Edukacinė programa „Dainuojanti revoliucija“ skirta Lietuvos nepriklausomybės 35-mečiui paminėti

Koncertinė įstaiga valstybinis dainų ir šokių ansamblis "Lietuva"

2025-aisiais, minint Lietuvos nepriklausomybės 35-metį, pristatome specialiai šiai progai skirtą edukacinę programą „Dainuojanti revoliucija“.
Naujoje edukacinėje  programoje vaikai vaikščios po skirtingas to meto erdves/instaliacijas – spaudos rūmus, seimą, televizijos bokštą, Vingio Parką, Kalnų parką ir kitas svarbias tam laikmečiui lokacijas, kuriose vyks skirtingos veiklos – mitingai – laisvės kovos. Laisvės, kurią iškovojom daina. Vaikai ne tik susipažins su svarbiausiomis, tautą suvienijusiomis dainomis, bet kartu interaktyviai bus įtraukti į lazerio gamybą, barikadų statymą, priešų suklaidinimą, ilgai draustų dainų dainavimą, tautinių ratelių šokimą ir daug kitų tam laikmečiui būdingų veiklų.
Kartu su profesionaliais ansamblio artistais – choro atlikėjais, šokėjais ir nacionalinių instrumentų orkestru vaikai dainuos to meto dainas – nuo sutartinių iki legendinių grupių „Foje“ („Laužo šviesa“), „Anties“ , V. Kernagio („Baltas paukštis“), „Šaukiu aš tautą“ ir kt. Kūriniais priminsime dabartiniams vaikams apie to meto vyravusias revoliucingas nuotaikas ir ryžtą kovoti už savo tautos laisvę.
Tikimės, kad šis edukacinis užsiėmimas primins jaunajai kartai apie jų tėvų, senelių iškovotą laisvę Lietuvai, ne ginklu, bet daina ir vidiniu užsispyrimu. Taip pat sužadins vaikų smalsumą, norą domėtis istorija ir muzikine kultūra, tradicijomis iš kartos į kartą. Muzika ir šiandien vienija, augina bendrystės jausmą, stiprina įkvėpimą bei pasididžiavimą Lietuva, leidžia išgyventi pakylėjančias emocijas.


„Chaimo Frenkelio odos dirbtuvės. Gyvūnas-totemas“

Ar žinote, kas yra totemai? Tai – gyvūnai, rečiau augalai, kai kada netgi daiktai ar gamtos reiškiniai, laikomi genties protėviais, globėjais. Tikima, kad jie gali padėti, pagelbėti, apsaugoti. Ir šiomis dienomis kiekvienas norime, kad mums sektųsi, tad kviečiame apsilankyti Chaimo Frenkelio vilos odos dirbtuvėlėse ir išsirinkti, pasigaminti ir turėti odinį toteminį gyvūną – drambliuką, šuniuką ar katiną, kuriuo galėsite papuošti rankinę, kuprinę, naudoti kaip raktų pakabuką, talismaną.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Teatralizuotas edukacinis koncertas „Išdaigos burbulų šalyje”

Turbūt nėra pasaulyje vaiko, kuris nemėgtų išdykauti. Ne visada tai patinka tėveliams, auklėtojoms ar mokytojams... Tačiau išdaigos nepaprastoje burbulų šalyje su šou grupe „Trys draugai“ stebuklingos! Tai kūrybingumą, kritinį mąstymą bei meilę muzikai ir teatrui skiepijantys teatralizuoti muzikiniai pokštai su smagiais dainelių personažais, kuriuos įkūnija ilgametę patirtį scenoje turinti scenos profesionalų trijulė - Vaida, Andrius ir Romas Trijoniai. Šias išdaigas mėgsta ne tik vaikai, bet ir suaugę. Mažieji žiūrovai su šypsenomis ir puikia nuotaika, linksmai dainuodami, vaidindami, šokdami, grodami įvairiais muzikos instrumentais, bendraudami, diskutuodami su personažais ir svarbiausia – išdykaudami mokosi rimtų dalykų. Prisimena, kaip reikia kultūringai elgtis su sutiktais žmonėmis ar netgi gyvūnėliais (kurie ne tik dainuoti, bet ir kalbėti moka, kai į kolektyvo rankas patenka lėlių teatro atributai). Mažieji žiūrovai mokosi nuoširdžiai mylėti juos supantį pasaulį, gyvūnus ir žmogų, yra skatinami nebijoti svajoti, fantazuoti ir kūrybiškai žvelgti į įvairiausias gyvenimiškas situacijas. Personažai jiems primena apie saugų elgesį gatvėje, šviesoforo spalvų reikšmę, tikrina laikrodžio pažinimo gebėjimus ir pan.

Išdrįskite kartu su grupe „Trys draugai“ keliauti į burbulų šalį, kur patirsime įvairiausių smagių nuotykių!

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kūrybinio rašymo dirbtuvės „Jei M. K. Čiurlionis būtų buvęs rašytojas?”

M. K. Čiurlionis, nors geriausiai žinomas kaip tapytojas ir kompozitorius, kūrė ir kitose medijose. Ne kiekvienas žino, kad jis fotografavo, rašė eilėraščius, o jo laiškai kartais nagrinėjami kaip literatūros kūriniai. Tad kyla klausimas: o kas, jeigu pagrindinė M. K. Čiurlionio kūrybos medija būtų buvusi literatūra? Kas, jei Čiurlionis būtų buvęs rašytojas?

Kartu su jaunuoliais bandysime transformuoti jo tapybos darbus į literatūros kūrinius ir pasmalsauti, kaip būtų atrodę jo literatūros šedevrai? Tam bus pasitelktos laiko patikrintos kūrybinio rašymo technikos, naudojamos tiek profesionalių rašytojų, tiek pradedančių kūrėjų.
Tai interaktyvios, įvairaus amžiaus (nuo 12 metų) jaunuoliams adaptyviai pritaikomos kūrybinio rašymo dirbtuvės, kviečiančios įkvėpimą naujiems kūriniams atrasti lietuvių klasikoje. Dirbtuves veda rašytojas Arminas Bartulis. Trukmė - 45 min. Vyresnio amžiaus (nuo 16 m.) ar meno krypties mokiniams rekomenduojama rinktis 90 min. trukmės dirbtuves.


Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Edukacinė ekskursija „Kur gyveno stiprios moterys“ – tai patyriminio pobūdžio kelionė per Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešosios bibliotekos pastatą, kuris istorijos bėgyje priklausė skirtingiems savininkams, tam tikru laikotarpiu buvo Sofijos ir Juozapo Tiškevičių rūmai, XX amžiaus pirmoje pusėje šio pastato patalpose gyveno nemažai žymių žmonių. Šios ekskursijos metu moksleiviai sužinos, kokios ypatingos moterys gyveno šiame pastate, susipažins su šių moterų dažnai tragiškais likimais ir kokią įtaką jos turėjo Lietuvos istorijos kontekste, kiek daug žmonių įkvėpė. Beveik visos jų buvo labai veiklios, visuomeniškos, dvasiškai stiprios, turinčios tvirtą moralinį stuburą asmenybės. Tai Sofija Tiškevičienė, Šatrijos Ragana, Marcelė Kubiliūtė, Stefanija Ladigienė, Adelė Dirsytė, Irena Veisaitė ir kitos. Ekskursijos metu bus supažindinama su šių moterų pagrindiniais ir svarbiais gyvenimo įvykiais, jų nuveiktais darbais, taip pat bus pasakojama, ką jos veikė gyvendamos dabar biblioteka tapusiame pastate. Tai pasakojimas apie asmenybes, kuris papildys moksleivių gaunamas žinias, padės istoriją patirti per jausmą susipažįstant su jautriais žmonių gyvenimo įvykiais, pabūnant tose erdvėse, kur jie (jos) gyveno.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacijos "Šiurpuliai su prieskoniais" tikslas  - supažindinti mokinius su skirtingais siaubo žanro elementų turinčiais kūriniais, sutinkamais tiek literatūroje, tiek mene, tiek folklore ir virtualioje realybėje.
Uždaviniai: 1. Išmokyti atpažinti skirtingus siaubo žanro elementų turinčius kūrinius. 2. Išmokyti atskirti siaubo elementų turinčius literatūros kūrinius nuo tokių pat elementų turinčių folkloro kūrinių. 3. Asociatyvių daiktų pagalba padėti mokiniams sukurti vaidybinį siužetą, turintį siaubo žanro kūrybai būdingų elementų.
Po siaubo žanro skraiste telpa labai daug ir įvairių formų kūrybos. Mokysimės atskirti šiuos skirtingus kūrinius ir į(si)vardinti svarbiausius skirtingų siužetų (mitologinių sakmių, šiurpių, sakmiškųjų pasakojimų, literatūros kūrinių, vaizdo pasakojimų) elementus.
Užsiėmime naudojamos priemonės: multimedija, kompiuteris, garso įrašai, asociatyvus daiktai, rankdarbiams skirtos priemonės (žirklės, siūlai, skiautės, veriami karoliukai).
Metodai: pasakojimas, analizė, improvizacija, refleksija.
Susipažinę su teorija, pereisime prie praktinės dalies – įvairių žaidimų, estafečių ir galiausiai improvizuoto šiurpės ar kito žanro vaidybinio siužeto kūrimo. Pasitelkiant įvairias rankdarbiams reikalingas priemones (karoliukus, siūlus, medžiagos skiautes), edukacijos dalyviams siūlysime su(si)kurti unikalų ir originalų pakabuką – Siaubuoklę. Užsiėmimo metu netruks šiurpių istorijų, praktinių užduočių ir, žinoma, sveikos dozės siaubo...
Šia edukacija ugdomas kritinis mokinių mąstymas, keliami klausimai, kam reikalingi įvairūs siaubo žanro kūriniai, pasirodantys kine, literatūroje, folklore ir kodėl žmonės sąmoningai ieško siaubą sukeliančios ir baimės emociją žadinančios kūrybos, kokios problemos (ar jų nebuvimas) už to slypi?
Edukaciją veda etnologė, pasakojimų apie antgamtines patirtis tyrinėtoja Ingrida Stundžė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija „Šešėlių teatras“ skirta supažindinti dalyvius su šešėlių teatro menu, mokytis spektaklio režisūros ir paties šešėlių teatro kūrimo principų. Edukacija vyksta Venclauskių namuose-muziejuje. Šių namų šeimininkė Stanislava Jakševičiūtė-Venclauskienė (1874–1958) buvo pirmoji profesionali lietuvių aktorė, našlaičių globėja, kūrusi su globotiniais namų teatrą, tad per vykdomą edukaciją pasakojama apie šios žymios šiaulietės gyvenimą ir veiklą. Edukacija skatina jaunąją kartą atrasti teatro formų įvairovę, formuoja teigiamą požiūrį į kultūrą ir istoriją. Edukacijos metu dalyviai, pirmiausia, yra supažindinami su šešėlių teatro kilme ir raida, šešėlių teatro ir kitų scenos menų santykiu. Edukacija įtraukia įdomiomis patirtimis, leidžia pasijusti aktoriumi ir režisieriumi, sudaro galimybę pažinti šešėlių teatro pasaulį, išbandyti naujas ir įdomias veiklas.


Šiandien, pasauliui vis labiau globalėjant ir maišantis kultūroms bei tradicijoms,  kaip niekada svarbu išlikti LIETUVIU. Kad ir kur būtum, kad ir ką beveiktum. Ir tai svarbu suvokti jau dabar, kada mokiniams formuojasi pasaulėžiūra ir savęs suvokimas. Invazinės tradicijos, kultūros Lietuvoje- ne naujiena. Tai pastebime visur- masinėse informacijos priemonėse, medijoje, bendraudami su aplinkiniais ir svečiais iš užsienio. Išlikti Lietuviu visada buvo sunku. Ir šiandien pasigirsta teiginių "gėda pasakyti, kad esu iš Lietuvos". Todėl edukacijoas metu  sieksime maksimaliai išnaudoti laiką, kad moksleivių sąmonėje įsižiebtų pasididžiavimo tuo, kad esi lietuvis, ugnelė ir kartu surasime būdus, kaip tos ugnelės neužgesinti. Būti Lietuviu yra privilegija, juk tai- unikali tauta su unikalia kalba ir tradicijomis, garsėjanti darbštumu ir užsispyrimu, giliomis tradicijomis ir iškilia istorija. Niekada nepasiduodanti ir visada pasiekianti tikslus. Sieksime išryškinti lietuvišką identitetą, išmokyti mokinius pagrįstai didžiuotis savo kilme, kalba ir istorija, įžvelgti ateities perspektyvas, visur ir visada pabrėžti savo tautybę. Prisiminsime, kurie lietuviai garsino ir tebegarsina Lietuvos vardą pasaulyje kultūros, meno, sporto ir kitose srityse. Analizuosime mokinių turimas žinias, papildysime įgytomis edukacijoje ir apibendrinsime pagrindinius teiginius, apibrėžiančius Lietuvį, nepaliksime nuošalyje ir pilietiškumo bei patriotizmo temos.
Edukacijos eiga trumpai:
ĮVADAS. Naudojant garsinę, vaizdo medžiagą mokiniai bus supažindinami su pagrindiniais Lietuvos valstybės raidos ir vystymosi faktais iki šių dienų.
DISKUSIJA. Analizuosime  mūsų tautos išskirtinumus, pranašumus, tradicijas ir papročius, stipriąsias puses bei ateities perspektyvas.
REFLEKSIJA. Edukacijos pabaigoje apibendrinsime diskusiją, įvertinsime ir išryškinsime esminius dalykus.
Edukacija vykdoma pagal mokinių amžių (5-6 kl., 7-8 kl.), pritaikoma dalyvaujančių mokinių amžiui, turimoms žinioms ir gebėjimams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Tai interaktyvi edukacija, kurioje sužinosite apie kosmoso stebuklus, žvaigždynus ir neaprėpiamas galaktikas. Edukacijos dalyviai sužinos, kaip keitėsi žvaigždėto dangaus tyrinėjimas, kaip žvaigždės įkvėpė menininkus kurti, kaip žmonės gyveno atsižvelgdami į dangaus kūnų judėjimą, minėjo šventes, aiškinosi kosminių kūnų įtaką žmogaus likimui. Jaunieji išradėjai susikonstruos marsaeigius, su kuriasi keliaus stebėti visatos
kūnų. Dalyviai susipažins su Saulės sistemos planetomis, patirdami įvairių nuotykių ir netikėtumų! Edukacijos pabaigoje mokiniai įsivertins kaip sekėsi kosminėje kelionėje, pasitikrins ką naujo pavyko sužinoti apie kosmosą žaisdami žaidimą mitai - faktai. Mokiniai susipažins su kosmonauto profesija. Mokiniai dirbs komandomis todėl svarbus kiekvieno indėlis siekiant labiau pažinti kosmosą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Skaitmeninė kompetencija


Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Lankomus objektus turėsite rasti patys, pagal mūsų virtualaus gido Braino siunčiamas užuominas ir užduotis. Gidas visos kelionės metu Jums neleis pasiklysti, o susidūrus su rimtu iššūkiu - visada bus pasiruošęs padėti. Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis. Pasivaikščiojimo metu nueisite apie 2.5 km. ir aplankysite vietas, susijusias su LAISVE. O Laisvė gali būti įvairi - tai ir Tėvynės Laisvė, asmens Laisvė, žodžio Laisvė, Laisvė kurti, Laisvė mylėti ir t.t. Šiame maršrute žodis LAISVĖ skamba daugiau kaip 70 kartų. Įsitikinsite, kad LAISVĖ – labai plati sąvoka ir prisiminsite kaip svarbu LAISVĘ vertinti!
Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Kaune!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas yra tikras žmogus, tačiau fiziškai su jumis nedalyvauja: jis realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus. Žaidimas galimas ir anglų kalba

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Koks gyvūnas Tau mieliausias? Jei būtum gyvūnu- kurį pasirinktum? Tokiais klausimais prasideda ši edukacija. Kad mokinių kūrybiškumas augtų, nespaudžiant į rėmus, reikia padėti ir parodyti kaip. Vienas iš būdų supažindinant su rečiau naudojama dailės priemone- minkšta pastele, kuri leidžia piešti tapybiškai, išreikšti save per formas bei spalvas. Tai nuostabi technika, kuri suteiks ryškių spalvų terapiją ir džiaugsmo galutiniame rezultate pabaigus savo pasakišką,  fantastišką gyvūną.


