Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Edukacinė programa skirta supažindinti su su tautinio kostiumo dėvėjimo tradicija, nagrinėjant Suvalkijos regiono tautinio kostiumo pavyzdį. Užsiėmimą sudaro pažintinė ir praktinė dalys. Pirmoji dalis vyks muziejaus etnografinėje ekspozicijoje tarp autentiškų eksponatų. Mokiniai tyrinės, lies ir apžiūrinės skirtingas tautinio kostiumo dalis, lygins ir įvardins joms būdingus bruožus. Diskutuodami grupėse atliks užduotį, kurios metu skirtingus audinius priskirs atitinkamoms kostiumo dalims. Sužinos, kiek metrų medžiagos panaudojama tradiciniam sijonui, kokie skirtumai tarp moterų, vyrų ir vaikų rūbų. Kalbėsime apie tautinio kostiumo ar jo detalių panaudojimo galimybes šiais laikais. Sužinoję visas tautinio kostiumo gamybos subtilybes, praktinėje dalyje dažų ir antspaudų su tradiciniais ornamentais pagalba dekoruos drobinį maišelį. Šiame darbe aptarsime spalvų derinimo, kompozicijos dailėje temas, bus lavinamas kūrybiškumas.


Etnokultūra kitaip: malonūs atradimai savame krašte

Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Tautiškumas, patriotiškumas, pilietiškumas neatsiejami nuo savo krašto pažinimo. Tik uždegus jaunų žmonių širdyse meilę ir prisirišimą prie tėviškės, galima tikėtis juos būsiant savo tautos patriotais. Kad galėtume didžiuotis dalykais, kurie yra aplink mus, juos pirmiausia reikia atrasti, pamatyti, išgirsti, pajausti. Šia paslauga siekiame paskatinti Utenos krašto kultūrą pažinti per sužaidybintas veiklas. Mobilių aplikacijų programos „Actionbound“ pagrindu sukurtas interaktyvus nuotykių maršrutas Utenos krašto etninei kultūrai pažinti apjungia veiklų įvairovę, maksimaliai padidina besimokančiųjų susidomėjimą bei įsitraukimą. Maršrute integruotos kūrybinės veiklos: vaizdo ir garso medžiagos kūrimas, jos atpažinimas, viktorinos, testai, literatūrinių gebėjimų taikymas ir kt.) leidžia eksperimentuoti, kurti, žaisti, judėti, dirbti komandoje, į mokymosi procesą įtraukti šeimas, mokytojus ir draugus. Tokiu būdu ne tik plečiamas kultūrinis akiratis, didinamas žinių bagažas, bet ir puoselėjama bendražmogiška kultūra – supratingumas, toleranciją, atjauta ir pagalba silpnesniam.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Norite sužinoti, kas tai yra šešėlių teatras? Kaip kuriami spektakliai, kuriuose gyvena, kalba, šoka, seka pasakas šešėliai?
Tam, kad šešėlis atsirastų ir atgytų, reikės jūsų lakios vaizduotės ir truputį žinių. Kaip sukurti šešėlių teatro sceną, dekoracijas, šešėlines lėles, jas valdyti ir suteikti joms balsą, kad jos galėtų papasakoti istoriją? Visa tai sužinosite dalyvaudami edukacijoje "Šešėlių teatro dirbtuvės".

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Analizuojame įvairiomis karpinių technikomis sukurtus kūrinius. Aptariame dažniausius tradicinių karpinių motyvus. Išskiriame taikomojo ir vaizduojamojo pobūdžio karpinius. Plačiai apžvelgiame karpinių pritaikymo galimybes. Aptariame Gyvybės medžio ir tradicinės augalinės simetriškos kompozicijos pavyzdžius. Praktinės dalies metu praktiškai bandome sukurti simetrišką augalinę kompoziciją: išsipiešiame, iškerpame ir priklijuojame. Visi šie karpinio kūrimo etapai detaliai paaiškinami, praktiškai pademonstruojami. Užsiėmimo pabaigoje galime aptarti savo sukurtus originalius karpinius. Juos mokiniai išsineša į namus arba klasėje eksponuoja savo karpinių parodėlę.


