tada specialiais raižikliais išraižome. Raižinį padengiame voleliu su specialiais dažais ir senoviniu pačiu primityviausiu būdu su šaukštu perkeliame ant popieriaus.
Medžio raižinio sukūrimas užima daug laiko, todėl iš mokinių reikalauja ne tik kūrybiškumo ir originalumo, bet ir atidumo, susikaupimo, supratimo, kad reikia pabaigti pradėti darbą.
Atspaudę savo autorinius medžio raižinius, moksleiviai aptaria kūrybos rezultatus ir kūrybos procesą. Ekspromtu padaroma naujų darbų parodėlė ir, būtinai, aptariama.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Aprašymas: Kviečiame mokinius dalyvauti unikalioje edukacijoje, kuri skatins tyrinėti Lietuvos istoriją ir kultūrinį paveldą per interaktyvų edukacinį žaidimą apie knygnešius! Naudodami MakeCode Arcade platformą, mokiniai turės galimybę kurti savo žaidimus, analizuodami svarbius istorinius įvykius ir jų poveikį mūsų kultūrinei tapatybei.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ekskursija senamiestyje: Samuelio Bako Vilnius

Ekskursijos metu sužinosime kas formavo ir sąlygojo Samuelio Bako gyvenimą ir kūrybą. Šiame maršrute taip pat sužinoma apie žydiškąjį Vilnių, getų jame formavimą ir gyvenimą juose: slapstymąsį malinose, maisto nepritaklių, Dovydo žvaigždes. Kalbama apie bendruomenės kasdienybę, ypač vaikų dienas karo, tačiau gimto Vilniaus, fone. Diskutuojama apie žydų gelbėtojus bei tai, kuo tampa išgelbėti vaikai - kviečiama pažinti jų meninė kūryba.


Užsiėmimo metu laivadirbio muziejuje susipažinsite su vėtrungių istorija, jų paskirtimi, pamario gyvenviečių ženklais ir kitais svarbiais bruožais. Apžiūrėsite išlikusią autentišką burvaltės vėtrungę. Sužinosite, kad vėtrungės buvo skirtos ne vėjo krypčiai nustatyti bei kaip prisidėjo prie marių ekologinės būklės. Praktinėje užsiėmimo dalyje dekoruosite drobinį daugkartinį maišelį su vėtrunge. Pagal vėtrungių dažymo taisykles koduosite informaciją apie save. Spalvinimui gausite keturias spalvas: mėlyną, raudoną, žalią ir juodą, tokiomis spalvomis ir buvo dažomos vėtrungės. Kad maišelį būtų galima skalbti, o dekoracija taptų patvari, užlyginsite senoviniu angliniu lygintuvu.


Cirko edukacija – įvairaus amžiaus žmones praturtinanti veikla. Cirko edukaciją išvykoje sudaro dvi dalys. Pirmoji  edukacijos dalis – Kauno cirko meno akademijos auklėtinių pasirodymas - pagrindinių cirko žanrų pristatymas. Antroji – mokinių interaktyvi edukacija ant atvežtos cirko įrangos, prižiūrint edukatoriams, pasakojant, kaip koks triukas atliekamas ir leidžiant pabandyti patiems, savarankiškai kurti bei improvizuoti. Kaip smagi baigiamoji nata – balionų lankstymo pamokėlė. Balionus leidžiama pasiimti su savimi. Edukacijos metu diskutuojama ir, jei tik matome vaikų poreikį žinoti, juos dominanti tema nagrinėjama plačiau.


Klaipėdos miesto savivaldybės koncertinė įstaiga Klaipėdos koncertų salė

,,Linksmieji ritmai" ir linksmiems ir liūdnesniems. Net jei diena praėjo nekaip ateiki ir sužinosiu kokių ritmų pasaulyje yra! Ritmuoti padės aktorė Rugilė Latvėnaitė, kuri atskleis kiek daug įvairių ritmo galimybių yra aplink mus.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Senovinio amato karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija,
žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai
kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros
programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta
edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų
pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas
sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir
populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis.
Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys
formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.


Kviečiame į pasaką apie nenuoramą asiliuką, kuris, ieškodamas draugo, iš jaukios sodybos Kuršių marių pakrantėje nukeliavo net iki tolimosios Pietų Afrikos, pasižvalgyti nuo Gerosios Vilties kyšulio viršūnės ir įsitikinti, kad draugystė ir draugų pagalba –svarbiausia. Kartu pasekę pasaką ir aptarę Prano Domšaičio paveikslus, kursime vaizdines istorijas, tinkančias knygutei ar filmukui. O buvo taip…