Paslauga vykdoma naujoje Odetos galerijoje, kurioje gausu eksponatų: margučių, karpinių ir medžio bei lino raižinių. Šiame užsiėmime daugiausiai dėmesio skiriama būtent karpiniams. Pademonstruoju labai daug originalių karpinių ir lietuvių autorių, ir karpytojų iš viso pasaulio.
Karpiniai – puiki, lengvai prieinama ir daugelio mėgstama dailės technika. Tai populiari kūrybos ir laisvalaikio praleidimo forma.
	Susipažinę su tradiciniais karpiniais, mes mokysimės kurti simetrišką karpinį paveikslą. Tik išgirdus žodį „karpinys“, mums prieš akis iškyla būtent simetriškas paveikslas. Lietuviškų autorinių karpinių bene svarbiausias bruožas – taisyklinga simetrija. Simetriškų raštų kūrinys suteikia darnos ir harmonijos pojūtį. Simetriškus raštus randame išpieštus ant kraičio skrynių ir medinių langinių, sutinkame prieverpsčių, geležinių saulučių ornamentikoje ir kituose mūsų tautodailės kūriniuose.
Kuo skiriasi simetriškas karpinys nuo asimetriško? Jei norime sukurti asimetrišką karpinį, imame popieriaus lapą, jame išsipiešiame visą numatytą piešinį ir iškerpame. O simetriškam karpiniui popieriaus lapą lenkiame per pusę, tada išsipiešiame pusę norimo piešinio, kurio centras sutampa su popieriaus lenkimo linija. Kerpame per abu popieriaus sluoksnius, ir tik galiausiai atlenkę, pamatome galutinį variantą.
O kodėl planuojame kirpti būtent Gyvybės medį? Nes jis yra dažnas ne tik lietuvių tradiciniame mene, bet ir mūsų pasaulėjautoje. Gyvybės medis – tai pasaulio centras, visatos ašis, apie kurį vyksta visas žmogaus gyvenimas.
Per užsiėmimą kiekvienas mokinys išmoksta išsipiešti ir iškirpti originalų , savo sugalvotą simetrišką medį. Išmoksta taisyklingai klijuoti karpinį ant pasirinkto fono su skystais klijais. Vėliau pristato savo užbaigtą kūrinį visiems klasėje, papasakoja, ką norėjo pavaizduoti, ar pavyko savo užmanymą perteikti karpinių technika. Užsiėmimo pabaigoje suorganizuojama visų dalyvių darbų parodėlė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Edukacijos "Dvaro kepiniai" metu pristatoma lietuviškos ruginės duonos kepimo tradicija nuo grūdų sėjos iki kepalo. Vaikai kviečiami susipažinti su turtingu duonos kelio papročių ir apeigų pasauliu. Ir viskas žemaitiškai! Vaikai pakviečiami į Tradicinių amatų centrą, kuriame jau kūrenamas duonkepis pečius. Čia susėdę prie stalo jie sužino apie tradicinį etiketą, bendravimo kultūrą, vaišinimosi tradicijas ir juos formavusias etnines vertybes, diskutuoja apie jų pokyčius ir reikšmę šiuolaikiniame gyvenime. Vaikai išgirsta gausybę šiandien jau primirštų žemaitiškų žodžių, šmaikščių ir pamokančių posakių. Galiausiai gaspadinė atidengia minkytuvio drobę ir siunčia jį ratu pauostyti natūralaus raugo kvapą, paragauti “minklės” ir taip papildyti savo organizmo vitaminų atsargas. Dalyviai supažindinami su duonos tešlos užmaišymo būdais, duonos kepimo papročiais. Vaikai savo rankomis formuoja mažus duonos kepalėlius – tradicinę vaikų duonelę “varnelę” ir savo sugalvotos formos duoneles, kurias vėliau pašauna pečiun. Smagiai darbuojantis skatinamas vaikų kūrybiškumas, etnokultūrinė raiška, tradicijų perėmimas, rankų darbo vertinimas, komunikavimo įgūdžiai bei pasaulio pažinimas. Kol duona kepa, vaikai gali pakeisti aplinką ir turėti prasmingą pertrauką. Šalia Tradicinių amatų centro esančiame malūne yra įkurta etnografinė ekspozicija – joje galima apžiūrėti senuosius žemės dirbimo įrankius ir padargus, senovės žemaičių naudotus buities rakandus.


Programos tikslas – netradicine forma lavinti klausą, pritaikant įvairius muzikos garsus, diegti socialinius (išklausymo, įsiklausymo, bendravimo) įgūdžius, ugdyti dėmesį, atmintį ir susikaupimą. Programoje „Muzikinė mįslė“ laukia pažintis su muzikos instrumentais, sužinosite kaip jie vadinasi ir iš ko jie padaryti, kaip jie skamba. Visa medžiaga papildoma instrumentiniu atlikimu. Skambant girdėtoms melodijoms, spėsime jų pavadinimus. Mįslės apie muziką ir muzikos instrumentus padės vaikams suprasti visą jų įvairovę. Programa skirta gerinti vaikų bendravimo įgūdžius, skatinti emocinį vystymąsi per muziką, scenos meną, kūrybą. Paslaugas teiks profesionalūs muzikantai, pedagogai. Paslauga kokybiška, aukštos meninės ir kultūrinės vertės. Programoje atskleidžiama pučiamųjų instrumentų istorija, konstrukcija ir skambesys.


Biržų rajono savivaldybės Jurgio Bielinio viešoji biblioteka

Programos tikslas - skatinti lietuvių tautosakos pažinimą ir puoselėjimą per mitinių būtybių pristatymą, siekiant didinti kultūrinį sąmoningumą ir ugdyti kūrybiškumą. Uždaviniai: 1. Remiantis tautosakos kūriniais supažindinti su lietuvių liaudies pasakų mitinėmis būtybėmis atskleidžiant jų būdingus bruožus ir vaidmenį tautosakoje; 2. Analizuoti, kaip šios būtybės atspindi senovės lietuvių tikėjimus ir pasaulėžiūrą; 3. Edukacijoje naudoti įvairią interaktyvią veiklą, skatinančią dalyvių įsitraukimą, bendradarbiavimą ir kūrybiškumą.
Senovėje žmonės tikėjo įvairiomis mitinėmis būtybėmis. Nesuvokdami gamtos reiškinių, jos paslapčių sukūrė padavimus apie kaukus, aitvarus, milžinus, raganas, velnius, nykštukus ir kt. Užsiėmimo metu sukuriama atmosfera, kurioje dalyviai gali patirti pasakų magiją ir jų mitinių būtybių žavesį. Dalyviai įtraukiami į pasakojimo pasaulį, pasitelkiant įvairias vizualias priemones. Diskusijos metu išsiaiškins kokia buvo šių mitinių būtybių kilmė, paskirtis,  elgesys susidūrus su žmonių pasauliu. Klausydami pasakojimų, sakmių, mindami mįsles, prisimindami patarles ir priežodžius, dainuodami sutartines, žaisdami lietuvių liaudies žaidimus, ratelius, dalyviai pagilins bendrojo ugdymo programoje įgytas etnokultūros žinias. Atliekant kūrybines užduotis bus skatinamas kūrybiškumas ir saviraiška. Dalyviai turės galimybę kurti savo meninius darbus, įkvėptus lietuvių pasakų mitinių būtybių. Užduotys parenkamos atsižvelgiant į edukacijos dalyvių amžių ir gebėjimus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Ropliai. Ar gyvena Lietuvoje vėžlys? (Lietuvos zoologijos sode)

Ar kada nors svajojote iš arčiau susipažinti su paslaptingu roplių pasauliu? Kviečiame Jus į mūsų zoologijos sodą! Edukacinės programos metu susipažinsite su šaltakraujais gyvūnais – ropliais ir jų svarba, sužinosite apie jų biologiją, pasigrožėsite jais bei patirsite daug neišdildomų įspūdžių juos liesdami. Pamatysite, kokia jų raštų įvairovė, pajusite odos tekstūrą. Atlikdami baimės įveikimo užduotį, įminsime paslaptį, kas slepiasi „juodajame maiše“, išmoksite skaičiuoti vėžliui metus. Sužinosite, kaip galite prisidėti prie nykstančių roplių rūšių išsaugojimo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija „Žaislai iš popieriaus – Origami“ (Išvažiuojamoji)

Tikriausiai nė vieno vaikystė neapsiėjo be popierinių lėktuvėlių ir laivelių leidimo. Tačiau vargu, ar daugeliui šis pomėgis išsivystė į sudėtingų ir detalių figūrų iš popieriaus lankstymą. Kviečiame į edukaciją „Žaislai iš popieriaus - Origami", kurioje susipažinsite su japonišku menu, kai lankstoma žingsnis po žingsnio pagal tam tikras schemas, kai nematai visumos ir neįsivaizduoji, kas iš to išeis. Tiesiog stengiesi kuo tiksliau atlikti kiekvieną judesį, kol prieš akis netikėtai išvysti trokštamą figūrą.
Pirmoje edukacijos „Žaislai iš popieriaus - Origami" dalyje, dalyviai video filmo pagalba susipažins su origamio meistrų darbais, sužinos origamio atsiradimo istoriją, išmoks skaityti origamio shemas. Antroje dalyje, mokiniai bei mokytojai patys išbandys save tradicinio origamio lankstymo procese, atliks daug funkcijų: žaidimo, dekoravimo bei kūrybiškumo, mokysis kantrybės ir nuoseklumo. Originali išlankstyta figūrėlė galės tapti puikiu eglutės, stalo papuošalu, dovanėle tėveliams ir panašiai. Iš popieriaus išlankstytas figūrėles galima efektyviai panaudoti teatro arba klasės žaidimų veikloje.


Mažeikių Henriko Nagio viešoji biblioteka

Užsiėmimo metu suteiksime galimybę moksleiviams išbandyti inžinerinius Fishertechnik ir robotikos (Mindstorm EV3, Lego WeDo 2.0 education) konstruktorius, aptariant jų veikimo principus ir galimybes. Pristatysime sukonstruotą Mindstorm EV3 modelį – „roboto ranką“, moksleiviai galės išbandyti jo galimybes. Praktinio užsiėmimo moksleiviai konstruos robotą nuo pradžios ir jį užprogramuos, kad atliktų tam tikrus veiksmus. Bibliotekoje yra dviejų rūšių konstruktorių paketai: inžineriniai „Fischertechnik“, supažindinantys su pagrindiniais mechanikos principais bei energijos, greičio, galios sąvokomis; robotikos konstruktoriai (Mindstorm EV3, Lego WeDo 2.0 education), skatinantys moksleivius konstruojant, programuojant ir eksperimentuojant pritaikyti tiksliųjų mokslų žinias. Užsiėmimo metu vadovas, taikydamas mokymosi žaidžiant metodiką, skatins vaikus mąstyti kūrybiškai, kritiškai vertinti situacijas, skatins motyvaciją kurti, sieks, kad moksleiviai patirtų atradimo džiaugsmą, nes su Lego detalėmis viskas įmanoma. Bendradarbiavimas ir darbas komandoje konstravimo procese labai svarbu, nes pritaikomi problemų sprendimo, komunikavimo įgūdžiai ir tuo pat metu lavinami, nes atsiskleidžia įvairios emocijos ir idėjos tampa veikiančiu mechanizmu, kurį sukuria patys moksleiviai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Mėlyni saulės atspindžiai gėlių darželiuose

Nuo seniausių laikų žmonės savo gyvenamąją aplinką apsupdavo augalais. Tai ir gėlių darželiais, krūmais ar medžiais. Kiekvienas augalas sodyboje turėjo ne tik estetinę, bet ir praktinę funkciją- ar tai būtų namų apsaugos ar gydomųjų savybių panaudojimo- kiekvienas augalas pasakoja savo istoriją. Cianotipijos kūrybinių dirbtuvių metu augalų istorijas įamžinsime, panaudojant saulės skleidžiamą šviesą. Tai viena seniausių forografijos technikų, kurios veikimo principas- iš pažiūros labai paprastas, bet savo rezultatu- stebinantis, bei suteikiantis daug kūrybinės laisvės.


Virtuali ankstyvojo meninio ugdymo edukacija (I dalis)

Kas tai?
Edukacijos yra skirtos ikimokyklinio ir priešmokyklinio amžiaus vaikams bei jų pedagogams, norintiems praktiškai supažindinti vaikus su skirtinga menine raiška. Video medžiaga pritaikyta, kūrybinės veiklos organizavimui tiek stebint ją drauge su vaikais, tiek savarankiškai organizuojant menines veiklas ugdymo įstaigoje. Plačiau čia: https://bbf.lt/AxTzc

Koks turinys?
Šioje programoje rasite aprašytas bei nufilmuotas pamokas, kurių vieno mėnesio veiklų rinkinį sudaro:
•	4 skirtingų tautų pasakų vaidinimo video,
•	2 greitakalbės ir 2 ketureilių interpretavimo video,
•	4 šokių pagal lietuvių liaudies muziką video,
•	4 muzikavimo skirtingais instrumentais pagal klasikinę muziką video,
•	veiklų organizavimo aprašą.

Kaip naudotis?
Pagal šią vaizdinę ir metodinę medžiagą galima kasdien organizuoti vis skirtingas meninės raiškos veiklas, arba jas visas apjungus kartą į savaitę pravesti vieną ilgesnę pamoką, kurią sudarytų pasakos sekimas ir vaidinimas, šokio šokimas pagal liaudies muziką, muzikavimas pagal klasikinę muziką ir eilėraščio/greitakalbės interpretacija. Metodinėje medžiagoje yra pateikiamos konkrečios rekomendacijos kiekvienos veiklos organizavimui.