Pačioje Vilniaus širdyje pasislėpusi Meduolių kepyklėlė kviečia vaikus į saldžiąją etninės kultūros edukaciją! Užsiėmimo metu galėsite pabandyti atspėti: Kodėl kareiviai, eidami į karą, su savimi pasiimdavo meduolį? Kodėl meduoliais prekiaudavo vaistinėse? Kodėl į meduolius dedami prieskoniai? Kodėl glajus ant meduolių vadinamas Karališku? Sužinoję visus atsakymus, prieisite prie svarbiausios užsiėmimo dalies - kūrybos. Minkysite ir kočiosite tešlą, lipdysite širdžiai mielus meduoliukus, puošite ir marginsite juos, kaip tik norėsite! Edukacijos metu taip pat pakalbėsime apie tai, kad etininė kultūra - tai ne tik močiutės sekamos pasakos. Tai viskas, kas mus supa: tradicijos, papročiai, liadies menas ir, pagaliau, drabužiai, maistas ir daiktai.


PowerPoint prezentacijos pagalba apžvelgsime pagrindinius senųjų civilizacijų rašto sistemų pasiekimus. Sužinosime ant kokių medžiagų rašydavo senovėje. Išsiaiškinsime, kaip galima pasigaminti vaškinę lentelę. Joje rašysime su stiliumi. Aptarsime tokio rašymo patirtį. Aiškinsimės, kad žmonės rašyti išmoko ne iš karto, bet laipsniškai, per ištisus tūkstantmečius. Pavyzdžių pagalba aiškinsimės, kaip raštas atėjo į Lietuvą, kaip jis keitės, kaip žinią iki rašto atsiradimo perduodavo lietuviai. Ką reiškia ženklas - krivūlė? Kaip žmonės naudojosi senąja sistema – birkomis? Žaidimo metu mokiniai atras ir supras kaip naudotis senąja kvitų sistema – birkomis. Birkos (pavadinimas kilęs nuo Birkos miesto Švedijoje, svarbaus vikingų prekybos centro) – tai specialūs pagaliukai su tam tikromis įpjovomis, kuriais naudojosi prekiautojai ir amatininkai. Toliau išsiaiškinsime, kada lietuviai griebėsi rašiklio. Kada atsirado pirmoji lietuviška knyga? Sužinosime, kad pirmosiose spausdintinėse knygose buvo spausdinamas tik tekstas be jokių pagražinimų, o gražioms raidėms, miniatiūroms buvo paliekama tuščios vietos. Tas vietas užpildydavo kiti knygos kūrėjai (rubrikatoriai, iliuminatoriai, miniatiūristai ir kt.). Išspausdintos knygos buvo parduodamos ne tik neišpuoštos, bet ir neįrištos. Tyrinėdami senųjų leidinių iliustravimo pavyzdžius ugdysime estetinio suvokimo įgūdžius. Mes pagerbsime lietuvių raštijos pradininko Martyno Mažvydo atminimą: mokiniai gaus pirmosios lietuviškos knygos vinjetės pavyzdį savosios knygelės kūrimui. Vinjetėje vaikai dailiai įrašys raštijos pradininko vardą, pavardę ir leidimo metus, išpuoš savo knygelę. Užsiėmime naudosime popierių, žirkles, spalvotus pieštukus ir kitas priemones.


Kažkas kažkur lyg ir girdėta, lyg ir skaityta... Bet ar savomis akimis rūmų grožis regėtas? Ar Baronaitės lūpomis pasakojamos istorijos išklausytos? Kviečiame visus smalsuolius ir smalsuoles drauge su Baronaite leistis įdomiųjų Pakruojo dvaro istorijų keliais ir būti pakerėtais dvaro rūmų grožio bei prabangos. Atvykusius jus prie dvaro rūmų pasveikins pati Baronaitė ir pakvies į dvaro rūmus pabūti jos svečiais. Drauge su ja keliaudami iš salės į salę bei klausydamiesi jos pasakojimų pažinsite nepaprastą dvaro gyvenimą, jo valdovus, drauge atskleisite dar negirdėtas dvariškas paslaptis. Programa skirta supažindinti jaunuolius su didžiausio dvaro Lietuvoje istorija, jo raida, kultūra bei pajusti XIX-XX a. dvaro gyvenimą. Po programos kiekvienas dalyvis bus apdovanotas Jaunojo dvariškio liudijimu.


Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

O ne! Mažame miestelyje pasklido užmaršties dvelksmas, kuris privertė visus gyventojus skrajoti padebesiais. Liusė ir jos mažasis brolis Benas nejuokais sunerimę. Vienintelis būdas juos išgelbėti – Kvapų vaistinėje pagaminti sugrąžinantį kvapą. Tam, kad galėtumėt šią užduotį įvykdyti, prireiks visos komandos pastangų ir geros uoslės! Jūsų užduotis –  sekti paskui teisingą aromatą, atrasti receptą skirtą sugrąžinančiam kvapui ir jį, kaip tikriems paslaptingiems vaistininkams, pagaminti. Tačiau viskas ne taip paprasta, kaip gali pasirodyti, nes jūsų magišką kelionę lydės šifrai, kodai ir nežinomi kvapai. Ar jūs pasiryžę padėti Liusei ir Benui sugrąžinti ramybę bei atmintį į miestelį?

Edukacija parengta remiantis Anne Ruhe knyga  „Kvapų vaistinė“.

Ši edukacija – tai komandinis literatūrinis žaidimas. Vienoje komandoje dalyvauja bent 3 vaikai.

Užsiėmimo trukmė: 60 min.

Užsiėmimas skirtas: 6-8 kl. mokiniams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


A. Schmidt PRINCESĖ STRAZDANĖLĖ (Nuotolinė paslauga)

Schmidt „PRINCESĖ STRAZDANĖLĖ“, rež. I. Čabanovas tai pasaka apie Karalių ir Karalienę, kurie labai norėjo susilaukti vaikų. Burtininkė Akeba sutiko padėti. Tačiau kaip ir būna burtų pasaulyje, Akeba išdėstė aiškias taisykles, kurių Karalius ir Karalienė nesugebėjo laikytis. Gimusi Princesė, ant skruostuko turėjusi tris strazdanas, buvo vadinama Strazdanėle. Nors buvo prisaikdinta neišeiti iš namų, mergaitė jautė vis didesnį laisvės, „skrydžio“ poreikį. Vos pradarius pilies langines, Princesė Strazdanėlė išlėkė į pasaulį tapusi gražiausiu Strazdu. Meninės raiškos priemonėmis perduodamos vertybės: šeima, laisvė, asmenybės individualumas. Spektaklis ugdys mokinių kritinį mąstymą, formuos vidinį pasaulį, emocinį intelektą ir estetikos pojūtį.


Modelinas (polimerinis molis) yra lipdoma medžiaga, savo konsistencija labai panaši į plastiliną. Jo panaudojimo galimybės - labai plačios: juo kuriami žaislai, papuošalai, indai, paveikslai, rėmeliai ir t.t. Tai puiki priemonė skatinanti vaikų kūrybiškumą, drąsą kurti, improvizuoti ir realizuoti kūrybines mintis rankomis. Edukacijos tikslas: supažindinti vaikus su šiuolaikiniu skulptūros menu, moliu, keramika, vystyti motorinius gebėjimus, ugdyti kūrybiškumą, toleranciją, kantrybę, pakantumą sau ir savo draugų darbams, gebėjimą išreikšti mintis ir idėjas rankomis, skatinti vaikų domėjimąsi menu, bet prasmingą ir įdomų laisvalaikio praleidimą. Mokiniai supažindinami su šiuolaikiniu skulptūros menu, kuris skatina kitokį, netradicinį mąstymą ir netradicinį matymą ne tik mene bet ir gyvenime. Ugdysime toleranciją visoms meno formoms. Edukacijos metu sukurtą dirbinį mokiniai išsineša į namus.