„Viskas iš kažkur ateina, sako žinomas lietuvių rašytojas Rimantas Šavelis, tik juokauja, kad bėgant laikui įkvėpimas kurti gali nebepasirodyti. O legendinio svieto lygintojo „Tado Blindos“ autorystės rašytojas norėjo atsisakyti. „ Aš pirma parašiau scenarijų, o paskui romaną. Lietuvoj turbūt pirmas toks atvejis“, – sako, -  vienų kūrinių nesinori prisimiminti, tačiau yra ir tokių, kuriuos skaitė ir tebeskaito ištisos kartos. Tokiu kūriniu, dėl kurio tikrai negėda, rašytojas vadina savo knygą „Amžinoji šviesa“, išleistą 1987-aisiais.
Būtent, pagal šios knygos apsakymą „Fabijonas“, nepaprastai gražų, kupiną keistų jausmų, meilės, svajonių, paradoksų ir  gilių metaforų, nuostabų Rimanto Šavelio kūrinį, ir sukurtas monospektaklis.
Laikmečio liudytojo vaidmenį sukūrė aktorius Aurimas Pintulis.
Aurimas Pintulis 2007 metais pabaigė Klaipėdos Universiteto menų fakulteto aktoriaus meistriškumo specialybę. Kurso vadovai – Elena Savukynaitė ir Povilas Gaidys. Kurso diplominiuose spektakliuose A.Pintulis sužibėjo kaip vienas geriausių, ir buvo pakviestas į Šiaulių dramos teatrą.
Su A.Pintuliu dirbo žinomi Lietuvos režisieriai: J.Vaitkus, G.Padegimas, A.Giniotis, R.Steponavičiūtė, A.Areima, A.Pociūnas, Paulius Ignatavičius. Ryškiausi aktoriaus vaidmenys Šiaulių dramos teatro scenoje, kurie įsidėmėjo ne tik šiauliečiams, bet ir mūsų miesto teatralams: Robertas Lokampas E.M.Remarko „Trijuose drauguose“, Gaidys M.Lado „Labai paprastoje istorijoje“, Linjeras E.Rostano „Sirano de Beržerake“, Vaiduoklis F.Kafkos „Kovoje“, Kavalierius Ripafrata K.Goldonio „Viešbučio šeimininkėje“, Džeikas Lata T.Viljamso „Iguanos naktyje“, Napoleonas Lietuvis P.Vaičiūno „Vardan tos“ (pagal „Patriotus“), Mikė Pūkuotukas visų mylimoje to paties pavadinimo pasakoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Programa „Po Klėtelės stogu“ pirmiausia skirta būsimam skaitytojui ugdyti – mokiniams sudominti poeto gyvenimu bei kūryba, „užkabinti“, suintriguoti toliau skaityti ir gilintis į tekstą. Susėdus prie Klėtelės, trumpai pasikalbama, ką mokiniai jau žino apie poetą, ką prisimena iš skaitytos „Anykščių šilelio“ ištraukos (su ketvirtokais ir penktokais, jau skaičiusiais poemos pradžią; antrokams-trečiokams pradedama sąsajomis su tikruoju šileliu – mišku, į kurį važiuos, tęsdami ekskursiją po Anykščius, ir A. Baranausko noru aprašyti šį mišką su jo gyventojais). Programoje stengiamasi sukurti įspūdį, kad literatūra ir rašytojas yra kažkas ypatingo, nekasdieniško, kad kūryba yra stebuklas, todėl ir aplinką stengiamasi kurti stebuklingą ir pasakišką: sena klėtelė, prieblanda, gęstančios šviesos, tyla ir kelionės į rašytojo pasaulį „po Klėtelės stogu“ vedlys – Anykščių šilelio kankorėžiukas, sekantis pasaką-ne pasaką apie poetą ir jo tikrą-netikrą Šilelį. Su vaikais žiūrimas  animacinis filmukas „Klėtelės pasaka“, supažindinantis su esminiais A. Baranausko gyvenimo momentais, su Klėtelės kaip literatūros kūrinio gimimo vietos istorija. Edukatorė „gyvai“ supažindina su Klėtelės eksponatais, kuriuos mokiniai matė filmuke, pakomentuoja su jais susijusias istorijas, kai kuriuos leidžia paliesti, primenant jų ypatingumą ir vaikams leidžiant suvokti, kad daiktai gali būti iškalbinga biografijos dalis. Trumpai pasikalbama, koks daiktas galėtų papasakoti apie vaiko gyvenimą, pomėgius ir t.t. O kad tas šilelis, aprašytas poemoje, yra tikras ir gyvas, vaikams primena tikras šilelio kankorėžis, kurį kiekvienas kaip simbolį gali pasiimti iš muziejaus ir parsivežti į namus kaip „vedlį“ į A. Baranausko poemos pasaulį ir į domėjimąsi miško paslaptimis. Programa tęsiama rašytojo A. Žukausko-Vienuolio, išsaugojusio Klėtelę, namuose. Atliekamos diferencijuotos užduotys, patikrinančios, ką mokiniai įsiminė prie Klėtelės, sprendžiamas A. Baranausko vaikystės uždavinys.


Ekomedvilnės piešimo edukacija mokiniams

Paslaugos aprašymas:

Ekomedvilnės piešimo edukacija mokiniams – tai unikalus užsiėmimas, kurio metu mokiniai supažindinami su kūrybos pasauliu, ekologija ir kultūriniu paveldu. Edukacijos metu dalyviai išmoks įvairių piešimo technikų ir sukurs savo unikalius dizainus ant ekologiškų medvilnės maišelių. Užsiėmimai ne tik lavina meninius įgūdžius, bet ir skatina tvarų gyvenimo būdą bei kultūrinį sąmoningumą.

Kas laukia dalyvių?

	1.	Kūrybinės dirbtuvės: Praktiniai užsiėmimai, kurių metu mokiniai mokysis piešti ant ekomedvilnės maišelių.
	2.	Tvarumo ir ekologijos pamokos: Informacija apie ekomedvilnės naudą ir tvarumo svarbą.
	3.	Kultūrinio sąmoningumo ugdymas: Susipažinimas su Lietuvos kultūriniu paveldu, ypatingai Dainų šventės istorija ir reikšme.
	4.	Pilietiškumo stiprinimas: Diskusijos apie Lietuvos narystę NATO ir Europos Sąjungoje, šių organizacijų svarbą.
	5.	Socialinių įgūdžių lavinimas: Bendradarbiavimas, idėjų dalijimasis ir grupinis darbas kuriant piešinius.

Šis užsiėmimas ne tik ugdo kūrybiškumą ir meninius įgūdžius, bet ir skatina mokinius tapti atsakingais, sąmoningais ir kultūriškai turtingais piliečiais. Prisijunkite ir atraskite kūrybos džiaugsmą kartu su mumis!