Edukacinė programa „Lietuviškos Kūčios ir Kalėdos" (5 - 8 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas - skatinti moksleivių domėjimąsi žiemos švenčių tradicijomis. Uždaviniai: 1. Supažindinti moksleivius su mitinio pasaulio slėpiniu, kasdieniško ir sakralaus laiko samprata. 2. Mokyti Advento darbų, sudominti Kūčių vakaro burtais ir draudimais. 3. Išryškinti vakarojimo tradicijos reikšmę bendruomenės kultūrai, skatinant moksleivius atgaivinti adventinius susiėjimus. 4. Išryškinti Kūčių vakarienės vertę šiuolaikinėje kultūroje. 5. Mokytis Advento - Kalėdų tautosakos. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas sakme. Užmezgamas pokalbis apie jaunimo užsiėmimus Advento laiku. Prisimenamas visoje Lietuvoje gyvavęs jaunimo paprotys vakaroti: susieiti vienoje troboje bendro darbo dingstimi, pasakoti visokius atsitikimus, juokus, pasakas, žaisti žaidimus. Aptariami Advento draudimai, jų prasmė, sekamos sakmės. Demonstruojamas video siužeto „Advento darbai“,  fragmentas. Vaikinai mokosi vyti virvę, merginos - plėšyti plunksnas. Pristatomos Kūčių dienos tradicijos: ritualinis apeiginis apsivalymas, namų, kiemų tvarkymasis, prausimasis. Didesnis dėmesys skiriamas Kūčių stalo paruošimui, valgių simbolikai, eglutės puošimo tradicijai, mirusių protėvių pagerbimui. Aptariami likimą lemiantys tikėjimai ir burtai, išbandomos kai kurios burtų formos: liejiniai su žvake, skaičiavimas. Demonstruojamas video siužeto fragmentas. Moksleiviai mokosi Advento-Kalėdų dainų, žaidimų, ratelių. Liejama žvakė mirkymo būdu arba su forma. Siekiamas poveikis: mokiniai išmoks keletą Advento laikotarpio darbų, burtų, suvoks draudimų prasmę, Kūčių vakarienės vertę, išmoks lieti žvakę su mirkymo būdu arba su forma, pritaikys įgytus gebėjimus projektuose. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Mob.: +37060120070.


Kai tau keturiolika, leki visu greičiu ir neri stačia galva, siautėji su draugais ir myli, lipi ant stogo ir skęsti muzikoje. Norisi bučinių ir nuotykių, tūsų ir juoko, pripažinimo ir galios, supratimo ir palaikymo. Spektaklyje „Lė-kiau-lė-kiau“ paauglių pasaulis –komplikuotas, gyvas, jautrus ir aštrus, sukurtas ir atkurtas iš paauglių forumų internete, susitinkant ir bendraujat su 13-16 metų vaikais. Meilė ir sekstingas, draugystė ir išdavystė, patyčios ir vienatvė – tai iššūkiai, su kuriais susiduria šiandienos paauglys, trokštantis būti išklausytas ir suprastas.


Teatralizuotas edukacinis koncertas „Dainos iš lagamino”

„Dainos iš lagamino“ – tai teatralizuotas ir smagus koncertas vaikams,  kuriame vaidina ir  nuotaikingas vaikiškas  daineles dainuoja  šauni   kompanija iš Šiaulių „Trys draugai“. Ilgametę patirtį scenoje turintys atlikėjai – Romas Trijonis, Vaida Trijonytė, Andrius Trijonis – iš savo stebuklingo lagamino ištrauks įvairių vaikiškų dainų, kuriomis pakvies vaikus pasileisti į nuostabų, kūrybos, naujų patirčių ir nutikimų kupiną nuotykį, pilną muzikos ir smagių prisiminimų. Mankštinsimės kartu su piratais, išgirsite daug naudingų patarimų sveikatai iš dainuojančios meškutės Lepečkutės, sužinosite, kad mus supantys buitiniai daiktai irgi turi savo kalbą, priminsime jums apie saugų elgesį gatvėje, pabandysime suburti vaikų chorą ir lėlių teatrą bei daugybę kitų smagių patyrimų!


Paslaugos tikslas – pasitelkiant teatro, literatūros ir dailės menines priemones, ugdyti vaikų kultūrinę savimonę, kūrybiškumą ir emocinį intelektą. Teatro dėžutė „Kamišibai“ kilo iš Japonijos. Išvertus iš japonų kalbos, tai reiškia „popieriaus teatras“. Teatro dėžutė yra medinė, nedidelė, statoma ant stalo, žiūrovų akių lygyje. Į dėžutę sudedamos kartoninės kortelės, kurių vienoje pusėje yra paveikslėlis, o kitoje pasakojamas tekstas, pasaka sekama traukiant korteles. „Kamišibai“ yra puiki priemonė mokyti vaikus pasakoti, skaityti balsu, piešti ir kurti pasakojimus. Mažiesiems tai dažnai yra pirmasis susitikimas su teatru, kuriame jie gali dalyvauti ir kaip žiūrovai, ir kaip pasakotojai ar net autoriai. Pasakų kūrimas lavina vaizduotę, teikia pramogą ir moko. Žaidybinėje, mokomojoje, komunikacinėje veikloje vaikai patiria džiaugsmo, pasitenkinimo, žavėjimosi, liūdesio ir kitas emocijas. Edukatorius sekdamas pasaką pateikia vaikams klausimus, susijusius su sekama pasaka. Edukacijos metu vaikai kuria savo pasakas, piešia ant specialių lapų ir, dėdami į dėžutę, seka savo sugalvotas pasakas.


Muzikinis spektaklis "Baltaragio malūnas"

Stebuklingi nutikimai, atgaivinti mitai, romantiška meilė ir nelabojo pinklės – tai klasikinė Kazio Borutos „Baltaragio malūno“ istorija, pasmerkta neblėstančiam populiarumui. Lietuvių literatūros kūrinys, kuriame jungdamas romano formą ir turtingą tautosakos palikimą, rašytojas sukūrė tikrą lietuvišką epą, atgimsta Alytaus teatro scenoje muzikiniu formatu.

Muzikinis spektaklis „Baltaragio malūnas“ – amžinoji kova tarp gėrio ir blogio, apie žmogaus ir velnio grumtynes dėl savo sielos ir laimingo gyvenimo, persipinanti su romantiška Girdvainio ir Jurgos meilės istorija. Antgamtiški reiškiniai, burtai, blogio jėgos nugali trapią žmogaus prigimtį.

Šiame spektaklyje, kaip ir tautosakoje, ypatingas dėmesys skiriamas velnio personažui, – regis, visas gyvenimas sukasi aplink jį. O ar kas nors pagalvojo, kodėl Pinčiukas taip elgiasi? Kokie jo elgesio motyvai? Pinčiuko personažas spektaklyje traktuojamas ne kaip priešiška ir destruktyvi jėga, ne kaip blogio įsikūnijimas, o kaip jaunas žmogus, kuris dėl savo kitoniškumo, vienišumo ar charakterio savybių yra nužmoginamas, demonizuojamas, patraukiamas į visuomenės paribį.

Tai žmogaus drama, kova su nelabuoju, kuri pirmiausia simbolizuoja sizifišką kovą su likimu. Juk žmogaus gyvenimą dažnai valdo nepažįstamos, svetimos, net priešiškos jėgos, kurių įveikti mirtingieji negali. Visgi net ir pralaimėdami galime išsaugoti savo žmogiškąjį orumą ir išdidžiai pasitikti likimo siunčiamus išbandymus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Susipažinkite su lėlių istorija, lėlių teatro istorija, lėlių tipais. Susikurkime valdomą lėlę iš gamtinių medžiagų Išmokime valdyti savo pasigamintą Miško lėlę.


Paslauga vyksta Odetos galerijoje, kur mokiniai turi galimybę pamatyti meistrės kūrybines dirbtuves ir datbo procesą. Taip pat jiems pademonstruojama labai daug originalių lino raižinių.
Užsiėmimų metu mokiniai įgyja žinias ir naują patirtį, kuri yra neabejotinai naudinga mokinio sociokultūrinio konteksto pažinimui ar jo praplėtimui. Kartu yra lavinamas moksleivių kūrybiškumas, skatinami nauji idėjų generavimo metodai bei saviraiškos būdai. Svarbiausia užsiėmimų dalis yra praktinė galimybė sukurti po autorinį grafikos kūrinį, įsitraukti į meno kūrimo procesą.
Pirmiausiai, supažindinama su įrankiais ir medžiagomis. Raižymui naudosime kaltelius ir nedidelius linoleumo gabalėlius. Ant linoleum su pieštuku arba tušinuku išsipiešiame savo paveikslėlį. Tada su kalteliu jį išraižome. Nepamirštame, kad piešinys turi būti nupieštas atvirkščiai, ypač tai svarbu prisiminti, jei norime raižyti raides ir skaičius. Išraižytą linoleumą specialiu voleliu padengiame linoraižiniams skirtais dažais ir senoviniu primityviu būdu – su šaukštu – atspaudžiame ant popieriaus. Nuo vienos klišės galime padaryti ne vieną atspaudą. Išmokstame teisingai pasirašyti savo grafikos kūrinį.
Linoraižinys – labai įdomi ir įtraukianti kūrybos technika. Ji nei vieno nepalieka abejingo. Per vieną užsiėmimą įmanoma sukurti linoraižinį nuo pradžios iki atspaudo.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Aukštaitiškoje gryčioje pasitikusi šeimininkė supažindina su sodybos pastatais ir pagrindine jų paskirtimi, plačiau pasakoja apie gyvenamąjį namą, kuriame ir susirinko moksleiviai.
Užsiėmimas vyksta prie jau iškūrentos krosnies ir užminkytos duonos. Mokiniai supažindinami su duonos kepimo, jos vartojimo tradicijomis šeimos švenčių metu, aptariamos kadaise praktikuotos apeigos, palyginama su šiandienine situacija. Trumpai aptariami žemės ūkio darbai (sėja, pjovimas, kūlimas ir malimas), juos lydėjusios tradicijos. Pasakojama apie krosnį ir įrankius. Apžiūrima krosnis, aptariamos jos dalys. Rodomas žarsteklis ir žarijos. Pasakojama apie duonos kepimo papročius, pasiruošimą, sudėtines dalis. Variantus, kaip ruošiamas raugas.
Rodomas duonkubilis su jau iškilusiu raugu – pasakojama apie duonos ruošimo ypatybes – minkymą. Paminimi draudimai.
Moksleiviai stebi kaip tikrinamas krosnies karštis – beriami miltai ant pado. Iš pečiaus iškasamos žarijos, mato kaip su pušine iššluojamas krosnies padas.
Atnešama ližė, dedami ant jos ajerai ir formuojamas pirmas duonos kepalas. Aptariama pirmo kepalo reikšmė ir simbolika, duonos šventumo tema. Moksleiviai mato kaip pašaunamas kepaliukas.
Moksleiviai savo rankomis, prižiūrimi edukatorės, formuoja mažus kepaliukus. Gali pauostyt ir paragaut nekeptos duonos. Skatinami užduoti klausimus, tai viena svarbiausių edukacinio užsiėmimo dalių. Pagrandukai dedami į skardas. Duona kepa apie 45-50 min.
Programos dalyviai turi pertrauką.
Edukatorė primena senolių posakius, patarles, minkles. Užduodamos mįslės apie duoną. Primenama apie papročius, pagarbą duonai, jos šventumą. Pasakojama kaip tikrinti ar iškepusi duona, kad ją reikia sudrėkinti ir uždengti. Traukiamos skardos su pagrandukais. Drėkinama ir uždengiama. Prieš išdalindama kepaliukus, kartu prisimenam duonos kepimo procesą, trumpai pasidalinama įgytomis žiniomis, patyrimais ir įspūdžiais. Duonyčių - pagrandukų dalijimasis.


Edukacija "AI kuriamas menas: galimybės ir grėsmės" atveria moksleiviams galimybę tyrinėti dirbtinio intelekto (AI) panaudojimą meno kūryboje, atskleidžiant šios technologijos teikiamas inovacijas ir keliamas etines dilemas. Šios paskaitos ir dirbtuvės skirtos padėti jaunuoliams suvokti AI įtaką tradiciniam menui ir naujoms meninėms formoms, skatinant juos kritiškai mąstyti apie technologijų poveikį kultūrinei tapatybei. Moksleiviai išmoks, kaip AI kuriami ar keičiami meniniai kūriniai gali paveikti visuomenės vertybes ir estetinius standartus.
Ši edukacija yra puiki galimybė moksleiviams iš arčiau pažinti šiuolaikines technologijas, stiprinant jų menines kompetencijas ir gebėjimą kritiškai vertinti technologijų poveikį visuomenės kultūrinei raidai.

Vilniaus m. sav.; Kauno m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Galiu kitaip: kalbantys filmai, garsinės ir liečiamos knygos (išvažiuojamoji)

Kas yra taktiliniai paveikslai ir liečiamos knygos? Kodėl skaitymo sunkumus patiriančiam draugui reikia garsinių knygų? Kaip jis jaučiasi, kai tenka skaityti prieš klasę? Kaip disleksiją turintis vaikas mato raides ir tekstą? Kaip atrodo kino filmai neregio akimis ir kaip garsinis vaizdavimas gali atverti visai kitokią kino patirtį?

Visa tai ir daugiau sužinosi pasirinkęs edukaciją „Galiu kitaip: kalbantys filmai, garsinės ir liečiamos knygos“. Prisiliesime prie savo jausmų, kurie kyla susidūrus su negalia, ir mokysimės kurti atsakingai. Tvariai. Aiškiai perteikdami norimą žinutę, emociją bei vaizdą, kad mūsų sukurtas produktas būtų prieinamas kuo platesnei visuomenės grupei. Mokysimės kurti ateitį, kuri palanki visiems.

Šią edukaciją tau praves Lietuvos audiosensorinės bibliotekos (LAB), kuri rūpinasi visais, negalinčiais skaityti įprastai, komanda. LAB – lyderė Lietuvoje, kai kalbama apie įtrauktį ir informacijos prieinamumą.


Joniškio rajono savivaldybės Jono Avyžiaus viešoji biblioteka

Dar prieš keletą metų nuotraukas laikydavome nuotraukų albumuose, įrašydami į kompaktinius arba DVD diskus, o dabar jas kaupiame skaitmeniniuose įrenginiuose ir interneto saugyklose. Ne visos nuotraukos ir paveikslėliai būna tinkami tam tikrose situacijose, kai kada reikia nuotraukas apkirpti, sumažinti, pasukti, pašalinti nuotraukų defektus. Kartais norime parengti šiek tiek įdomesnes nuotraukas ir pritaikyti spalvinių efektų, padaryti nespalvotas nuotraukas ir t.t. Be to, jei norima nuotraukas kam nors demonstruoti, galima sukurti nuotraukų demonstravimo rinkinį, pritaikyti animacijų, įterpti garso takelį ir pan. Edukacinių užsiėmimų metu bus galima sužinoti apie: fotografavimo įrenginius, fotografijos istoriją ir rūšis, kadro kompoziciją, kokios priemonės reikalingos nuotraukų ir paveikslėlių redagavimui. Bus galima išmokti: atlikti pagrindinius nuotraukų redagavimo veiksmus, sukurti koliažą naudojant šablonus, įkelti nuotraukas į internetinę saugyklą laikymui, redagavimui ir bendrinimui. Užsiėmimai skiriami 8-12 klasių moksleiviams.