Viduramžių darbai ir pramogos medinėje pilyje

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacijos tikslas – skatinti susidomėjimą Mindaugo laikų Lietuvos istorija bei istorinės rekonstrukcijos būdu pristatyti XIII–XV a. Šeimyniškėlių (Vorutos) piliakalnio istorinį kompleksą – vieną didžiausių gynybinių įtvirtinimų Rytų Lietuvoje. Supažindinti su to meto žmonių gyvenimo būdu, žemės apdirbimo įrankiais ir padargais, augintomis žemės ūkio kultūromis, senoviniais vaikų žaidimais. Priemonės – autentiška piliakalnio aplinka ir šalia jo esantis atkurtas papilio kiemas, apjuostas gynybiniais įtvirtinimais. Remiantis istoriniais artefaktais atkurta sienų apgulties technika, viduramžių drabužiai, papuošalai, kasdieniniai reikmenys, žemės apdirbimo įrankiai ir padargai (kapliai, akėčios, žagrė, pjautuvai, spragilai ir kt.), senovinių žemės ūkio kultūrų ir vietinių vaistinių ir prieskoninių žolelių lysvės, trinamosios girnos, lininės virvės, vilnoniai siūlai ir kitos priemonės. Senoviniai stalo žaidimai ("Kvirkatas", "Tvirtovė"), komandinis žaidimas "Ritinis". Numatoma veikla – žaismingi edukatorių pasakojimai, įtraukiantys dalyvius į minėtą istorinį laikmetį, susipažinimas su piliakalnio infrastruktūra – apsauginiais pylimais, papiliu, papėdės gyvenviete bei žmonių gyvenimo kasdienybe. Edukacijos dalyviai susipažins su pilėnų kasdieniniais darbais, mityba, žemės ūkiu. Papilio kiemo lysvėse pamatys dabar jau retai auginamus augalus – ropes, barščius, laukinius česnakus, linus, susipažins su vietinėmis prieskoninėmis ir vaistinėmis žolelėmis. Visi galės susipažinti kaip atrodė žemės apdirbimo įrankiai: senovinės akėčios, žagrė, pjautuvas, kastuvas ir kt. Grūdus mėgins sumalti trinamosiomis girnomis. Susipažinę su viduramžių žemės ūkiu, žiūrės animacinį filmą apie Vorutos pilį. Taip pat žais senovinius stalo žaidimus ar išmėginti komandinį mūsų protėvių žaidimą "Ritinį". Siektini rezultatai – savo krašto istorijos populiarinimas ir tautinės tapatybės formavimas, patriotiškumo ugdymas. Mokykloje pamokų metu įgytų teorinių žinių papildymas praktine veikla.


Adomas Varnas teigė, kad „bruožavimu arba tam tikrų plokštumų užpildymu tiesiais brūkšniais ir neišėjimu iš plokštumų ribų vaikas vykdo savo rankos ir akies techninį paruošimą”. Dailininkas taip pat pastebėjo, kad „apibrėždamas plokščias geometrines figūras pieštuku, vaikas daro tokius analitinius veiksmus, kurie padeda jam vaizdžiai pajusti, kaip konkretus daiktas virsta abstrakčiu. Toks perėjimas iš konkretaus pavidalo į abstraktųjį yra natūralus intelekto plėtojimosi kelias, ir jis instinktyviai patraukia vaiką savo vaizdingumu“. Naudodami geometrines figūras, vaikai susipažįsta su „plokštuminiu“ piešimu ir tampa labai kūrybiški, skaido geometrinių formų plokštumas, komponuoja skirtingas geometrines formas piešinyje bei „greitai ima tobulėti savo ornamentų sumanymuose ir jų išpildyme“. Taip gimsta ritmingas schematinis ornamentas. Edukacinės programos turinys ir metodai, remiantis Bendrosiomis ugdymo programomis yra pritaikyti 1 – 4 kl. , 5 – 7 kl. mokiniams. Programos tikslas – supažindinti su geometrinėmis figūromis, kai įtvirtinamos žinios piešiant geometrinių figūrų kompozicijas. Uždaviniai: 1.Supažindinti edukacinio užsiėmimo dalyvius su dailininko Adomo Varno biografija. 2. Pristatyti geometrines figūras. 3. Surasti edukacinės klasės aplinkoje įvairias geometrines figūras. 4. Apibrėžti intarpus su geometrinėmis figūromis. 5. Sukurti schematinius ornamentus, kompozicijas.