Viešoji įstaiga Pal. J. Matulaičio socialinis centras

Tikslas:
Išmokyti moksleivius bičių vaško žvakių gamybos, naudojant perdirbtą vašką bendroje veikloje su asmenimis, turinčiais su intelekto negalią, taip mažinant socialinę atskirtį ir stigmą.
Uždaviniai:
Susipažinti su bičių vaško perdirbimo procesu.
Susipažinti, kaip išgryninamas vaškas žvakių gamybai.
Suprasti bičių vaško žvakių gamybos istoriją ir svarbą.
Pasigaminti bičių vaško žvakę.
Skatinti kūrybiškumą ir saviraišką per žvakių dekoravimą.
Skatinti bendradarbiavimą ir komandinį darbą tarp mokinių ir asmenų turinčių intelekto negalią.
Veiklos aprašymas: Veikla vykdoma 2 valandas ir 15 minučių, suskirstytą į įvadinę dalį, praktinį vaško lydymą, pertrauką, kūrybinį žvakių dekoravimą ir refleksiją. Mokiniai susipažįsta ir dalyvauja visą žvakių gamybos procesą, nuo vaško išgryninimo iki individualaus žvakių dekoravimo.

Siekiamas poveikis:
Kultūrinis poveikis: Mokiniai įgyja žinių apie bičių vaško žvakių gamybos procesą, kuris yra susijęs su Lietuvos kultūros ir tradicijų išsaugojimu. Ši veikla skatina juos domėtis ir giliau pažinti savo šalies kultūrinį paveldą, taip pat ugdo pagarbą ir teigiamą požiūrį į kitų kultūrų paveldą bei tradicijas.

Meninis poveikis: Veikla suteikia mokiniams galimybę patirti kūrybinį eksperimentą, lavinant jų meninės raiškos gebėjimus ir vaizduotę. Mokiniai išmoksta išreikšti asmenines emocijas ir mintis per meninį kūrimą, kuris tampa jų išorinės saviraiškos atspindžiu.

Edukacinis poveikis: Kultūrinė edukacija yra sukurta taip, kad būtų įdomu ir malonu, skatinant mokinius mokytis per teigiamas emocijas. Mokiniai ugdo pasitikėjimą savimi per pasiektą rezultatą  ir pasitenkinimą savo darbu, taip pat mokosi dirbti tiek individualiai, tiek komandoje, mažinant atskirtį ir skatinant bendrystę tarp visų dalyvių.
Veiklos įgyvendintojai: Mūsų komanda yra sudaryta iš patyrusių specialistų, kurie veda užsiėmimą mokiniams, užtikrindami saugią ir įtraukiančią aplinką visiems dalyviams.


Tikslas: susipažindinti su Mažajai Lietuvai būdingu gotikiniu šriftu spaudiniuose, jo kilme, istorija ir rašymo principais.
Uždaviniai:
susipažins su gotiška abėcėle;
gotiškas raides palygins su lotyniškomis ras skirtumų ir panašumų;
mąstymo žemėlapiuose ras skirtumų ir panašumų
sužinos, kokie spaudiniai buvo spausdinami gotišku šriftu Mažojoje Lietuvoje;
spalvins korteles su gotiškomis raidėmis;
skaitys tekstus gotišku šriftu;
rašys/apvedžios plunksnakočiu gotiškas raides.
Edukacija Gotiškas šriftas ,,Pažink gotišką raidę“
Skirta 1-12 klasių moksleiviams.
Trukmė 45 min.
Edukacija skirta skirta 1- 12 klasių moksleiviams. Unikali galimybė pamatyti I. Simonaitytės biblioteką ir joje esančias senas knygas spausdintas gotišku šriftu, sužinoti iš kur atkeliavo gotiškas šriftas. Rašytoja būdama maža dėl ligos negalėjo lankyti mokyklos, todėl mokėsi skaityti mamos padedama savarankiškai ir knygos iš kurių ji mokėsi skaityti buvo išspausdintos gotišku šriftu.
Mokiniai susipažins su gotiška abėcėle, pabandys perskaityti tekstus. Vyresnio amžiaus vaikai plunksnakočiu apvedžios gotiškas raides. Sužinos, kad ankščiau buvo rašoma plunksnakočiu mirkomu į rašalą, kokie laikraščiai Mažojoje Lietuvoje buvo spausdinami gotišku šriftu. Jaunesnio amžiaus vaikai nuspalvins kortelėse gotiškas raides iš jų sudėlios savo vardą, rašytojos vardą.  Edukacijos sudėtingumas pritaikomas prie mokinių amžiaus grupės.
Susipažįsta su skirtingomis tradicijomis, skatina jų išsaugojimą. Puoselėja prigimtinę kultūrą. Veiklos metu leidžia patirti teigiamas emocijas. Suteikiama naujų žinių, įgyjama naujų patirčių. Ugdomas pasitikėjimas savimi.


Kviečiame pačius mažiausius pažinti pirmuosius lietuviškus pinigus ir jų istoriją. Įtraukiančiai ir žaidimo forma vaikai sužinos, kas yra pinigai, kokią funkciją jie atlieka mūsų kasdieniame gyvenime ir kaip pinigų evoliucija atspindi Lietuvos istoriją. Užsiėmimo metu ne tik pristatysime pirmuosius lietuviškus pinigus, bet vaikai turės galimybę pamatyti originalias kaltines monetas, pristatysime žymius Lietuvos kunigaikščius, pavaizduotus ant monetų. Užsiėmime paliesti finansinio raštingumo aspektai padės vaikams suprasti, kaip teisingai elgtis su pinigais ir planuoti biudžetą, skatins atsakingą elgesį.
Praktinėje dalyje užsiimsime vaikų ir mokytojų itin mėgstama veikla – gaminsime magnetukus su Lietuvos kunigaikščių atvaizdais. Užsiėmimo pabaigoje padiskutuosime, ką vaikai sužinojo ir kas jiems labiausiai patiko. Kiekvienas dalyvis gaus pažymėjimą.