Kalbėsime apie angelus ir arkangelus, serafimus ir cherubinus...
Kiekviena klasė nusilipdys savo prakartėlę, kuri yra neatsiejama šv. Kalėdų dalis. Jėzaus gimimo scena: ėdžiose gulintis Kūdikėlis, jį švelniai globojantys Švč. Mergelė Marija, šv. Juozapas,  trys karaliai, piemenys, angelai, skelbiantys džiugią žinią: „Gimė pasaulio Atpirkėjas!“


Vaikų joga skambant M. K. Čiurlionio muzikai

Programos tikslas - ugdyti vaikų savikontrolę, kūno lankstumą ir meninę raišką judesio metu skambant klasikinei muzikai. Lavinti kritinio mąstymo, kūrybiškumo, problemų sprendimo, bendradarbiavimo bei pažintinius gebėjimus. Programos uždaviniai:
-gebėti suprasti, kaip kvėpavimas veikia mintis ir veiksmą - kūno judesį;
-gebėti ieškoti problemų sprendimo variantų, kurie padėti įveikti kilusius iššūkius;
-gebėti bendrauti ir bendradarbiauti su kitais vaikais kūrybinių veiklų metu.

Šios edukacijos metu prisitaikoma prie vaikų amžiaus ir ypatumų (pavyzdžiui, individualių mokinių poreikių), skatinama ne tik judėti, bet ir generuoti idėjas, kritiškai mąstyti ir kelti klausimus, įžvelgti sąsajas tarp klasikinės muzikos garsų ir savo judesių, išreikšti kilusias kūrybines idėjas, lavinti vaizduotę ir kūrybiškumą laisvo judesio-žaidimo metu, dėmesio koncentraciją, papildant bendrąsias ir specialiąsias žinias.
Išbandomos pozos: "Lengvumas", "Jūros bangavimas", "Paukštis", "Ramybė" ir kiti.


Šio edukacinio užsiėmimo metu mokiniams bus pristatoma prieškarinės Lietuvos aviacijos istorija ir pilotų, kilusių iš Zanavykijos, brolio ir sesers Antaninos ir Jono Liorentų biografiniai faktai.
Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai sužinos, kokie tarpukario Lietuvos aviacijos pasiekimai stebino aplinkines Europos valstybes. Bus pristatoma  Antano Gustainio sukonstruoto lėktuvo ANBO, istorija, mokiniai sužinos ką reiškia nekronimas „ANBO“. Taip pat sužinos apie „AMBO IV“ lėktuvų eskadrilės skrydį aplink Europą per rekordinį laiką, ir diskutuos apie jo reikšmę Lietuvos aviacijos istorijoje. Išsiaiškins šio eskadrilės skrydžio metu aplankytus Europos miestus. O kam šio skrydžio metu eskadrilės pilotas, leitenantas Jonas Liorentas, iš kiekvienos aplankytos valstybės sostinės rašė laiškus?. Išsprendę kryžiažodį sužinos, kokį apdovanojimą yra pelnęs J. Liorentas ir už kokius nuopelnus yra teikiamas šis apdovanojimas. Užsiėmimo metu atlikdami linksmas užduotėles mokiniai susipažins su Jono Liorento sesers Antaninos Liorentaitės, pirmosios Lietuvoje civilinės aviacijos lakūnės moters ir pirmosios moteris iššokusi iš lėktuvo su parašiutu, biografiniais faktais. Susipažinę su šių garsių pilotų biografijomis mokiniai diskutuos apie Antrojo pasaulinio karo pasekmes Lietuvai ir Lietuvos Aviacijos istorijai. Vertins kaip kitaip galėjo susiklostyti šių pilotų likimai. Užsiėmimo praktinėje dalyje mokiniai konstruos popierinį „ANBO“ lėktuvėlio modeliuką, susipažins su pagrindinėmis lėktuvo dalimis, ir gebės jas įvardin

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Šiaulių miesto kultūros centras "Laiptų galerija"

Nuolat kintančiame, technologijų bei socialinių tinklų pasaulyje ŠMKC „Laiptų galerija“ kviečia prisiminti bei pažinti senąsias tradicijas. Edukacijoje „Iš kur atsiranda spalvos?“ jaunieji jos dalyviai ne tik skatinami prisiminti senuosius, tradicinius bendravimo būdus – atvirlaiškius – bet ir iliustruoti juos pasitelkiant priemones iš gamtos – gyvas gėles ir augalus.

Edukaciją sudaro 3 dalys:
	1. Edukatoriaus pateiktų meno kūrinių analizė
	2. Dažų atsiradimo ir gamybos technologijos bei atvirlaiškių istorija
	3. Praktinė dalis

Pirmojoje dalyje vaikai supažindinami su edukatoriaus atsivežtais ir pristatomais meno kūriniais. Didžiausias dėmesys sutelkiamas į paveikslų spalvas, tekstūrą, faktūrą ir dažus. Kviečiama pamąstyti, kokius jausmus sukelia vienos ar kitos spalvos, kokias reikšmes jos suteikia meno kūriniui.

Teorinėje dalyje keliaujama dailės ir dažų istorijos labirintais nuo Akmens amžiaus iki šių dienų. Jaunieji menininkai sužino, kuo piešdavo pirmykščiai žmonės, kaip atsiranda spalvos ir kaip jas galima išgauti pačiais netikėčiausiais būdais. Tuo pat metu edukatorius atskleidžia, kokią reikšmę anksčiau turėjo dabar jau daugelio užmirštas atvirlaiškis. Kodėl jis „atviras“? Kokią žinutę skleidžia? Kodėl būtina išsaugoti senąsias atvirlaiškio rašymo tradicijas?

Praktinė dalis skirta atvirlaiškio gamybai. Edukacijos dalyviai savomis rankomis gamina atvirlaiškius, juos dekoruoja piešdami augalais, įvairiausiomis gėlėmis, turinčiomis intensyvų pigmentą – kuria savitą meno kūrinį. Padabinus atvirlaiškį paveikslėliu, vėliau jame rašomas laiškas pasirinktam adresatui. Galiausiai atvirlaiškis užtvirtinamas pašto ženklu ir iškeliauja vykdyti savo „užduoties“.

Edukacijos metu vaikai skatinami atvirlaiškius ir kolekcionuoti, dovanoti, tarpusavyje keistis šiais mažos formos meno kūriniais. Ateityje žadama surengti vaikų pagamintų atvirlaiškių parodą, tokiu būdu skatinant jaunuolius kurti, piešti, tapyti bei, žinoma, rašyti!


Spektaklis "Robinzono Kruzo dienoraštis" yra neįprasta ir įkvepianti kelionė į savęs paieškas ir išgyvenimo esmę. Tai ne tik pasakojimas apie vieno žmogaus nuotykius laukinėje gamtoje, bet ir giluminė refleksija apie tai, ką reiškia būti žmogumi. Spektaklio siužetas pritraukia ne tik dėl intriguojančios istorijos, bet ir dėl klausimų, kuriuos jis kelia apie mūsų gyvenimo prasmę ir vertybes. Ar mūsų tikrosios vertybės yra materialios ar dvasinės?  "Robinzono Kruzo dienoraštis" skatina žiūrovus suabejoti savo prioritetais, atrasti vidinę stiprybę ir ieškoti naujos prasmės savo gyvenimui. Tai ne tik spektaklis - tai gyvenimo kelionė, kuri paskatins mąstyti ir įkvėps rasti naują kelią savo asmeninėje dvasinėje jūroje.

Spektaklyje vaidina Klaipėdos dramos teatro aktoriai:
Linas Lukošius ir Karolis Maiskis.
Lėlės ir spalvoti šešėliai:
Mantė Baravykaitė.
Gyvai groja:
Mindaugas Timinskas - Bėgantis Jautis (Vinetu kaimas).

Organizatorius:
VšĮ teatro studija Lulu

Spektaklio nuotraukos:
https://photos.app.goo.gl/ZTDEM2mdAMv5mPSF6

Daugiau info:
https://www.facebook.com/teatroirpramogustudijaLULU


Muzikinis spektaklis "Lizdeikos repo legendos"

"Lizdeikos repo legendos"- muzikinis spektaklis, skirtas 8-13 metų vaikams. Jame pasakojama istorija apie tris jaunus žmones, sugalvojusius įkurti šiuolaikinę muzikinę grupę ir repo ar kitų stilių pagalba papaskoti, padainuoti lietuvių legendas. Deja, toli gražu ne iš karto jiems pavyksta darniai sutarti. Tačiau jų sekamos legendos tampa savotiškomis pamokomis ar medžiaga pamąstymams apie svarbiausius dalykus: kas yra draugystė, bendruomeniškumas, kodėl atsiranda pavydas ir ką reiškia kurti savo legendą.
Spektaklio kūrybinė grupė:
Režisierė- Agnė Sunklodaitė
Kompozitorius- Deividas Gnedinas
Scenografė- Ramunė Skrebūnaitė
Aktoriai: Urtė Smulskytė- Auksoraitienė, Eglė Ancevičiūtė, Lukas Auksoraitis, Artur Svorobovič

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Edukacinio užsiėmimo dalyviai pagilins supratimą apie atsiskaitymo priemonių raidą Lietuvoje ir pasaulyje, supras pinigų evoliucijos etapus ir tendencijas,  susipažins su įvairiais numizmatikos pavyzdžiais. Užsiėmimas vyksta maksimaliai interaktyviai, dalyviai turi galimybę pateikti savo turimas žinias, dalyvauja viktorinoje, reflektuoti savo patirtis.


Ekskursijos po Maironio butą metu specialiai parengtame sąsiuvinyje, kurį gauna kiekvienas edukacinės programos dalyvis, mokiniai atlieka žaismingai, patraukliai pateiktas užduotis, skatinančias atidžiau pažvelgti į eksponatus ir susipažinti su poetu bei jo namais. Pradinių klasių moksleiviai Maironio namuose dažniausiai lankosi pirmą kartą, todėl šios edukacinės programos metu jie, visų pirma, supažindinami su muziejumi: kokia tai įstaiga, ką joje galima pamatyti, ką joje (ne)dera daryti. Po trumpo įvado mokiniai supažindinami su Maironio asmenybe, įdomiausiomis gyvenimo detalėmis, jo namais. Pradinių klasių moksleiviams suprantama kalba aiškinama, kokios buvo kunigo pareigos, kokius eilėraščius Maironis rašydavo, kam naudoti jo namuose esantys baldai, išmokstama naujų šios temos žodžių (pvz., „stalas-pultas“, „sutana“, „prelatas“, „seminarija“). Lankydami visus aštuonis poeto buto kambarius mokiniai pildo užduočių sąsiuvinius, kuriuose įtvirtina naujai išgirstas žinias.


Drama gerai savijautai: moksleivių tarpasmeninius santykius stiprinantis praktinis užsiėmimas

Edukacijos metu atliksime kontaktinę praktiką ir patyrinėsime vaidmenų žaidimą su dramos terapijos elementais gerai savijautai. Vykdydami žaismingą ir interaktyvią praktinę veiklą, mokysimės būti aktyvesni, spontaniški, atsparesni gyvenimo iššūkiams ir neabejingi supančiai aplinkai. Kursime glaudesnius tarpusavio ryšius ir giliau pažinsime save ir kitus.

Raminta Paukštytė – aktorė, teatro mokytoja, dėstytoja, emocinės sveikatos turinio kūrėja. Ji taip pat veda kūrybiškumo dirbtuves ir interaktyvius savižudybių prevencijos ir intervencijos mokymus jaunimui.

Edukacijos vieta - Vilniaus miesto ir Vilniaus rajono mokymo įstaigose.


Renesanso žmonės ir fantastinė architektūra (1-6 kl.)

Kas yra Renesanso žmogus? Šiais laikais taip vadinamas mokslininkas universalas, na, toks, koks buvo Leonardas da Vinčis. Ar tokie buvo visi, gyvenę XVI a. – Renesanso epochoje? Atsakymų pas da Vinčį keliauti neverta: Vilniuje taip pat gyveno žmonės, kuriems vienodai rūpėjo menas ir politika, tradicijos ir ateitis, religija ir humanizmas. Kultūrinės edukacijos metu LDK kancleris Leonas Sapiega, karalienė Bona Sforca, kilmingos vienuolės bernardinės, architektas ir kiti Lietuvos istorijos veikėjai atgyja per edukatorės – Visažinės istorikės – pasakojimus. Per konkrečių žmonių gyvenimų pasakojimus moksleiviai lengviau supranta juos supančią aplinką ir pastatų reikšmes, o įkvėpti istorijų ir patys tampa mokslininkais universalais: braižo perspektyvą, kuria bažnyčios fasadus, aiškinasi simbolines pastatų puošybos reikšmes


Dažnas moksleivis, paklaustas, kokius žino lietuvių liaudies muzikos instrumentus, dažniausiai pamini kankles arba atneštinius muzikos instrumentus – bandoniją, smuiką, cimbolus. Šio edukacinio užsiėmimo metu pristatoma autentiškų lietuvių liaudies muzikos instrumentų įvairovė: styginiai (kanklės, pūslinė), pučiamieji (skudučiai, ragai (triūbos, trimitai), daudytės, ožio ragai, lamzdeliai, birbynės, švilpos, molinukai), mušamieji (dzingulis, įvairūs būgneliai, skrabalai). Paaiškinama instrumentų paskirtis, repertuaras, techninės galimybės, kaip jie buvo dirbinami, derinami.

Instrumentai pristatomi tradicijų ir papročių kontekste: retas žino, kad, pavyzdžiui, laidotuvių metu būdavo kankliuojama, skudučiai, lamzdeliai buvo piemenukų, o ragas – kerdžiaus instrumentai. Kai kurie instrumentai pristatomi natūroje, kiti – vaizdo įrašais, skaidrėmis ar nuotraukomis. Klausoma šiais instrumentais atliekamų kūrinių, kuriuos išgirsti šiandien kasdieninėje aplinkoje ne taip dažnai pavyksta.


Trakų Pusiasalio pilies, XIV a pilies bokšte įrengtose keramikos dirbtuvėse užsiėmimo dalyviai pamatys XIV- XVII a Trakų miesto istorinės keramikos kopijas: keptuvę, koklius, švilpuką, puodynę, puodelį, sužinos keramikos istoriją ir jos įvairovę. Dalyviai kurs, lipdys iš molio, dekoruos, bus pamokinti dekoruoti dirbinį dažant spalvotais angobais.. Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas dalyvis bus išbandęs molio plastiką ir sukūręs darbelį.