Klounados spektaklis "Kalėdų giesmė" ( 3kl.-4kl)

Spektaklis sukurtas pagal garsaus anglų rašytojo Charleso Dickenso to paties pavadinimo apysaką, kurioje pasakojama apie šykštuolį Ebenzerį Skrudžą, kuris nemato prasmės džiaugtis Kalėdomis, kol Kūčių vakarą jo neaplanko trys Dvasios. Šiandien ši apysaka pati yra tapusi Kalėdų tradicija, ji jaudina seną ir jauną, vargšą ir turtingą tiek pat, kiek ir 1843 m., kai pasirodė pirmą kartą. Tai viena iš geriausių visų laikų kalėdinių istorijų ir... pati pirmoji. Svarbiausia scennio žaidimo terpe virto laikas ir jo skaičiavimo, matavimo, fiksavimo mechanizmai. Scenoje matome keistą objektą, tarsi didelį laikrodį, tarsi paslaptingą grimo kambarį, kur spektakliui besiruošiantys aktoriai skaičiuoja iki pasirodymo likusias minutes ir taip garsiai primena mums apie nuolatinę laiko tėkmę... Pagrindinį istorijos personažą Skrudžą ir jo velionį draugą Marlį vaidinantys aktoriai scenoje žaidžia naudodami šiuolaikinės klounados principus, o tai jiems suteikia daug erdvės ir galios įtaigiai, netikėtai ir įdomiai papasakoti šią viktorijos laikų istoriją šiuolaikiškai. Spektaklyje naudojamos skirtingų laikmečių medijos ir jose transliuojami vaizdai žadina praeities prisiminimus, leidžia tarsi iš šalies stebėti dabarties Kalėdų vaizdus ir sufantazuoti, kokių Kalėdų laukiame!!! Režisierė - Kamilė Kondrotaitė Scenografė, kostiumų dailininkė – Liuda Liaudanskaitė Video projekcijų autorius- Tomas Jurginas Fotografas - Remigijus Treigys Kompozitorius - Mantas Joneikis Grimo autorė- Giedrė Jarockaitė. Aktoriai - Liudas Vyšniauskas, Mantvydas Poškus. Autoriaus balsas- Šarūnas Juškevičius.


Susitiksite bičiulių būryje ar vasarosite su naujais draugais, o gal vyksite į kitą šalį studijuoti, tobulintis, pramogauti? Tuomet ši paslauga yra skirta jums. Nors esate (galbūt – vaikystėje), darželiuose šokę ir žaidę, tačiau yra dalykų, kuriuo būtina prisiminti, pakartoti ir pakartojimuose atrasti naujų spalvų. Todėl kviečiame jus atokvėpio tarp dėmesio reikalaujančių pamokų į liaudies šokių ratelius, poras, žaidimus. Šokiai bet kokio amžiaus žmonėms gerina emocinę savijautą, lavina socialinius įgūdžius, kūno lankstumą, reakcijos greitumą ir t.t. Liaudiškus šokius šokdami kartu padainuosime, turėsime progą mušti būgną, groti tabalais ir įsitikinsite, kad norint šokti kartais pakanka dviejų dalykų – balso, medinių ar geležies buities daiktų, o visa kita priklauso nuo kūrybiškumo ir nuotaikos. „Muzikinė grandinėlė“ – tai smagi valandos trukmės paslauga, kurios metu ketiname visus pakelti nuo suolų, išjudinti ir suartinti. Tai darysime nuo ratelių, žaidimų iki šokio poroje. Jūs šoksite, grosite, dainuosite, o trumpos pauzės metu išgirsite ką nors įdomaus apie šokį, instrumentą, lietuvių kalbą ir dainą. Parengėme 12 šokių, tačiau visų nenaudosime – šoksime tik šešis, kuriuos lems burtai. Fizinis intensyvumas paslaugos pradžioje ramus, o pamokos pabaigoje – siautulingas ir užkrečiantis.


Kviečiame pažinti 9-11 amžiaus Baltų kultūrą kaip dar nesate - plaukdami Vilniaus vikingų laivu!

Kelionėje susipažinsite su Baltijos jūros ir upių prekybos istorija, čia gyvenusių genčių kasdienybe ir kultūra, savo rankomis prisiliesite prie to laikmečio istorinių rekonstrukcijų. O taip pat, išmoksite dirbti kartu ir valdyti tikrą istorinio laivo rekonstrukciją irkluodami ir dainuodami jūreivių dainas!