Meno pamokos pasitelkiant inovacijas 5 - 8 klasių moksleiviams

Viešoji įstaiga "Marijampolės telekinas"

Paslaugos tikslas - ugdyti mokinių kūrybiškumą meninėmis bei inovatyviomis priemonėmis. Per kūrybą mokiniai išreikš savo mintis, jausmus ir idėjas. Mokiniai įsisavins istorines, kultūrines ar socialines žinias, dalinsis savo kūrybinėmis vizijomis. Bus lavinama vaikų vaizduotė, kūrybinis mąstymas. Pasitelkiant įtraukiantį turinį su Virtualios realybės akiniais, vaikai įsisavins pateikiamą informaciją, dėl to mokymosi bei pažinimo procesas taps gerokai efektyvesnis. Paslaugos forma – edukacinių video peržiūros VR akiniais ir edukacijos po jų (kūrybinė veikla, aptarimas, darbų paroda). Mokykloms bus siūlomi edukacijai pritaikyti užsienio šalių sukurti video Virtualioje realybėje. Interaktyvus edukacijos būdas suteiks motyvuojančią, įdomią bei įsimintiną mokymosi patirtį. VR technologijomis galima vizualizuoti net sudėtingus procesus, sukurti virtualią aplinką, peržengiančią fizines klasės ar auditorijos ribas. Tad įtraukiančios ir žaismingos aplinkos poveikis atvers visiškai naujas mokymosi galimybes. Video medžiaga su VR akiniais pasirenkama pagal vaikų amžių ir nuolat atnaujinama. Klodo Mone tapyba „Tiltas virš vandens lelijų tvenkinio“, Paulio Josepho Constantino Gabrielio paveikslas ,,Liepos mėnesį”, menininko Carlos A. Monteiro paroda, Andre Deraino paveikslas „Boats at Collioure“, fantastinė VR kelionė pagal Van Gogo „Žvaigždėtą naktį“ ir „Arlio kambarį“. VR 360 laipsnių peržiūros animacija suteiks vaikams stiprų įsigilinimo jausmą. Mokiniai turės galimybę susipažinti su menininkų darbais, gyvenimo istorijomis. Po edukacinių video peržiūrų, vyks kūrybiniai užsiėmimai su mokiniais. Jie pieš, konstruos, aptarinės, analizuos peržiūrėtus kūrinius su klasės draugais. Dalyvavimas kūrybiniuose procesuose skatins jų vaizduotę ir kūrybinį mąstymą. Bus lavinami kognityviniai vaikų įgūdžiai. Edukacijos po peržiūrų skatins mokinių kūrybiškumą, supažindins juos su menu, jo kūrėjais. Vaikai pažins skirtingų šalių, kultūrų kūrėjus, mokysis analizuoti jų darbus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Spektaklis/performansas ne tik subrandina taikomojo teatro elementus, bet ir jungia fotografiją, gyvą muziką, teatro formą pristatant jaunajai kartai. Šiame projekte netradicinės erdvės, kuriose bus pristatomas spektaklis/performansas,  taps tarsi antruoju veikėju, praturtinančiu ir sustiprinančiu kūrinio esmę. Muzika šiame spektaklyje/performanse tampa neatsiejama nuotraukų naratyvo dalimi. Kiekvienas akordas parinktas taip, kad harmoningai atsispindėtų kiekvieno kadro emocijos ir jausmai. Muzika ne tik lydi, bet ir sukuria
spektaklio/performanso ritmą, leidžiantį žiūrovui įsigilinti į kiekvienos fotografijos prasmę.


Etnokultūra kitaip: malonūs atradimai savame krašte

Tautiškumas, patriotiškumas, pilietiškumas neatsiejami nuo savo krašto pažinimo. Tik uždegus jaunų žmonių širdyse meilę ir prisirišimą prie tėviškės, galima tikėtis juos būsiant savo tautos patriotais. Kad galėtume didžiuotis dalykais, kurie yra aplink mus, juos pirmiausia reikia atrasti, pamatyti, išgirsti, pajausti. Šia paslauga siekiame paskatinti Utenos krašto kultūrą pažinti per sužaidybintas veiklas. Mobilių aplikacijų programos „Actionbound“ pagrindu sukurtas interaktyvus nuotykių maršrutas Utenos krašto etninei kultūrai pažinti apjungia veiklų įvairovę, maksimaliai padidina besimokančiųjų susidomėjimą bei įsitraukimą. Maršrute integruotos kūrybinės veiklos: vaizdo ir garso medžiagos kūrimas, jos atpažinimas, viktorinos, testai, literatūrinių gebėjimų taikymas ir kt.) leidžia eksperimentuoti, kurti, žaisti, judėti, dirbti komandoje, į mokymosi procesą įtraukti šeimas, mokytojus ir draugus. Tokiu būdu ne tik plečiamas kultūrinis akiratis, didinamas žinių bagažas, bet ir puoselėjama bendražmogiška kultūra – supratingumas, toleranciją, atjauta ir pagalba silpnesniam.