Šis edukacinis užsiėmimas stiprina ryšį su kitais, grupės sutelktumą, geranoriškus santykius, atjautą, skatina saviraišką, emocinės būsenos, išgyvenimų, asmeninių problemų tyrinėjimą, Taip pat padeda dirbant su baimėmis, košmarais, socialiniais įgūdžiais, konfliktais darželiuose, mokyklose. Užsiėmimo metu bus lavinama vaikų vaizduotė, fantazija bei meniniai sugebėjimai, padės orientuotis daiktų pasaulyje (modeliuojant juos kita medžiaga), skatins motorikos vystymąsi, gebėjimą dirbti savarankiškai. Darbas su moliu siejasi su pirmykščiais vidiniais procesais. Jam neprilygsta jokia kita medžiaga, su moliu lengva susitapatinti, jis suteikia tiek taktilinį, tiek kinestetinį potyrį. Kūrimo procesas - minkyti, lipdyti, gadinti ir vėl iš naujo kurti suteikia daug gražių ir džiaugsmingų akimirkų, moko paleisti įtampą bei neigiamas emocijas. Ši kūrybos sritis išlaisvina fantaziją ir vaizduotę, lavina erdvinį pojūtį. Lipdymas itin svarbus smulkiosios motorikos lavinimui, kuris glaudžiai susijęs su kalbos raida. Kūrybinio proceso metu vaikai susipažįsta su modelino, plastilino ir molio plastinėmis savybėmis, mokosi išploti, kočioti, pjauti, rašyti, braižyti jame ir lipdyti fantastinius gyvūnus. Iš beformės molio masės užgimsta realus gaminys, prie kurio mes prisiliečiame ne tik rankomis, bet ir visa savo jausmų ir nuotaikų palete. Numatomas rezultatas - fantastinių gyvūnų, kuriuos kiekvienas pagal tam tikras instrukcijas ir technikas atliks individualiai bei vėliau grupėse, aptarimas leis kiekvienam išlikti savimi, nepatirti nejaukumo, gėdos, nuoskaudos dėl lyginimo su kitais grupės dalyviais, kuriems sekasi geriau. Užsiėmimo pabaigoje vaikai jausis išsivadavę iš juos kamavusių problemų, išsilaisvins nuo baimių, jausis išsikalbėję, jei iki šiol tai buvo sunku padaryti, galės daug ramiau žvelgti į juos supantį pasaulį ir eiti toliau.


Dailės pamoka kitaip. Ar meninės raiškos priemonės gali leisti pažvelgti į savo vidų? Kokie jausmai mane užplūsta? Kas aš esu? Kuo gyvenu? Dailės terapijos metodais grįsta edukacija suteiks galimybę jausmus, neretai sudėtingus jauno žmogaus išgyvenimus, išreikšti per kūrybiškumą, savęs ir kitų pažinimą, dėmesingumo ugdymą, judesį, bendravimą, patirties refleksiją. Kartu sukurta saugi erdvė, aiškūs, bet kartu ir lankstūs veikimo ir bendravimo susitarimai, gausus išraiškos priemonių pasirinkimas kviečia kūrybiškam susitikimui su savimi ir kitais. Dėmesį patraukiančios gyvenimiškos temos padės paliesti svarbius kasdienybės aspektus – „Chaosas ir tvarka“ apie nerimą, „Pykčio lėlė“ apie pykčio valdymą, koliažas „Mano gerosios ir blogosios savybės“ apie savęs priėmimą, žurnalo kūrimas apie santykį su savimi ir dar daug kitų. Kviečiame kartu atrasti kelią į savitumą, gilesnį savęs ir kitų pažinimą bei priėmimą.


Šokio spektaklis (ne)paaugliams „me two / Savoj krūvoj“

VšĮ Urbanistinio Šokio Teatras "Low Air"

Spektaklis „Me two / Savoj Krūvoj“ gimė iš Low Air mokyklos mokinių ir trupės choreografų noro sukurti spektaklį ir kalbėti apie jų (paauglių) pasaulį – ne suaugusiojo, o paauglių kalba. Kūrybiniame procese tarp paauglių ir šokio teatro profesionalų išryškėjo intymios ir dažnu atveju „nepatogios” istorijos, skirtingi požiūriai į jas, keliantys klausimus, o kur yra ribos tarp dviejų kartų pasaulių, kodėl jautrūs pasakojimai dažnai lieka nutylėti ar neišgirsti. Ir kodėl, dažnu atveju pradėjus pasakoti istoriją ir išgirdus tylų „man irgi taip buvo“, mes retai norime vienas kitą palaikyti. Ir dėl karantininių metų, ir dėl specifikos šis šokio spektaklis ir kartu visas projektas išgyveno spektaklio kūrimo procesui neįprastas stadijas. Tiek nuotolinės dirbtuvės, neįprasti šokėjams namų darbai, analizės, tiek nuolat nukeliamos premjeros formos ir datos. Visa tai šį spektaklį šlifavo, brandino ir augino iki šios dienos. „Me two“ iškeliauja į pasaulį ir pradeda savarankišką savo gyvavimo etapą. Pradeda atsiverdamas pokalbiams, paskutiniams „pratimams“ ir dar girdimiems ar matomiems viso proceso fragmentams. Šis etapas yra svarbus jauniems kūrėjams tiek kaip vieno proceso pabaigos ir kito pradžios taškas, tiek ir kaip susidūrimas su artimiausiais žiūrovais, pašnekovais ir kitais paaugliais. Tarytum riboje, kur peržengi iš „paauglystės“ į „suaugusiųjų“ pasaulį, iš auginamojo į savarankiškumo statusą, iš nuoskaudos ir vienatvės į bendrumo ir palaikymo būseną. Tu irgi… esi to viduje. Projektas, prasidėjęs nuo jaunų šokančių paauglių noro sukurti kūrinį, choreografės Airidos Gudaitės ir kūrybinės komandos dėka virsta į apčiuopiamą kūną, o gal jausmą. Noras papasakoti retai ištransliuojamą savo pasaulį virsta kvietimu pabūti paauglio galvoje, o gal jo kambaryje. Tarytum jį išgirsti ar pasikalbėti. Ši erdvė atvira visiems tyrinėti, kalbėti ir kalbėtis. Tiek prieš spektaklį, tiek spektaklio metu. Tiek su kitu, tiek su savimi. Ir nebijoti, o kartais išdrįsti ištarti „aš irgi“.


Teatralizuotas edukacinis koncertas- žaidimas KAI UŽAUGSIU, BŪSIU...

„Kai užaugsiu, būsiu…“- tai šmaikštus ir žaismingas teatralizuotas koncertas apie tai, kaip svarbu tinkamai išsirinkti profesiją. Mažieji žiūrovai ne tik „susitinka“ su labai skirtingų profesijų atstovais, bet ir patys turi galimybę pabūti ir aktoriais, ir statybininkais, ir mokslininkais, ir gaisrininkais... Kiekviena profesija turi savo žaidimą (lydimą muzikos), kuris atspindi tos profesijos ypatumus, kylančias užduotis ir pasitaikančius sunkumus. Dalyvaudami spektaklyje – žaidime vaikai tarsi „pasimatuoja“ siūlomas profesijas ir sužino svarbią tiesą: visi darbai yra geri ir garbingi, tik svarbu išsirinkti sau tinkamą ir mielą.


Radviliškio rajono savivaldybės etninės kultūros ir amatų centras

Dalyviai supažindinami su natūralaus bičių vašku ir jo panaudojimo būdais. Žvakės nuo seniausių laikų buvo laikomos apsaugos ir dvasingumo simboliu. Jomis mūsų senoliai pasišviesdavo dirbdami įvairius namų ruošos darbus, tikėjo, jog jos apsaugo nuo negandų, blogųjų dvasių, sugeria neigiamą energiją, turi gydomųjų galių. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai sužino žvakės atsiradimo istoriją, su žvakėmis susijusius papročius, žvakių liejimo technologijas ir būdus. Vienas iš žvakių liejimo būdų, kai karštas vaškas yra pilamas ant knato, dalyviai išbando patys. Praktinio užsiėmimo metu mokiniai žvakelę susisuka iš natūralaus bičių vaško plokštelės. Taip pat išbando šiuolaikines žvakių gamybos technologijas (karštą vašką pila į silikonines formeles). Uždaviniai – supažindinti: su bičių gyvenimu; su bičių teikiama nauda ir jų produktais; su aviliu, koriu, į kurį bitės „pila“ savo surinktą medų, duonelę; su bitininko inventoriumi (dūmine, kaltuvu, medsukiu ir t. t.); su seniausiu bitininkystės amatu– žvakių liejimu. Leisti patirti kūrybiškumo džiaugsmą. Ugdomos bendrosios kompetencijos – pažinimo ir asmeninė. Edukacija – tai veikla, kuri teikia relaksuojantį poveikį, nektaro ir pikio kvapas žmogų ramina, jis užmiršta nerimą, jaudulį ir tik jaučia didelį malonumo jausmą uosdamas svaiginančiai kvepiančius medaus korius, vašką. O nuo senų laikų žinomas bitininkystės amatas – žvakių liejimas. Su vaško žvake eidavo tuoktis, vaško žvakelės liepsna palydėdavo Amžinybėn. Nors žvakė senovėje buvo nepakeičiamas šviesos šaltinis, šiuo amatu vertėsi nedaugelis. Ir tai greičiau buvo ne verslas, bet pomėgis. Žvakių liejikų buvo mažai, tačiau žvakės visada turėjo paklausą ir vertę. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai įgis žinių apie paslaptingą bičių gyvenimą, sužinos, kad žvakėms lieti naudojamas bičių vaškas. Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Sapiegų rūmai. Nuotykis Šiaurinėje galerijoje (5-8 kl.)

Kviečiame moksleivius patirti nuotykį Sapiegų rūmų pirmąjame aukšte veikiančiose laikinosiose parodose! 2025 m. čia veiks trys laikinosios parodos, kuriose mokiniai galės susipažinti su menininkių Evos Koťátkovos, Edith Karlson ir Lin May Saeed kūryba. Dirbtuvių metu tyrinėsime žmogaus ir gyvūno santykį ar žmogaus ir „kito“ santykį. Leisime akims skaityti meno kūrinius, gilinsimės į jų medžiagiškumą, siesime kūrinius su jų ekspozicijos kontekstu - XVII a. statytais Sapiegų rūmais. Priklausomai nuo tuo metu veikiančios parodos, dirbtuvių metu piešime, lipdysime, judėsime ar net šoksime.

Šios edukacijos metu moksleiviai lankysis tik pirmąjame rūmų aukšte. Sapiegų rūmų šiaurinėje pirmo aukšto galerijoje veikiančios parodos tikslingai įtraukia edukacines veiklas, veiklos keičiasi kas maždaug keturis mėnesius, parodai keičiantis. Komentare nurodome, kokia paroda šiuo metu veikia rūmuose ir nuoroda į išsamesnį tuo metu vykdomos edukacijos aprašymą.


Kaip asiliukas draugą surado (Nuotolinė paslauga)

Prano Domšaičio galerijos edukacinis užsiėmimas „Kaip asiliukas draugą surado“ iš ciklo „Pasakos muziejuje. Kas muziejuje gyvena?“ kviečia pradinių klasių mokinius keliauti su nenuorama asiliuku iš jaukios sodybos Kuršių marių pakrantėje iki tolimosios Pietų Afrikos, pasižvalgyti nuo Gerosios Vilties kyšulio viršūnės ir įsitikinti, kad draugystė ir draugų pagalba – svarbiausia. Kartu pasekę pasaką ir sulaukę laimingos pabaigos, ieškosime pasakoje pamatytų paveikslų dailininko P. Domšaičio nuolatinėje kūrybos ekspozicijoje, aptarsime juos ir patys kursime savo vaizdines istorijas apie draugystę. O buvo taip...


Ar tikrai užtenka apie dailės kūrinį pasakyti „gražu / negražu"? O kas jame patinka ir kas nepatinka? Ar kūrinius gali tyrinėti tik dailėtyrininkai, gal ir mes galime drąsiai juos vertinti, mokydamiesi apginti savo teiginius? Ar paveikslų apibūdinimai turi būti rimti ir labai moksliški, ar gali būti žaismingi ir juokingi? Sustokime, įsižiūrėkime taip, tarsi žvelgtume į paveikslą pro padidinamąjį stiklą ir, pasitelkę vizualinio mąstymo strategijų metodą, atsakykime sau – kas vyksta šiame paveiksle? Pamatysime, kiek daug iš pirmo žvilgsnio nepastebėtų dalykų galima rasti kiekviename kūrinyje. O kuriant paveikslų istorijas pratęsiančius kelių kadrų filmukus, pravers ir tradicinės paveikslų dėlionės, ir planšetiniai kompiuteriai.


Šokio spektaklis „Norėčiau būt paparčio žiedu"

Šokio spektaklis įkvėptas gamtos. Kantriai įsikibę į žemę šaknimis auga medžiai. Pažaboti gamtos stichijas reikia laiko, prisitaikymas prie aplinkos lėtas ir meditatyvus. Šis gamtos įkvėptas spektaklis – apie medžius, arba apie žmones, kurie gyvybiškai reikalingi vieni kitiems tam, kad bendrautų, kvėpuotų, veiktų, išliktų ir nepailsdami ieškotų savo paparčio žiedo.


Paslauga skirta pradinių klasių mokiniams. Edukacijoje apjungtos dvi sritys: Vilniaus miesto LEGENDOS, kurios padeda pažinti istorinius miesto objektus, geriau susipažinti su miestu ir KERAMIKA, kurios pagalba vaikas gali išreikšti savo suvokimą. Lipdymas iš molio leidžia sukurti kažką iš nieko, transformuoti, keisti, kurti. Tai yra didžiulė erdvė vaiko vaizduotei, jausmams ir kūrybiškumui skleistis. Lipdant molį taip pat lavėja ir konstravimo įgūdžiai, erdvinis mąstymas. Pats molio minkymas atpalaiduoja, lavina sensorinį mąstymą, skatina vizualinių vaizdinių kūrimą, aktyvina abu smegenų pusrutulius. Edukacijos metu vaikai išgirs įvairių Vilniaus miesto legendų, jas aptars, o labiausiai patikusius siužetus, istorinius objektus perkels į molio dirbinį, kurį galės pasiimti su savimi po edukacijos arba palikti išdegimui ir atsiimti vėliau. Paslauga skatina kultūrinį ir istorinį šalies sostinės pažinimą, atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.


Vakarinio edukacinio užsiėmimo sinagogoje metu, pasišviečiant žibintuvėliais, moksleiviams bus pristatytos sinagogų ekspozicijos, papasakota apie  sinagogų interjero ypatumus,  bei supažindinta su žydų bendruomenių  kultūra, religija, tradicijomis - visa tai perteikiama pasakojant apie eksponatus esančius sinagogų ekspozicijose. Žinių įtvirtinimui parengtos praktinės užduotys. Užduočių tikslas - per aktyvią veiklą (kryžiažodžių sprendimas, užduočių iš senų knygų ir žurnalų atlikimas), komandinius žaidimus, įtvirtinti gautas žinias, o kiekvienam individualiai ieškant užduotyje aprašytų daiktų - dar kartą susipažinti su muziejaus eksponatais.