Laivo užkaboriuose slepiasi dar neįmintos sostinės paslaptys, o jų raktai laukia papulti į jūsų rankas - pažadame, kad tokia kelionė ir joje gauta išmintis išliks ilgam!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


„Senoji Šiaulių miesto iždinė/bankas“ (Nuotolinė paslauga)

Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai virtualiai susipažins su iždinės/banko pastato svarbiausiais istoriniais faktais, architektūriniu objekto paveldu papildant juos nuotraukose bei filmuotoje medžiagoje užfiksuotais vaizdais. Virtualios pažintinio-patyriminio vizito metu mokiniai aplankys iždinės/banko viduje esančią didžiąją ir mažąja „Lobyno saugyklas“, apžiūrės iždinės patalpas, sales, kurių sienose yra įmūryti ir pastatyti įvairaus dydžio seifai bei sukauptą Lietuvos ir kitų šalių įvairių laikotarpių pinigų kolekciją, kitas bankuose naudotas priemones. Emociškai pajaus banko darbuotojų kasdienybę. Išgirs įdomių iliustruotų istorinių faktų, istorijų susijusių su bankais, seifais, pinigais, jų verte, saugojimu, bankininkyste, sužinos naudingų patarimų finansinio raštingumo srityje. Po virtualios saugyklų ir pastato apžiūros mokiniams (grupėse arba individualiai) bus pateikiamos linksmos, su įdomiais galvosūkiais, iliustruotos užduotis: „Pasitikrinkite, ar mokate skaičiuoti“, „Pinigai, pinigėliai“, „Taupyk ir sutaupysi“, „Lietuvos istorija piniguose“, lavinančiuos pastabumą, dėmesingumą, kūrybiškumą, kritinį mąstymą, gebėjimą greitai ir teisingai skaičiuoti. Pasitarę atsakysime į klausimus: „Kodėl verta būti bankininku?“, „Kokios jo asmeninės savybės?“, „Ką veikia bankininkas?“, „Kur išmokti bankininkystės?“, „Ar tai kūrybiška profesija?“... (vyksta profesinis veiklinimas). Aptarsime peržiūrėtus mokomuosius filmukus „Pinigų istorija“ (1, 2, 3 d.) bei animacinio filmuko „Kiaulė taupyklė“ ištrauką, formuojančius teigiamas mokinių moralines nuostatas. Edukacijos pabaigoje išmoksime išlankstyti ir apipavidalinti popierinė piniginę. Pasidalinsime patirtais įspūdžiais ir emocijomis.


Jonavos rajono savivaldybės Grigorijaus Kanovičiaus viešoji biblioteka

Kiekviena tauta – tai istoriškai susidariusi žmonių bendruomenė, turinti bendrą kilmę, istoriją, žemę, kalbą, kultūrą.  Tautos istorija parodo žmonijos praeitį, turėjusią įtakos dabartinėms sukurtoms gyvenimo formoms. Žinodami savo istoriją  galėsime geriau suprasti ir vertinti dabartinę savo tautos kultūrą.
Rimkų bibliotekoje organizuojamos dirbtuvės „Žaliomis pėdomis“ – mūsų protėvių baltų kultūros, tradicijų, pasaulėžiūros, gyvenimo būdo pažinimas. Žaisdami, ieškodami, tyrinėdami ir kurdami mokiniai susipažins su baltais, vertins ir bandys suprasti jų įtaką dabartiniam lietuvių gyvenimo būdui.
Kelionė po mūsų protėvių kultūrą, tradicijas, pasaulėžiūrą, gyvenimo būdą prasidės edukaciniu gamtos keliu. Edukacijos dalyviai, turėdami specialiai parengtas užduotis, ieškos bibliotekoje gyvenančių gyvūnų, augančių augalų. Prie kiekvieno gyvūno ir augalo jų lauks klausimai ir orientyrai, kur ieškoti knygų su atsakymais. Keliaudami bibliotekoje gamtos keliu vaikai atliks dešimt užduočių ir pažins istorinę lietuvių tautą. Visus atsakymus mokiniai reflektuos, aptars su edukatoriais ir savo gautas žinias įtvirtins dalyvaudami virtualioje viktorinoje.
Susipažinę su baltų kultūra, pasaulėžiūra, edukacinių dirbtuvių „Žaliomis pėdomis“ dalyviai kūrybinio proceso metu kurs ir gamins amuletus su gyvūnų simboliais. Simboliai keliauja per visą tautos istoriją, pasilikdami ne tik savo istorines reikšmes, bet ir įgaudami naujų. Todėl mokiniai turės pasirinkimą, kokią simbolinę reikšmę turintį amuletą jiems susikurti. Edukacinės dirbtuvės „Žaliomis pėdomis“ – tai priemonė, sujungianti pažinimą ir kūrybą bei puoselėjanti pagarbą gamtai ir knygai, mūsų tautos istorinei ir dabarties kultūrai.