Edukacinės animacijos dirbtuvės “Metu laikai”

VšĮ "Mstislavo Dobužinskio daugiakultūrinis centras"

Vaikai pasirenka vieną iš metų laikų. Kuria tam tikrus simbolius kurie atspindėtu viena iš metų laikų plastilino pagalba. Sukurtus simbolius- objektus deda ant matinio stiklo. Priešais matinį stiklą fotoaparato pagalba vaikai gales pajudinti plastilininį objektą ir fotografuoti kiekvieną judėsį. Po dirbtuvių visa medžiaga sumontuojama kompiuterinėje programoje ir po šio proceso vyksta darbo peržiūra, aptariama su vaikais ką naujo jie įgijo, kokios emocijos patyrė


Autentiškoje Žemaitijos kaimo ekspozicijos aplinkoje arba muziejaus edukacinėse erdvėse moksleiviai su edukatoriumi diskutuoja apie praeities žmonių darbų ir gyvenimo ritmą, lygina jį su šių dienų gyvenimo įpročiais. Apžiūrimos ir aptariamos senovinės apšvietimo priemonės: liktarnos, balanos, žibintai, spingsulės,  sulyginama su šiandieninėmis apšvietimo priemonėmis. Žvakių liejimui naudojamas tikras bičių vaškas, todėl dalyviai pastebi skirtumus: kvapas, spalva - tarp šiuolaikinių žvakių ir tikro vaško žvakių. Mokiniai iš siūlų ruošia žvakių knatus, lieja tikro bičių vaško žvakes, kurias pasiima sau. Lygina žvakės, balanos, spingsulės šviesos intensyvumą, bando skaityti ir atlikti smulkius darbus tokioje šviesoje. Užsiėmimo tikslas - supažindinti dalyvius su senovinėmis apšvietimo priemonėmis, saugumu ir galimais pavojais jomis naudojantis taip pat - galimybe pasigaminti kai kurias iš jų patiems. Uždaviniai: skatinti mokinių pažinimą ir kultūrinį smalsumą, mokyti saugaus elgesio su atvira ugnimi, pažinti ir branginti savo krašto kultūrinį paveldą ir papročius.


Scenografijos dirbtuvės. „Ieškomas stilistas Hamletui!“

Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Kodėl vertėtų atkreipti dėmesį į aktoriaus apykaklę? Suknelės klostes? Ką teatrinio kostiumo detalės sufleruoja spektaklio žiūrovui apie pjesės veikėją? Edukacijos metu analizuosime įvairių spektaklių kostiumų eskizus, juose naudojamus motyvus. Grupėse bandysime patys sukurti įvaizdį įvairiems personažams iš  V. Šekspyro pjesės „Hamletas“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Velykų tradicijos ir simboliai - Velykų kiškio dirbtuvės

Edukacijos metu vaikai sužinos apie Velykų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Velykų kiškio atsiradimo istorija,  diskutuos apie Velykų šventės prasmę. Praktinės dalies metu kiekvienas vaikas pasigamins savo medinio Velykų kiškio personažą sujungiant atskiras detales klijais, sukuriant charakterį, jam tinkamus rūbus ir kitas detales. Pagamintus personažus vaikai pristatys ir jais dekoruos  klasę ar namus.


Apžvalginė ekskursija po memorialinį kompleksą

Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Ekskursijos metu, vaikštant po parko teritoriją, lankytojai supažindinami su Tuskulėnų dvaro istorija, 1944–1947 m. dvaro sodybos paskirtimi jai priklausant sovietinėms represinėms struktūroms, aplankoma koplyčia-kolumbariumas, kurioje palaidoti NKGB (MGB) vidaus kalėjime nužudyti žmonės ir Vilniaus apylinkėse žuvę kovotojai.


Paslauga vykdoma Odetos galerijoje. Mokiniai gali apžiūrėti meistrės kūrybines dirbtuves, stebėti medžio raižinio kūrimo procesą, susipažinti su reikalingomis medžiagomis ir įrankiais, apžiūrėti gausią kolekciją originalių medžio raižinių.
Po teorinės dalies vyksta praktinis darbas. Kiekvienas moksleivis kuria savo raižinį.
Medžio raižinys - iškiliaspaudės grafikos technika; seniausia ir viena labiausiai paplitusių.  Medžio raižinius kuria ir dailininkai profesionalai, ir tautodailininkai. Liaudiški medžio raižiniai Lietuvoje buvo labai paplitę XIX amžiuje. O šiuo metu labai nedaug meistrų kuria šia technika. Ją stengiamasi atgaivinti.
 Raižinių klišės daromos iš išilginės minkšto arba skersinės kieto medžio lentos. Mes raižiniams naudojame išilginę liepos medžio lentutę.  Savo sugalvotą originalų piešinį pieštuku nusipiešiame ant lentos. Jau prieš nusipiešiant piešinį, turime apgalvoti, kad nebūtų piešinys labai smulkus. Tada specialiais raižikliais išraižome. Raižinį padengiame voleliu su specialiais dažais ir senoviniu pačiu primityviausiu būdu su šaukštu perkeliame ant popieriaus.
Medžio raižinio sukūrimas užima daug laiko, todėl iš mokinių reikalauja ne tik kūrybiškumo ir originalumo, bet ir atidumo, susikaupimo, supratimo, kad reikia pabaigti pradėti darbą.
Atspaudę savo autorinius medžio raižinius, moksleiviai aptaria kūrybos rezultatus ir kūrybos procesą. Ekspromtu padaroma naujų darbų parodėlė ir, būtinai, aptariama.


Kūrybiškoje ekskursijoje vaikščiosime po viduramžių Kauną – kai ką įsivaizduosime, kai ką paliesime ar net paragausime… Kodėl Kauno pilies liko tiek nedaug?  Kur anksčiau atkeliaudavo pašto siuntos ir kas jas atgabendavo? Su kokia problema kiekvieną pavasarį susidurdavo kauniečiai? Atsakymų į istorines paslaptis ieškosime tyrinėdami seniausius pastatus, patys bandydami pastatyti gotikinę sieną ir kitaip įsitraukdami į gyvą istorijos patyrimą.


Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija, žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis. Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Prisipažinkite, ar daug pažįstate vabzdžių? Kiek jų pavadinimų išvardintumėte? Ar tarp jų yra, kurie yra geri skrajūnai, gyvena po žeme, yra maisto šaltinis kitiems gyvūnams, apdulkina žiedinius augalus, žmogų pagydo arba susargdina, žmogų aprengia arba priverčia badauti, yra gamtos sanitarai? Susimąstėte. Jei trūksta žinių, net nedvejodami dalyvaukite edukaciniame užsiėmime „Mano draugas – šešiakojis“ ir, susipažinę su vabzdžių kolekcijomis, apžiūrėję vabzdžių kokonus, lėliukes, lizdus, sužinosite daug paslapčių apie vabzdžius. Edukacinio užsiėmimo praktinė veikla supažindins su vabzdžių sandara (dalyviams teks iš popierinių detalių surinkti vabalą, kurį pasidovanos sau), o komandinis darbas „Kaladėles sudėliok ir apie vabzdį sužinok“ supažindins su skirtingų vabzdžių vystymosi stadijomis. Baigiantis edukacijai pabirs minčių lietus – ar reikia domėtis ir stebėti  šešiakojus Žemės gyventojus.


Spektaklis „Sakyk, Kukuti, kur dėjai Tu savo Kukutį“

SAKYK MAN, KUKUTI, KUR DĖJAI TU SAVO KUKUTĮ?
Kazio Binkio teatro teatralizuota šarada pagal Marcelijaus Martinaičio eiles, kurios yra aktualios nūdienos problemoms. Jos perteikiamos autoriui būdinga alegorine humoro forma, kuri yra priimtina šiuolaikiniam jaunam žmogui.

// Kukučių kaime vyksta keisti dalykai: kukučiai ieško, ko nepametę, randa, ko neieškojo, juokiasi, kai reikia verkti, ir verkia, kai to nereikia.
Visi tarsi ieško savęs, bet atradę nesidžiaugia. Švęsdami ir dainuodami stengiasi parodyti, kad viskas gerai, bet tas gėris nepanašus į gėrį. Tai tokie nūdienos vaizdeliai tveriasi scenoje, kuri lyg ir teatras, lyg ir gyvenimas...

// Spektaklyje muzikos ir šokio pagalba žaismingai perteikiant opias problemas: emigraciją, politinį nesąžiningumą, siekiama parodyti neetiško elgesio žalą visuomenei. Teatrinio žodžio pagalba šios dienos kontekste siekiama atskleisti klasikines problemas, parodant, jog viskas absurdiškai kartojasi, todėl reikalinga jauno žmogaus iniciatyva keisti, kurti naują rytojų.

//
Režisierė – Nida Vita Žilinskienė
Kostiumų ir scenografijos autorė – Rasa Puišienė
Kompozitorius – Petras Jucevičius
Vaidina – Kauno kultūros centro Kazio Binkio teatras

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Gorskių kartono fabriko popieriaus gamyba Biržuvėnų dvare

Viešoji įstaiga Žemaitijos turizmo informacijos centras

Kviečiame aplankyti autentišką, unikalios architektūros Biržuvėnų dvaro sodybą, į kurią atvykus, gamtos peizažai bei unikalios dvaro istorijos pažinimas praturtins ne tik jūsų akis, bet ir orivers širdis smarkiau plakti. Juo labiau, kad edukacijos metu jūsų palydovėmis bus pačios tikriausios dvaro damos su savomis istorijomis, paskalomis, arbatėlėmis ir šypsenomis, sužinoti ir patiems išmokti pasidaminti tikrų tikriausią popieriaus lapą.


Paslauga vykdoma naujoje Odetos galerijoje, kurioje gausu eksponatų: margučių, karpinių ir medžio bei lino raižinių. Šiame užsiėmime daugiausiai dėmesio skiriama būtent karpiniams. Pademonstruoju labai daug originalių karpinių ir lietuvių autorių, ir karpytojų iš viso pasaulio. Iš demonstruojamų pavyzdžių išmokstame skirti simetriškus karpinius nuo asimetriškų.
Susipažinę su tradiciniais karpiniais, mes mokysimės kurti simetrišką karpinį paveikslą. Tik išgirdus žodį „karpinys“, mums prieš akis iškyla būtent simetriškas paveikslas. Lietuviškų autorinių karpinių bene svarbiausias bruožas – taisyklinga simetrija. Ji suteikia kūriniui ritmiškumo. Simetriškų raštų kūrinys suteikia darnos ir harmonijos pojūtį. Simetriškus raštus randame išpieštus ant kraičio skrynių ir medinių langinių, sutinkame prieverpsčių, geležinių saulučių ornamentikoje ir kituose mūsų tautodailės kūriniuose.
O kodėl planuojame kirpti būtent Gyvybės medį? Nes jis yra dažnas ne tik lietuvių tradiciniame mene, bet ir mūsų pasaulėjautoje. Gyvybės medis – tai pasaulio centras, visatos ašis, apie kurį vyksta visas žmogaus gyvenimas.
Per užsiėmimą kiekvienas mokinys išmoksta išsipiešti ir iškirpti originalų , savo sugalvotą simetrišką medį. Išmoksta taisyklingai klijuoti karpinį ant pasirinkto fono su skystais klijais. Vėliau pristato savo užbaigtą kūrinį visiems klasėje, papasakoja, ką norėjo pavaizduoti, ar pavyko savo užmanymą perteikti karpinių technika. Užsiėmimo pabaigoje suorganizuojama visų dalyvių darbų parodėlė.
Užsiėmimo metu vaikai ne tik gauna daug žinių apie vieną iš tradicinių technikų – karpinius, bet ir patys sukuria savo Gyvybės medį.