Vos kelių metų vaikas jau geba atsakyti į klausimą „kokia čia spalva?“. Bet spalvų ir atspalvių pasaulis – kur kas sudėtingesnis nei gali pasirodyti iš pirmo žvilgsnio. Visatoje egzistuoja tūkstančiai spalvų ir atspalvių! O taip pat ir daugybė būdų, kaip spalvas išgauti bei jas paversti dažais.

ŠMKC „Laiptų galerija“ kviečia vaikus ne tik tyrinėti paslaptingą spalvų pasaulį, bet ir tapti jaunaisiais išradėjais – edukacijos „Dažų prigimtis“ metu patiems pasigaminti dažus iš natūralios kilmės priemonių: prieskonių, augalų, akmens dulkių ir kt.

Edukaciją sudaro 3 dalys:
1. Tuo metu eksponuojamos parodos kūrinių analizė
2. Dažų atsiradimo ir gamybos technologijos istorija
3. Praktinė dalis

Pirmojoje edukacijos dalyje jaunuoliai supažindinami su tuo metu „Laiptų galerijoje“ eksponuojamais meno kūriniais. Edukacijos dalyviai kviečiami atkreipti dėmesį į paveikslų spalvas, faktūrą, tekstūrą, kokios kilmės dažais sukurti darbai.

Teorinės dalies metu vaikai leidžiasi į tolimus istorinius vingius, kurie veda nuo senų senovėje stulbinamai tiksliai urvuose pavaizduotų gyvūnų, piešimo anglimi, tapymo ochra, dažų naudojimo Antikos, Viduramžių, Renesanso epochose, iki šių dienų meno atlikimo technologijų ir net dirbtinio intelekto galimybių.

Praktinės užduoties metu vaikai tampa išradėjais ir kuria unikalius dažus pasitelkdami natūralios kilmės priemones: prieskonius (ciberžolę, paprikų miltelius, karį ir kt.), daržoves (kopūstus, burokėlius ir kt.), augalus ir gėles, kreidą, akmens dulkes bei įvairiausias kitas netikėtas priemones, kurios maišomos su vandeniu, augaliniu aliejumi, kiaušinio baltymu. Vėliau pagamintais dažais edukacijos dalyviai laisva forma tapo ant drobių.

Edukacijos tikslas – skatinti jaunimą išreikšti savitumą, prisiminti senąsias tradicijas, susipažinti su šiuolaikinėmis tendencijomis, meno priemones atrasti mus supančioje kasdienėje aplinkoje. Vaikai edukacijos metu išmoksta ne tik tapymo paslapčių, bet ir bazinės dailės istorijos.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Veikla prasidės trumpa ekskursija komplekse Sodas2123. Praktinio užsiėmimo metu dalyviai galės sukurti atvirlaiškį arba knygų skirtuką naudodami jau paruoštus lino raižinio antspaudukus. Spausdinimo metu tyrinėsime kaip dar galėtumėmė atspausti tokius antspaudukus, eksperimentuosime ir išradinėsime naujus spaudos būdus. Aptarsime, kur dar galėtumėme naudoti antspaudukus. Naudosime specialius vandens dažus vandens
pagrindu.
Veikla yra labai dinamiška ir gali būti pritaikyta konkrečiai temai.


Kviečiame moksleivius atvykti į Kurtuvėnų dvaro sodyboje esančiu seniausiu bei didžiausiu mediniu baroko stiliaus svirnu. Svirnas yra trijų aukštų, kur kiekviename aukšte atrasite vis naujus potyrius. Prasidės nauja ir įdomi pažintis su grūdų kultūromis, naudosime praktiškai svorio ir tūrio matavimo priemones. Sužinosime, kaip atsiranda miltai, susipažinsime su senovinėmis girnomis.


Estetiška aplinka į kurią pakviečia Rokiškio dvaro grafienė Hermancija,  dekoratyvūs "Jiesios keramikos" gamyklos porceliano indai arbatai ruošti ir patiekti, dalyvius nuteikia maloniam laiko praleidimui, ugdo estetinį skonį, praturtina žiniomis apie šio gėrimo populiarumą ir vartojimo tradicijas įvairiose šalyse. Pabaigoje dalyviai, apžiūri Rokiškio grafų drabužių kolekciją, Rokiškio krašto muziejaus eksponatus, skirtus arbatai ruošti ir patiekti.


Draugystės kodas : kaip menas padeda pažinti save ir kitus

Prasidedant paauglystei atsiranda iššūkis geriau suprasti save, naujai atrasti savo tapatybę, vietą pasaulyje ir megzti draugystes.  Gebėjimas suprasti ir išreikšti save, pozityviai ir pilnavertiškai kurti santykius su bendraamžiais yra viena svarbesnių užduočių šiame amžiaus tarpsnyje. Šis edukacinis užsiėmimas kviečia patyrinėti vidinį vaiko pasaulį, užčiuopti kylančius egzistencinius klausimus susijusius su santykiu su savimi ir aplinkiniais: draugais, mokytojais, tėvais ir kt., kurie neretai kelia iššūkių ir sunkumų. Užsiėmimo metu mokiniai MO muziejaus parodoje, remiantis edukatoriaus parinktais meno kūriniais, praktinėmis užduotimis ir dialogo pagalba tyrinės bendravimo ir draugystės temas. Susipažinę su efektyvaus bendravimo principo taikymu kasdienėse situacijose, mokysis įsiklausyti į asmeninius vidinius poreikius, gebėti atpažinti ir įvardinti esamą situaciją ir priimti galimą geriausią sprendimą. Meno kūriniuose apstu įprasmintų emocijų, kurias išnarplioti ir sieti su savo patirtimis bus kviečiami jaunuoliai besidomintys socialinių ryšių tema bei trokštantys draugauti. Šios edukacinės programos metu ugdomos socialines, emocines ir kritinio mąstymo kompetencijas, kurios yra labai svarbios sėkmingam gyvenimui.Rekomenduojama klasės valandėlių metu.


Vaidybinis filmas "Pietys" pagal Kazio Sajos apsakymą (Nuotolinė paslauga)

„Pietys“ – poetinė kino pasaka apie vyrą, gyvenantį savo paties spąstuose, nemokantį ir bijantį džiaugtis gyvenimu. Trokštantį, bet nesiryžtantį. Mistinis vėjas, nubloškia Jį į keistą miestą, kuriame jam tenka susidurti su pačiu savimi. Diena praleista mieste apverčia jo gyvenimą aukštyn kojom. Filmas sukurtas pagal to paties pavadinimo Kazio Sajos apsakymą. Tai yra ankstyvasis ( vienas pirmųjų) filmo režisieriaus Tomo Smulkio darbas.


Apie dailės žanrus. Animalistinė istorija

Nei vakar, nei rytoj, nei toli, nei arti, gyveno sau gyvūnas, vardu nežinau koks... Istorijos tęsinį kursime interaktyvioje lentoje dėliodami Prano Domšaičio galerijoje eksponuojamų animalistinio žanro kūrinių fragmentus. Pasitelkę pasaulio pažinimo žinias turėsime kartu nuspręsti, kuriame žemyne gyvena mūsų gyvūnas. Gal jis keliauja per kalnus, gal mėgsta rupšnoti žolę slėniuose, ar turi draugų, o gal priešų? Varžydamiesi viktorinoje, kilnodami briedžio ragus, dėliodami magnetines gyvūnų dėliones tyrinėsime jų išvaizdą, pažinsime gyvenimo būdą ir tapsime animalistinių istorijų kūrėjais.


Spektaklis "Marti" (rež. Gabrielė Tuminaitė) ir diskusija su spektaklio kūrėjais (Nuotolinė paslauga)

Skirtingų kartų Vilniaus mažojo teatro aktorių komanda kartu su režisiere Gabriele Tuminaite ir rašytoja Paulina Pukyte pristato gerai žinomo kūrinio – Žemaitės „Marčios“ – sceninę versiją. Spektaklio kūrėjai pateikia naują žvilgsnį į stereotipinėmis interpretacijomis apaugusį kūrinį ir jo personažus – Katrę, jos tėvą, Vingių Joną ir kitus. Ar tikrai šiuolaikinis moterų emancipaciją ir lygias galimybes šlovinantis pasaulis stipriai pasikeitė nuo Žemaitės aprašytojo? Spektaklyje atsispindi kūrėjų bandymai suprasti XIX a. vedybų, šeimos, meilės ir laimės sampratas ir palyginti jas su šiuolaikinėmis. Vilniaus mažojo teatro „Marčioje“ neišvysime kaimo buities iliustracijos. Tačiau Vytauto Narbuto sukurta personažų aplinka – apleisto stadiono liekanos – persmelkta ir sukežusių namų, ir vidinio išgverimo atmosferos. Spektaklis kupinas sceninės simbolikos ir apibendrinimų, sukuriančių kone siurrealistinę nuotaiką. Į Vingių namus atvykusi Katrė patenka į tikrą sapno košmarą, iš kurio, deja, išvaduos tik mirtis... Spektaklyje su moksleiviais apsilankiusiems mokytojams bus suteikta teatro parengta metodinė spektaklio analizės medžiaga. Kokybišką spektaklio įrašą bus galima stebėti teatro interneto svetainėje. Moksleiviai tai galės daryti visi kartu būdami mokykloje arba kiekvienas iš savo namų. Mokykloms bus suteikiami unikalūs prisijungimo kodai. Po peržiūros tą pačią dieną teatro feisbuko paskyroje vyks tiesioginė diskusija su spektaklio kūrybinės grupės atstovais, kur bus galima pasidalinti mintimis ir užduoti klausimų. Be to, mokytojams bus pasiūlyta teatrologės dr. Ramunės Balevičiūtės paruošta metodinė spektaklio analizės medžiaga.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Teatralizuota edukacinė programa "Švytis" pagal V. Mačernio kūrybą

Šilutės rajono savivaldybės Šilutės kamerinis dramos teatras

Edukacinę programą „ ŠVYTIS“ yra sukurta Vytauto Mačernio prozos motyvais . Savo prozos kūriniuose: Aš atnešiau jums saulės patekėjimą (1939), Ramybės bankas (1940), Tuštybė (1942) V. Mačernis daugiau gilinasi ne į realistinę aplinką ar realistines detales, o į filosofinę žmogaus egzistencijos prasmę. V. Mačernis klausė visų klausimų ir ieškojo visų atsakymų šioje žemėje. Pažinimo troškulys buvo jo laimė ir prakeikimas. Pamokos trukmės edukacinė programa stengiasi perteikti (8-12 klasių mokiniams) V. Mačernio kūrybą teatrine kalba. Nors mokinių lietuvių literatūros programoje yra įtraukti V. Mačernio sonetai ir vizijos, o proza nėra nagrinėjama, tačiau ji kaip niekas kitas atspindi autoriaus pasaulėžiūrą, jo gilius jausminius skaudulius, moralinį kodeksą, vertybinį kontekstą, kuris nepraranda savo aktualumo visais laikais. Aktorė Alma Rimkevičiūtė pristato V. Mačernio biografinius faktus, pasidalina tais bičiulių prisiminimais apie asmenybę, kurių literatūros vadovėliuose nerasite. Aktorius Vygantas Paldauskas suvaidina V. Mačernio noveles čia ir dabar nūdienos realijų, tiesiog klasėje, tiesiog šalia mokinių, be atstumo, be uždangų ir širmų. Poeto tekstais prabyla II pasaulinio karo istorinės asmenybės: J. Stalina, A. Hitleris, kurie kreipiasi į šiandieninį jaunuolį, vedą su jais diskusiją egzistenciniais klausimais. Aktorius Vytautas Bartuška sukurią muzikinį apipavidalinimą - erdvę tarp praeities ir dabarties. Ši edukacija, tai simbijozė lietuvių literatūros, etikos, tikybos ir istorijos su laikui nepavaldžiu atsakymų į klauimą "Kodėl esu ir gyvenu?" ieškojimu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Viduramžių inkvizicija : mitai ir tikrovė

Nors šiuolaikinis istorijos mokslas jau atsakė į daugelį klausimų apie viduramžių istoriją ir pateikė savo vertinimus, inkvizicija iki šiol apipinta daugybės maža ką bendro su realybe turinčių mitų. Šie mitai randa atgarsį ne tik populiariojoje literatūroje ir kine, tačiau dalis vis dar egzistuoja ir mokyklų programose. Šiame edukaciniame užsiėmime bus bandoma ne tik giliau susipažinti su inkvizicija, tačiau ir išsklaidyti daugelį mitų susijusių su šiuo reiškiniu. Dalyviai turės galimybę išvysti daug vaizdinės medžiagos iš skirtingų laikotarpių ir šaltinių, taip pat viduramžiškoje aplinkoje gyvai pačiupinėti įvairių susijusių daiktų replikas. Su edukatoriaus pagalba susiformuos aiškų ir kritišką inkvizicijos supratimą.


Istorijos ir literatūros paralelės: tarpukaris (nuotolinė paslauga)

Tarpukaris – tai laikotarpis, kai Kaunas tampa laikinąja Lietuvos sostine, kai suklesti kultūra ir literatūra. Tai vienas įdomiausių, savičiausių laikotarpių Lietuvoje, pasižymėjęs istorinių bei kultūrinių įvykių įvairove: šioje virtualioje pamokoje moksleivius supažindinsime su tarpukario spauda, Lietuvos
universiteto įkūrimu, Valstybės teatro raida, kultūrinėmis
 draugijomis, rašytojų sąjungomis ir sąjūdžiais („keturvėjininkais“, „trečiafrontininkais“, „šatrijiečiais“), paramos fondais ir premijomis rašytojams. Pamokos metu moksleiviai susipažins ir su svarbiausiomis tarpukario laikotarpio asmenybėmis: Jonu Mačiuliu-Maironiu, J. Tumu-Vaižgantu, K. Binkiu, J. Tysliava, J. Keliuočiu, P. Vaičiūnu ir kt. Apie šį laikotarpį, asmenybes muziejininkai yra sukaupę daug įvairių eksponatų, asmeninių daiktų nuotraukų, įdomių, dar negirdėtų, pasakojimų, tad ši virtuali pamoka yra puiki proga tarpukarį patyrinėti kur kas detaliau.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Ekomedvilnės piešimo edukacija mokiniams

Paslaugos aprašymas:

Ekomedvilnės piešimo edukacija mokiniams – tai unikalus užsiėmimas, kurio metu mokiniai supažindinami su kūrybos pasauliu, ekologija ir kultūriniu paveldu. Edukacijos metu dalyviai išmoks įvairių piešimo technikų ir sukurs savo unikalius dizainus ant ekologiškų medvilnės maišelių. Užsiėmimai ne tik lavina meninius įgūdžius, bet ir skatina tvarų gyvenimo būdą bei kultūrinį sąmoningumą.

Kas laukia dalyvių?