Spektaklyje kuriama simboliais grįsta herojaus linija. Pagrindinis veikėjas mūsų pasaulyje tarsi ateivis iš kitos galaktikos, saugus jis jaučiasi tik savo kambaryje, savo kosminiame erdvėlaivyje, kuriame užsiima mėgstama veikla: keliauja ir tyrinėja skirtingas planetas ieškodamas savo (neuro)genties. Karolio kambaryjeerdvėlaivyje popieriaus teatro, fosforinių piešinių ir apšvietimo dėka gims vizuali ir jautri herojaus kosminė ekspedicija. Veikėjo mama spektaklyje tarsi tarpininkė, jungianti sūnaus galaktiką su įprastų žmonių planeta, desperatiškai bandanti padėti sūnui prisitaikyti mūsų visuomenėje, tačiau ir jai pačiai kaip skrandžio opa pilve netrunka įsitaisyti skirtingi tetų personažai, nuolat teisiantys dėl neva netinkamai išauklėto vaiko


Niekas neišeis iš muziejaus be apdovanojimo! Kol gaminsime medalius iš molio, sužinosime, kokių būna medalių ir kaip sportininkai dėl jų kovoja.

O kol medaliai apdžius, apžiūrėsite ekspozicijoje esančius medalius, sužinosite įdomių istorijų apie sportininkus ir įvairias sporto šakas. Gal šis, paties pasigamintas medalis, paskatins jus siekti fizinio aktyvumo, laimėjimų įvairiose srityse?

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Žodį robotas sugalvojo visai ne mechanikas, o rašytojas. Daugelis rašytojų kūrė kūrinius, kuriuose herojai buvo ne vien tik žmonės, bet ir robotai. Skaitytojai dievino mokslinę fantastinę literatūrą, kurioje vaizdžiai buvo pasakojama apie tai, kokia gali būti ateitis. O ateityje buvo vaizduojama daugybė unikalių ir nežinomų technologijų, minimi robotizuoti humanoidai, gyvensiantys tarp žmonių. Po Antrojo Pasaulinio karo buvo pradėti gaminti pirmieji robotai - žaislai.
Edukacijos metu mokiniai paanalizuos pirmuosius robotizuotus išradimus literatūroje ir kultūroje. Sužinos, kaip atrodė
pirmieji robotai – žaislai. Mokiniai užsiėmimo metu sukonstruos roboto modelį, sujungs jį su energijos šaltiniu ir varikliu. Pažintinė dalis: teorinės dalies metu mokiniai stebės filmuką apie robotų atsiradimą literatūroje ir pop kultūroje. Kūrybinė veikla: iš skirtingo tipo medžiagų sukonstruos roboto modelį. Praktinė mokslinė veikla: modelyje sujungs elektros šaltinį su varikliu, kurio dėka robotas judės ir suksis. Tikslas - susipažinti su robotų atsiradimo istorija literatūroje ir pop kultūroje. Uždaviniai: 1. Palyginti senovinius robotus - žaislus su šiuolaikiniais.
2. Ugdyti techninius, konstrukcinius, kūrybinius ir meninius įgūdžius bei gilintis į istorijos, fizikos kultūros pažinimą. 3.
Padėti mokiniams suprasti, kaip vyko technikos kultūros pažanga. 4. Sukurti roboto modelį ir įdiegti veikimo mechanizmą.
Priemonės: variklis, baterijos laikiklis, laidai, gnybtų kaladėlė, baterija AA, karšti klijai, užtrauktukas, dekoravimo priemonės (blizgučiai, šinilinės vielutės, burbuliukai, akytės), atsuktuvai, replės. Rezultatai: kiekvienas mokinys susikonstruos judantį, besisukantį robotuką. Robotukai liks vaikams.


Edukacija skirta vaikams, siekiant supažindinti juos su baroko architektūra per 3D modeliavimo procesą. Edukacijos metu vaikai ne tik susipažins su baroko stiliaus istorija, bet ir tyrinės šio architektūros periodo kultūrinę reikšmę, analizuodami, kaip jis atspindi to meto vertybes ir estetiką. Baroko architektūra, išsiskirianti savo puošnumu, dramatiškumu ir emociniu poveikiu, taps puikia platforma, leidžiančia mokiniams tyrinėti ir suprasti meną kaip kultūros atspindį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


„Teip šnekėja mūs saneliai“ („Taip kalbėjo mūsų seneliai“)

Paslauga autentiška ir originali, teikiama aukštaičių uteniškių patarme. Tarmės yra mūsų senoji kalba, tas šaltinis, kuris nuolat atgaivina ir praturtina bendrinę kalbą. Vaikai turi žinoti unikalų mūsų kultūros paveldą ir jį puoselėti, per jį įtvirtinti savastį. Paslaugos metu vyks pažintis su tarme, diskusija, viktorina, mokiniai susipažins su liaudies kūryba, tarmine autorine kūryba ir patys dalyvaus kūrybiniame procese: vieni iš jų kurs sakinį tarme, kiti – eilėraštį ar posmą tarme. Prizai: paslaugos vykdytojos autorinės knygos.


Žalia gyva – senas vaikų žaidimas. Jį Vilniuje ir apylinkėse žaidė pokario vaikai – bet kuriuo momentu vaikas galėjo ištarti „žalia gyva“ ir draugas turėjo parodyti prie savo kūno glaudžiamą žalią, gyvą lapą, gėlės žiedą ar pan. Žiemą tai buvo nelengva užduotis! Profesionali kūrybinė grupė, pasitelkusi nuotraukas, literatūrinę medžiagą, gyvus prisiminimus, kūrybiškai ir jautriai sudėliojo originalų spektaklio „Žalia gyva“ scenarijų, kurio veikėjai – įvairių tautybių, įvairių laikotarpių mažieji Vilniaus gyventojai. O istorijos – pačios įvairiausios – ir labai linksmos, ir liūdnos, ir sukrečiančios – tokios, kokia Vilniaus ir visos Lietuvos istorija ( Gedimino laiškai, gaisrai, karai, iš Vokietijos bėgiais keliaujančio ir ieškančio tėvų berniuko istorija, mergaitės su ožkele, gyvenančios Aušros vartų palėpėje, žydų berniuko Romeno meilės istorija, traukiniai į Sibirą, Baltijos kelias ir kt. – iki šios dienos). Tai – tarsi gyva istorijos pamoka. Pamoka, skatinanti prisiminti, telktis ir didžiuotis savo tautos istorija, vystanti kritinį mąstymą, kūrybiškumą. Edukacinis spektaklis „Žalia gyva“ mobilus, pritaikytas vaidinimui mokykų salėse. Spektaklis „Žalia gyva“ D. Tamulevičiūtės profesionalių teatrų festivalyje Varėnoje pripažintas geriausiu 2016 m. spektakliu vaikams. Spektaklio sukūrimą iš dalies finansavo Lietuvos kultūros taryba.


Orientacinis žaidimas Vilkaviškyje: „Vilko sapnas“

Orientacinis žaidimas „Vilko sapnas“

Sinagoga buvo svarbiausias žydų dvasinis ir kultūrinis centras Vilkaviškyje. Medinė šventovė tarnavo didesnei kaip 4000 žmonių bendruomenei per šventes ir iškilmes. Įspūdinga medinė sinagoga su visais joje saugotais dokumentais sudegė 1941 m. vasarą. Jūsų užduotis surasti mieste esančią vietą, kur kadaise stovėjo Vilkaviškio medinė sinagoga.

Mieste slepiasi vilkas, besislėpdamas spėjo ir užmigti. Raskite tą vilką.

Tai tik keletas užuomina iš daugybės užduočių, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.

Paslaugos vykdymo vieta: Vytauto g. 28, Vilkaviškis, 70125 Vilkaviškio r. sav., Lietuva. Galimas ir kitas adresas mieste, susitarus.

Esant poreikiui, paslaugą galime ir kitu Jums patogiu metu, susisiekite: info@isbandyktai.lt arba +370 699 98947

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


"Nec aspera terrent!" (Ir sunkumai nebaugina!)

Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Ar kiekvienas ženklas gali būti herbas? Ką kalba herbuose vaizduojami simboliai ir ženklai? Kadaise Viktoras Hugo rašė: "Mokančiam skaityti heraldiką - herbas yra algebra, herbas yra kalba. Herbe yra surašyta visa antrosios viduramžių pusės istorija..." Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su heraldikos pagrindais: herbų atsiradimo istorija, jų kilme ir raida, sudarymo taisyklėmis, spalvomis, formomis, herbinėmis figūromis ir jų simbolika. Aptariama, kas sąlygojo herbų atsiradimą Europoje, kur ir kodėl jie buvo naudojami, kokie asmenys ar institucijos juos turėjo? Palyginsime kokia herbo reikšmė buvo jo klestėjimo laikais ir kokia šiandien? Dalyviai stebės ir analizuos pristatomą vizualinę medžiagą ir aptars herbo, kaip skiriamo ir reprezentacinio ženklo ypatumus, liudijančias apie giminės priklausymą kilmingųjų luomui ir užimamą vietą šio luomo hierarchijoje. Sužinos, kad herbais buvo puošiami rezidencijų pastatų ir laidojimo koplyčių portalai, kartušai, durys, interjero puošybos detalės, porcelianiniai ir tauriųjų metalų indai, firminiai vokai ir laiškų popierius, antspauduojama korespondencija ir kt.
Praktinės užduoties metu, pagal aptartas taisykles, ant skaidrios, organinio stiklo plokštelės stiklo keramikos dažais kursime savo skiriamąjį, reprezentacinį ženklą – herbą.


Spektaklis "Sesytė Elenytė ir Joniukas Aviniukas"

Magijos, šviesos ir muzikos kupina brolio ir sesers kelionė namo, kurioje meilė įveikia net piktosios Raganos pinkles.
Netekę šeimos ir namų, Elenytė ir Joniukas leidžiasi į ilgą kelionę, kurios metu juos švelniai globoja gerosios gamtos dvasios. Tačiau, kaip ir visose pasakose, jų laukia išmėginimų ir pavojų kupinas kelias. Ištroškęs Joniukas nepaklauso savo sesytės Elenytės perspėjimo, atsigeria iš Raganos užburtos balos ir pavirsta avinuku. Tai nesutrukdo jiems atrasti naujų namų mylinčio ir geraširdžio Karaliaus pilyje, kuris sutinka ir priima keliautojus it savo tikrus vaikus. Bet pavydi ir klastinga Ragana nuolatos kėsinasi į naujai atrastą laimę. Ar pavyks šiai šeimai nepasiduoti piktosios Raganos kerams, ar suras jie laimę ir ramybę?
Spektaklis įkvėptas stebuklinės pasakos, lietuvių liaudies dainų sąskambių, ženklų, simbolių ir užkoduotų prasmių, leisiančiu iš naujo pamatyti mūsų tautosakos grožį ir unikalumą.


Pojūčių spektaklis "Anykščių šilelio takais", sukurtas pagal A.Baranausko poemą. Aktorių komanda įtraukia spektaklio dalyvus į vyksmą, kurio metu naujai pateikiamas senas literatūros kūrinys, kuris gali pasirodyti neįdomus ir neįtraukiantis, bet tai klaidinga nuomonė. Spektaklio metu ugdomos jaunimo literatūrinės žinios ir suvokimas. Spektaklyje  garsais, skoniais, kvapais ir prisilietimais siekiame sužadinti žmogaus pojūčius.  Skatinamas kūrybiškumas ir pažinimas aplinkos kuri mus supa. Siekiama padėti atrasti naujų ir netikėtų pojūčių bei patirčių. Atlikėjai: Emilija Dedelaitė, Mindaugas Gargasas, Rugilė Tamošauskaitė, Skaistė Grašytė, Arvydas Šaučiūnas, Miglė Janutėnaitė, Greta Dirmauskaitė.