	1.	Kūrybinės dirbtuvės: Praktiniai užsiėmimai, kurių metu mokiniai mokysis piešti ant ekomedvilnės maišelių.
	2.	Tvarumo ir ekologijos pamokos: Informacija apie ekomedvilnės naudą ir tvarumo svarbą.
	3.	Kultūrinio sąmoningumo ugdymas: Susipažinimas su Lietuvos kultūriniu paveldu, ypatingai Dainų šventės istorija ir reikšme.
	4.	Pilietiškumo stiprinimas: Diskusijos apie Lietuvos narystę NATO ir Europos Sąjungoje, šių organizacijų svarbą.
	5.	Socialinių įgūdžių lavinimas: Bendradarbiavimas, idėjų dalijimasis ir grupinis darbas kuriant piešinius.

Šis užsiėmimas ne tik ugdo kūrybiškumą ir meninius įgūdžius, bet ir skatina mokinius tapti atsakingais, sąmoningais ir kultūriškai turtingais piliečiais. Prisijunkite ir atraskite kūrybos džiaugsmą kartu su mumis!


„Nidos švyturys“ – tai kūrybiška bei kritinį mąstymą ugdanti edukacinė veikla, kuri supažindina su dviem skirtingais Nidos švyturio gyvenimais, o tuo pačiu ir su daugiasluoksne Mažosios Lietuvos istorija. Pasitelkus smalsumą žadinantį indukcijos / dedukcijos metodą, sužinosite ne tik apie Nidos švyturio, bet ir apie pasaulinę laivybos navigacijos istoriją. Be to, kiekvienas edukacijos dalyvis galės panirti į meditatyvų kūrybinį procesą – nusidažyti medinį senojo Nidos švyturio modelį, kuris, parsivežtas namo kaip dovana-suvenyras, dar ilgai rodys kryptį į unikalų Kuršių nerijos kraštą.


Velykinė edukacija - Kiaušinių marginimas vašku

VELYKOS – gamtos atbudimo, pavasario džiaugsmo ir linksmybių šventė. Kiaušinis nuo pagonybės laikų simbolizuoja gyvybės atsiradimą, o Velykų numargintiems kiaušiniams būdavo priskiriamos ypatingos, magiškos galios. Tad šioje edukacijoje kiekvienas galės išbandyti mūsų senolių paliktą tradicinį margučių marginimo būdą natūraliu vašku. Išgirsite įdomiausias istorijas apie šv. Velykas, šventės tradicijas, sužinosite apie margučių spalvų ir raštų reikšmes bei patys nusimarginsite gražiausius velykinius margučius! Edukacijos metu lavinsime kūrybingumą, ugdysime kritinį mąstymą, diskutuosime kodėl svarbu saugoti savo paveldą, skatinsime pagarbą ir toleraciją vieni kitiems. Saugokime ir perduokime senąsias tradicijas vieni kitiems!


Paribio menas - kūrybiškumo amatas Žagarėje

Įžengus į Žagarę, mokiniai bus pakviesti ne tik pažinti miestą, bet ir susijungti su jo pulsuojančiu meniniu gyvenimu, kuriame kasdienybė ir kūryba susilieja į vieną srautą. Šis maršrutas – tai ne tik kelionė per miestą, bet ir kelionė per meno filosofiją, kurioje mokiniai įsitrauks į diskusijas apie meno esmę ir jo funkciją erdvėje. Koks yra meno vaidmuo? Kada jis tampa ne tik objektu, bet ir veiksmo dalimi – performansu? Tai galimybė pasinerti į meno teorijos ir praktikos dialogą, kur erdvės, netgi apleisti pastatai, tampa meno kūrinių dalyviais, atgaivinančiais miesto kūną ir dvasią.

Šis kūrybinis maršrutas kvies mokinius pažvelgti į miesto erdves kitaip – kaip į meno projektus, kuriuose kaskart iš naujo gimsta kūrybos laisvė. Per diskusijas apie profesionalų ir alternatyvų meną mokiniai bus skatinami klausti: kuo skiriasi tradicinis menas nuo tų meno formų, kurios kyla iš žmogaus poreikio keisti ir iš naujo apibrėžti erdves? Kodėl žmonės imasi kurti apleistuose pastatuose? Kokį santykį jie kuria su miestovaizdžiu, laiku ir istorija?

Žagarė – miestas, kur festivaliai tampa jo gyvybės arterijomis. Per Žagarės vyšnių festivalį simboliai, tokie kaip kaliausės ir vyšnios, per vieną savaitę užvaldo erdves, sujungdami miestą į vientisą kūrinį. Tačiau ypatinga Žagarės dvasia ryškiausiai švyti Fringe festivalyje – vieninteliame tokio pobūdžio festivalyje Lietuvoje, kuriame atgyja apleisti pastatai, naujai persipina meno žanrai ir laisvė eksperimentuoti tampa pagrindine miesto ritmika.

Mokiniai keliaus per šias unikalias erdves ir, magnetinėse lentose aprašydami kiekvieno meno kūrinio esmę vienu raktiniu žodžiu, kurs naujas istorijas. Kiekvienas žingsnis po Žagarę taps ne tik istorijos perrašymu, bet ir kūrybiniu aktu – kiekvienas meno objektas ar instaliacija įgaus naują prasmę, sukurtą pačių mokinių.

Unikalus Žagarės paveldas slypi ir kasdienių objektų mene – Puodų namas, Keptuvių medis, Tualetų muziejus – visa tai liudija apie miesto gyventojų kūrybingumą.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Valstybės teatras. Tautą burianti muzika 9-12 kl.

Kviečiame prisėsti ant dainuojančio parko suolelio, pasinerti į saldų Miesto sodo liepų aromatą ir leistis į kelionę Valstybės teatro istorijos vingiais. Ekskursijos metu ekspozicijos erdvėje mokiniai susipažins su Valstybės teatru – itin svarbiu Lietuvos istorijos liudininku, kuriame vyko ne tik spektakliai, bet ir labai svarbūs valstybei reikalai. Papasakosime apie Valstybinę muzikos mokyklą, joje dėsčiusius bei tuo pačiu metu dainavusius valstybės teatre dainininkus, susipažinsime su ryškiausiais to laikmečio dirigentais, solistais, režisieriais ir kitomis teatre dirbusiomis asmenybėmis. Taip pat mokiniai galės "pasimatuoti" teatro kostiumus ir atminčiai įsiamžinti. Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia, sudarant ne didesnę kaip 5 asmenų grupę neįskaitant lydinčių asmenų - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.


"Smėlio kelionė: suprask, kurk ir atrask!"

Kuršių nerijos nacionalinio parko direkcija

Ši edukacija kviečia jaunuosius smalsuolius į nuotykių kupiną kelionę po Kuršių nerijos smėlio pasaulį! Kartu su gidu vaikai sužinos, kaip atsiranda smėlis, kaip jis keliauja, ir kokią svarbią rolę jis atlieka formuojant Kuršių neriją. Vaikai patys tyrinės įvairius smėlio pavyzdžius, stebės juos per mikroskopą ir ieškos skirtumų – kas smėlio grūdelius padaro tokius ypatingus?

Po ekskursijos smagiai praleisime laiką kūrybinėje veikloje, kur mokysimės patys pagaminti saugų kinetinį smėlį. Šis smėlis bus itin smagus liesti ir naudoti įvairioms figūrėlėms kurti – čia lavinsime savo kūrybiškumą ir praktinius įgūdžius. Per šią edukaciją vaikai mokysis ne tik pažinti smėlį, bet ir patys dalyvaus veiklose, kurios skatins juos mąstyti, tyrinėti ir ieškoti kūrybiškų sprendimų, kaip apsaugoti mūsų gamtą.


Šiaulių kultūros centre vykstantis edukacinis užsiėmimas Sukučio žaismas kviečia 1–6 klasių mokinius atrasti medžio drožybos pasaulį ir susipažinti su tradiciniu lietuvių amatu. Šis užsiėmimas suteikia galimybę ne tik sužinoti apie medžio drožybos istoriją ir amato ypatumus, bet ir išbandyti praktinę drožybos patirtį.

Užsiėmimo metu dalyviai susipažins su medžio drožėjo amatu, sužinos, kaip senovėje buvo kuriami žaislai, ir kaip jie nešė džiaugsmą vaikams. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai išmoks, kaip sukurti senovinį žaislą – sukutį (vilkelį) – naudodami paprastas priemones ir savo kūrybiškumą. Ši praktinė dalis ne tik lavins motorinius įgūdžius, bet ir skatins fantaziją, saviraišką bei bendradarbiavimą su bendraamžiais.

Edukacinė veikla taps įdomia komunikacijos erdve, kurioje dalyviai galės pajusti senąsias tradicijas ir prisiliesti prie amatų. Sukučio žaismas ne tik supažindina su medžio drožybos paslaptimis, bet ir skatina kūrybiškumą bei bendruomeniškumą.

Kviečiame visus smalsius ir kūrybingus vaikus prisijungti prie Sukučio žaismo užsiėmimo, atrasti senovinių tradicijų džiaugsmą ir sukurti savo unikalų sukutį, kuris taps nuostabiu prisiminimu apie laiką, praleistą su draugais!

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Ką reiškia gyvūnai ir augalai Lietuvos herbuose?

Edukacinis užsiėmimas „Gyvūnai ir augalai Lietuvos herbuose“ suteikia mokiniams galimybę geriau pažinti gyvūnus ir augalus, taip pat sužinoti, kaip ir kodėl jie tapo Lietuvos gyvenviečių herbų simboliais. Pavyzdžiui, stumbrai, taurai ir ąžuolai simbolizavo drąsą, stiprybę ir ilgaamžiškumą, todėl buvo plačiai naudojami herbų kūrime. O kai kurie gamtos objektai herbuose intriguoja neįprastomis istorijomis, pavyzdžiui, kaip Birštono herbe atsidūrė banginis, arba kodėl Labanoro herbą puošia šernas, grojantis dūdmaišiu.
Pamokos metu mokiniai keliaus po Lietuvą, tyrinėdami herbų pavyzdžius iš skirtingų šalies miestų, miestelių ir saugomų teritorijų, o kelionėje susipažins su svarbiausiais heraldikos principais. Pakeliui išgirs netikėčiausių istorijų apie retas gyvūnų ir augalų rūšis bei vietines tradicijas.
Užsiėmimo metu mokiniai kritiškai analizuos gamtinių simbolių reikšmes, remdamiesi istoriniais šaltiniais, heraldikos principais ir biologijos žiniomis. Jie diskutuos, kaip gamtą vaizduojantys herbai gali atspindėti žmonių vertybes ir identitetą. Mokymosi procesą praturtins iliustracijos, vaizdo įrašai, viktorinos klausimai ir trumpi žaidimai. Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas mokinys turės galimybę praktiškai pritaikyti žinias, kurdamas asmeninį arba visos klasės herbą su gamtos simbolika.
Ši edukacija jungia istoriją, dailę ir biologiją, suteikdama mokiniams plačią perspektyvą į gyvūnų ir augalų simboliką Lietuvos herbuose bei jų reikšmę kultūroje.
Pamoką veda profesionalus ir Lietuvoje žinomas gamtininkas Tomas Pocius, turintis ilgametę patirtį dirbant su vaikais ir suaugusiaisiais gamtinio švietimo srityje.


Etninės kultūros edukacinių programų ciklas „Lietuvių kalendorinės šventės“

Panevėžio rajono Ėriškių kultūros centras

Edukacinių programų ciklas „Lietuvių kalendorinės šventės“ vyks Panevėžio rajono Ėriškių kultūros centro padalinyje Tradicinių amatų centre Upytės kaime. Iš molio ir šiaudų pastatytas namas, dengtas nendriniu stogu, atkartoja senybinę aukštaitišką gryčią. Edukacinės programos turinys susideda iš papročių pažinimo bei praktinio užsiėmimo. Programų praktinis užsiėmimas skirtas tradiciniams amatams. Ciklą sudaro šios programos Edukacinė programa „Girios paukšteliai ramina širdelę“. Veikla skirta Vėlinių laikui. Vėlinių prasmė ir papročiai. Raudų klausymas. Našlaitėlių dainų mokymai. Praktinis užsiėmimas – žvakių liejimo amatas. Edukacinė programa „Šiaudo šviesa“ Veikla skirta Kalėdų laikotarpiui. Kalėdų šventės papročiai, Kalėdų pramogos. Namų puošyba Kalėdų šventei. Liaudies tautosakos lobynai: pasakos, sakmės, mįslės, patarlės, priežodžiai. Kūčių, Kalėdų vaišės. Praktinis užsiėmimas – sodų iš šiaudo vėrimas. Edukacinė programa „Užgavėnės Aukštaitijoje“ Žiemos pabaigos šventė ir jų apeigos siekia pirmykštės žemdirbystės laikus, o kiekvienas švenčių papročių ir apeigų elementas turi gilią simbolinę bei maginę prasmę. Programoje: Užgavėnių tradicijos, papročiai, persirengėlių išdaigos, atliekamų veiksmų prasmė. Praktinis užsiėmimas - kaukių gamyba. Edukacinė programa „Žemės kalba margučių raštuose“. Margučių raštų ornamentika ne mažiau reikšminga . nei kitų liaudies dailės dirbinių raštai. Raštai yra iš senojo baltų ornamento, sutinkamo ant keramikos dirbinių, papuošalų, namų apyvokos rykų ir darbo įrankių puošyboje, tekstilėje. Programos metu aiškinsimės raštų simboliką, kiaušinių marginimo būdus, gilinsimės į Šv. Velykų papročius ir tradicijas. Marginsime kiaušinius vašku.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Žaidimai muziejuje patraukia kiekvieną, norintį išmoningai praleisti laiką, daugiau sužinoti apie kultūrinį bei istorinį paveldą. Edukacija vyksta inovatyviai įrengtose ekspozicijose – „Senieji verslai ir amatai" ir  „Kultūros paveldas: tradicinė kultūra ir žaidimų erdvė“. Užsiėmimas susideda iš dviejų dalių. Pirmoje dalyje – naudojant unikalų edukacinį žaidimą-skulptūrinę kompoziciją „Malūnas" (eksponato replika) su įvairius darbus vaizduojančiomis judančiomis figūromis mokiniai supažindinami su senaisiais amatais, amatininkų darbo įrankiais. Žinias įtvirtina paskirta edukatoriaus užduotis-galvosūkis (įvardinti senųjų įrankių pavadinimus pagal fotografijas). Antroje dalyje – užsiėmimo dalyviai išbando sensorinį žaidimą „Etnografijos lobynas". Šiuolaikine žaidybine forma, mokiniai įtraukiami į (objekto) kūrimo procesą, skatinami mąstyti, ieškoti asociacijų, dalintis patirtimi būdami kalviais, dailidėmis, staliais, bitininkais, keramikais, audėjomis. Emociją perteikia gražūs piešti vaizdai, garsinė, vaizdinė informacija, o animuotas-žaismingas personažas ,,lūšis“ suteikia gyvumo. Užsiėmimo pabaigoje refleksija. Po užsiėmimo esant poreikiui vaikai gali susipažinti su muziejuje dirbančia audėja ir išbandyti senąsias audimo stakles.


Edukaciniame užsiėmime susipažinsime su metų laikais, Saulės sistema, mėnesiais ir kitais įdomiais faktais apie laiko skaičiavimą.
Šis edukacinis užsiėmimas vyksta Saulės laikrodžių parke, kuriame atkurta viduramžių lauko žaidimų tradicija.  Įrengta 10 lauko žaidimų aikštelių, kuriose kiekvienas vaikas išbando savo sugebėjimus, žinias laiko tema.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas KLAIPĖDOS LEGENDOS - interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą kurorto istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Lyg detektyvinę bylą narpliosite miesto istoriją, o virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite maršrutą ir pažinsite kitokią Klaipėdą - miestą, kuris jus nustebins!


Smėlis yra naudingoji iškasena naudojama įvairiose srityse. Smėlis naudojamas  stiklo, keramikos, porceliano, metalo  gamyboje bei statybose.  Šioms sritims labiausiai tinka kvarcinis smėlis, kuris turi daugiau nei 90 procentų kvarco mineralų.  Kvarcinis smėlis turi daugybę panaudojimo būdų ir mene. Nuo seniausių laikų smėlis naudojamas smėlio tapybai, smėlio skulptūroms, mozaikai, smėlio laikrodžiams, dekoratyviniuose dirbiniuose, keramikos ir stiklo gamyboje. Edukacijos metų ištyrinėsime iš smėlio pagamintus meno kūrinius, apžiūrėsime smėlio mėginius, ištirsime smėlio savybes ir pasigaminsime stiklo sagę.
Išklausę teorinę dalį mokiniai susiskirstys į komandas. Į komandas susiskirstys žaisdami žaidimą "Kur naudojamas smėlis?". Žaidimo tikslas įtvirtinti teorinėje dalyje išgirstą informaciją. Komandos dirbs klasėje įkurtoje laboratorijoje. Kiekvienai komandai bus paruoštos laboratorinės priemonės (smėlio mėginiai, kolbos, mėgintuvėliai). Tiriamojoje dalyje ištirs smėlio savybes, nustatys jų rūšį, išmoks atpažinti kvarcinį smėlį. Atliks eksperimentą su impregnuotu smėliu. Eksperimentų metu vaikai bus mokomi kelti hipotezes, nusakyti rezultatus, kelti išvadas.
Kūrybinės veiklos dalyje mokiniai dirbs individualiai. Kiekvienas pasigamins stiklo sagę. Vaikai skatinami mąstyti, kodėl mokėmės apie smėlį, o gaminame stiklinę sagę. Kuo stiklas susijęs su smėliu? Edukacijos metu nuolat ieškome sąsajų tarp aplinkoje esančių daiktų ir smėlio.
Metodai: eksperimentas, kortelių žaidimas, diskusija, sagės gamyba, piešimas.
Priemonės: kvarcinis smėlis, impregnuotas kvarcinis smėlis, vanduo, kolba, šaukštelis, stikliniai kristalai (kabišonai), klijai, spalvinimo priemonės, popierius, sagės.


Sapiegų rūmai. Nuotykis Šiaurinėje galerijoje (9-12 kl.)

Kviečiame moksleivius patirti nuotykį Sapiegų rūmų pirmąjame aukšte veikiančiose laikinosiose parodose! 2025 m. čia veiks trys laikinosios parodos, kuriose mokiniai galės susipažinti su menininkių Evos Koťátkovos, Edith Karlson ir Lin May Saeed kūryba. Dirbtuvių metu tyrinėsime žmogaus ir gyvūno santykį ar žmogaus ir „kito“ santykį. Leisime akims skaityti meno kūrinius, gilinsimės į jų medžiagiškumą, siesime kūrinius su jų ekspozicijos kontekstu - XVII a. statytais Sapiegų rūmais. Priklausomai nuo tuo metu veikiančios parodos, dirbtuvių metu piešime, lipdysime, judėsime ar net šoksime.

Šios edukacijos metu moksleiviai lankysis tik pirmąjame rūmų aukšte. Sapiegų rūmų šiaurinėje pirmo aukšto galerijoje veikiančios parodos tikslingai įtraukia edukacines veiklas, veiklos keičiasi kas maždaug keturis mėnesius, parodai keičiantis. Komentare nurodome, kokia paroda šiuo metu veikia rūmuose ir nuoroda į išsamesnį tuo metu vykdomos edukacijos aprašymą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Batraiščiai. Menas ir matematika. I-IV kl.

Ar žinote, kad mokslininkai batų raištelių atsiradimo istoriją datuoja apie 3500 m. pr. Kr., kai kalnuose buvo rasti odiniai batai, suvarstyti plonos odos raišteliais? Arba kad varstant batus reikalinga matematika – kai pagal skylučių skaičių apskaičiuojama, kokio ilgio batų raištelis bus reikalingas. Batų varstymo būdų yra daug ir įvairių, skirtingo sudėtingumo ir dažnas jų turi įdomų ar netikėtą pavadinimą. Vieni batų varstymo būdai rekomenduojami dviratininkams, kiti – bėgikams, krepšininkams, golfo žaidėjams ir pan. Varstant iš batraiščių galima surišti įmantrius mazgus ar naudoti skirtingų spalvų batraiščius. Galima teigti, jog stilingai ir neįprastai suvarstyti batai tampa jūsų įvaizdžio dalimi. Edukacijoje „Batraiščiai. Menas ir matematika“ ne tik išmoksite apskaičiuoti batų raištelių ilgį, bet ir praktiškai juos varstyti įvairiausiais būdais, tokiais kaip „Žvaigždė“, „Pentagrama“, „Zigzagai“ ir pan. Jaunesniųjų klasių moksleiviai mokysisvarstyti batus ant paruoštų trafaretų.


Susipažinkite su lėlių istorija, lėlių teatro istorija, lėlių tipais. Susikurkime valdomą lėlę iš gamtinių medžiagų
Išmokime valdyti savo pasigamintą Miško lėlę.


Statome istorinę Trakų Pusiasalio pilį (dėlionė)

Edukacinio užsiėmimo metu, dalyviai apžiūri Trakų Pusiasalio pilies priešpilį, susipažįsta su Trakų Pusiasalio pilies istorija, kada ir kodėl pradėta statyti, kokie kunigaikščiai pilyje rezidavo, kada paminėta metraščiuose, kas puolė ir kada sugriauta pusiasalio pilis.
Edukacinėje klasėje dalyviai (jei daugiau nei 6, suskirstomi į dvi grupes) iš atskirų medinių kaladėlių pagal raides ir numeraciją sukonstruoja istorinę Trakų Pusiasalio pilį. Sudėjus dėlionę, edukatorius užduoda klausimus, dalyviai iš kelių atsakymų variantų išsirenka teisingą.
Edukacinis užsiėmimas yra pritaikytas specialiųjų ugdymosi poreikių turintiems asmenims: dalyviams su klausos negalia rodoma, išdalinami trumpi edukacinio užsiėmimo aprašai, nuotraukos. Dalyviams su judėjimo negalia, daugiau papasakojama kieme, prie maketo.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Edukacijos ,,Amžinojo gyvybingumo simbolis'' tikslas -supažindinti su senovės baltų pasaulio struktūros ir tikėjimo simboliu  Pasaulio - Gyvybės medžiu, jo ženklų reikšme bei atspindžiu kasdieniame gyvenime.  Praktinėje dalyje dalyviai supažindinami su molio monotipijos technika ir ją išbando savo kūrybiniame darbe.
Užsiėmimo metu supažindinama su Pasaulio medžiu kaip visatos vaizdiniu, taip pat su Pasaulio - Gyvybės medžio simboliais bei jų reikšme lietuvių tautodailėje, atskleidžiama Gyvybės medžio reikšmė ir svarba moters gyvenime.  Edukacija vyksta muziejaus ekspozicijų salėse, kur dalyviai   atidžiai apžiūri eksponatus, taip pat edukacijų patalpoje eksponatų nuotraukas ir skaidres. Apžiūrint įvairios paskirties daiktus, siūloma kritiškai mąstant įžvelgti sąsajas ir skirtumus tarp anksčiau ir dabar naudojamų panašių daiktų
 išvaizdos, dydžio, formos, puošybinių elementų. Vyksta diskusija, kur ir kokius panašius daiktus dalyviai jau yra matę, ar pastebi senovės baltų kultūros atspindžių šiandieninėje žmonių raiškoje. Tyrinėjant objektus, skatinama įžvelgti kultūrinę, estetinę buities daiktų, papuošalų, tekstilės gaminių vertę,  edukacijos dalyviai kviečiami domėtis archaiška kultūra.  Dalyviai tekstilės dirbinių ekspozicijoje gauna žaidybinę užduotį surasti įvairiai stilizuotus Gyvybės medžio pavyzdžius.
 Praktinės dalies metu dalyviai kuria savo Gyvybės medį . Priimdami kūrybinius iššūkius, išbando  naują molio monotipijos techniką ant veltinio ar popieriaus. Kūrybiniame procese plėtojami įgūdžiai, papildomos bendrosios ir specialiosios žinios apie Pasaulio- Gyvybės medį, jo simbolių reikšmes, skatinama saviraiška, originalumas, dalyviams sudaromos sąlygos savitai sukurti ir įgyvendinti savo idėją. Formuojamas teigiamas požiūris į pasaulio kultūrų paveldą, tradicijas bei jų išsaugojimą, patiriamas  kūrybinis eksperimentas. Ugdomi socialiniai, bendradarbiavimo įgūdžiai, skatinamas pasididžiavimo, džiaugsmo, savivertės jausmas, atvirumas meninėms patirtims.


Patyriminė ekskursija – edukacija supažindina moksleivius su etnobotanika, skatina domėtis augalais, mūsų tradicine kultūra ir padeda puoselėti tautos kultūros ir bendražmogiškąsias vertybes.
Moksleiviai, lankydami muziejaus Aukštaitijos gatvinio – rėžinio kaimo sodybų ekspozicinius gėlių darželius, autentiškoje aplinkoje susipažins su gėlių darželių įrengimo sodybose tradicija ir jų svarba mūsų senoliams. Didelę etnoaugalų įvairovę išvys Pagirių sodyboje esančioje Valstybinės miškų tarnybos augalų nacionalinių genetinių išteklių kolekcijoje,  sužinos, kuo šie augalai mums svarbūs šiandien. Edukacinio užsiėmimo metu klausys užrašytų senolių pasakojimų apie žolynus, jų super galias, naudojimą kasdienėje buityje ir prasmę Joninių, Žolinės ir kitose tradicinėse šventėse. Juos pažins ir vertins pasitelkę regos, lytėjimo, uoslės ir skonio jusles. Žinias gilins mindami mįsles, žaisdami žaidimus, spręsdami užduotis. Pažintį su žolynais gilins ragaudami arbatas ir bandydami įminti, kur kurios žolelės arbata sutaisyta, aptars jų kvapnumą, gardumą, ypatingas jų galias ir dalinsis įspūdžiais. Kiekvienas dalyvis išsineš paties surištą Žolinės puokštelę.


Edukacijos metu vaikus supažindiname su Kalėdų šventės tradicijomis ir papročiais Lietuvoje bei kitose šalyse. Vaikams pristatoma sapnų gaudyklių gaminimo technika, tinklo pynimo būdai bei dekoravimo galimybės. Per praktinę dalį vaikai pasigamina sau sapnų gaudyklę naudojant gluosnio šakelių pagrindą. Išmoksta pinti dailų tinklą, derinti spalvas, dekoruoti plunksnomis bei įvairiais karoliukais. Šios edukacijos metu yra lavinamas vaikų kūrybiškumas bei saviraiška.
Edukacijos metu vaikai sužinos apie Kalėdų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Kalėdų eglutės atsiradimo istorija. Vaikams pristatoma Kalėdų eglutės žaisliukų gaminimo technikos: atskirų žaislo dalių klijavimas, užklijavimas juostele, audinio dalių siuvimas, japoniška „Kinusaigos“ technika bei įvairūs dekoravimo būdai. Per praktinę dalį vaikai pasigamina sau Kalėdų eglutės žaisliuką naudojant gaminimo techniką pagal amžių:  pradinių klasių mokiniai - sujungiant atskiras detales klijais, vidurinių klasių mokiniai – sujungiant žaislo dalis naudodami siuvimą ir klijus, ir aukštųjų mokyklų mokiniai kurs žaislą japoniška „Kinusaigos“ technika, naudodami putų polistirolo pagrindą ir audinį. Pagamintas eglutes vaikai dekoruos skirtingomis detalėmis ir spalvomis parinkdami jiems šventės simbolius. Dekoruotomis eglutėmis vaikai galės papuošti klasę ar namus.


Kūrybinės dirbtuvės prasideda teorine dalimi apie mados industrijos įtaka globaliniam atšilimui. Mokiniai įtraukiami į diskusiją šia tema, kad atskleistų savo požiūrį į vartojimo kultūrą ir papasakotų apie asmeninį indėlį. Pradedamos generuoti idėjos, kaip būtų galima prikelti drabužį antram panaudojimui. Siekiant kiekvieno drabužio unikalumo ir skatinant kūrybiškumą, išbandomos įvairios tekstilės technikos. Geriausios idėjos įgyvendinamos perkuriant pasirinktą drabužį.


Edukacija „Palanga legendose ir padavimuose“ kviečia priešmokyklinės klasės ir 1-4 klasių moksleivius leistis į magišką Palangos krašto legendų pasaulį. Vaikai susipažins su žymiausiomis lietuvių legendomis, išgirs nepaprastus pasakojimus apie Eglę žalčių karalienę, Jūratę ir Kastytį, Kęstutį ir Birutę bei Naglio kalną. Kūrybinių užduočių metu jie tyrinės šių legendų paslaptis, spręs mįsles ir atras ryšius tarp praeities ir dabarties. Tai puiki proga smagiai ir prasmingai praleisti laiką, lavinant vaizduotę ir pažinimo džiaugsmą!


Edukacinė programa „Įamžinta istorinė patirtis Signatarų alėjoje“

Ukmergės kraštotyros muziejus kviečia į edukaciją – ekskursiją „Įamžinta istorinė patirtis Signatarų alėjoje“, edukacija vyks vieno iš signatarų – Prezidento Antano Smetonos dvaro parke. Tai bus lyg alternatyvi istorijos pamoka gamtos prieglobstyje. Aktyvaus pasivaikščiojimo metu edukacijos dalyviai susipažins su Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarais. Diskutuosime apie signatarų reikšmę Lietuvai, jų įamžinimą bei tai, kodėl vieni signatarai Lietuvos visuomenėje yra gerai žinomi, o kiti – pamirštami. Sužinosite, kuris signataras buvo laikomas turtingiausiu to meto Lietuvos žmogumi, papasakosime apie signatarą, pasirašinėjusį netgi keliasdešimčia slapyvardžių bei išgirsite kitas, kartais labai netikėtas, signatarų gyvenimo istorijas. Edukacija vyks išskirtinėje erdvėje: parke, kuriame yra suformuota ąžuoliukų alėja, skirta įamžinti Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarams. Edukacijos metu ne tik geriau susipažinsite su Vasario 16-osios Akto autoriais, bet ir pasivaikščiosite vingiuotu parku, kuris įamžina istorinę atmintį.