Šiaulių kultūros centre parengtas keramikos amato edukacinis užsiėmimas Molio forma kviečia susipažinti su seniausia keramikos technika – virveline keramika. Keramika – viena seniausių lietuvių liaudies meno rūšis, kuri išsiskiria savo unikalia istorija, išskirtinėmis lipdymo technikomis, dekoravimo raštų įvairove. Edukacijos metu susipažinsite su keramikos istorija, apžvelgsite keramikos dirbinių ekspoziciją, įkurtą Amatų dirbtuvėse, mokysitės virvelinės keramikos būdu gaminti puodynėles, lėkštutes, dekoruotas įspaudais bei angobais. Darbai po nulipdymo bus išdegami su permatoma glazūra.


Edukacinė pamoka: Kaip kurti geresnį pasaulį kultūringu elgesiu internete? (Nuotolinė paslauga)

Kviečiame moksleivius į kultūrinę pažintinę kelionę po skaitmeninį pasaulį! Čia kalbėsimės, kas yra interneto kultūra, kaip kiekvienas prisidedame ją kurdami ir stebėsime, kaip mūsų pasirinkimai internete gali padėti tobulėti, kurti ir daryti pasaulį geresnį. Už rankos vedamės mažuosius moksleivius į skaitmeninę kelionę, virtualią erdvę, kurioje smalsiai dairomės ne tik kaip vartotojai, bet ir kaip kūrėjai. Siekiame ne tik supažindinti su kultūringo, etiško bendravimo ypatumais internete, bet ir motyvuoti naudotis įrankiais ir priemonėmis, kurios padeda kurti geresnį internetą. Keliaujame pasipuošę kritiko akiniais – mokydamiesi atsirinkti turinį, vertinti jo kokybę, kelti klausimus, kurie padėtų atskirti pelus nuo grūdų internete. Interaktyvūs žaidimai padeda įtvirtinti naujas žinias. Edukacijos metu kalbame apie tai, kokių galių turi kiekvienas, kaip interneto turinio kūrėjas, aptarsiame tinkamo ir kultūringo elgesio internete ir realybėje ypatybes, mokomės, kaip atsirinkti vertingą turinį internete bei suprasti, kas yra skaitmeninė gerovė ir skaitmeninė higiena, kaip tai formuoja mūsų įvaizdį ir padeda kasdien jaustis gerai – ir emociškai, ir fiziškai. Tai, ką kuriame ir kuo dalinamės internete, yra mūsų neišnykstantis skaitmeninis pėdsakas. Jis, drauge su skaitmeninėmis patirtimis, yra mažo žmogaus tapatybės dalis, kurią vieni kuria sąmoningiau nei kiti. Skatiname sąmoningą kūrybą. Atskleidžiame, kad gebėjimas virtualioje erdvėje elgtis išmaniai ir atsakingai ne tik apsaugo kiekvieną nuo nepageidaujamų patirčių internete, bet ir sudaro sąlygas naudotis technologijų galimybėmis saviraiškai ir kūrybai. Edukacija augina vaikų ir jaunimo atsparumą siekiant kuo labiau sumažinti visų formų smurtą prieš vaikus, pasinaudojant išmaniosiomis technologijomis. Ji skatina etišką interneto kultūrą, prisideda mažinant patyčių mastus, ugdo kritinį mąstymą, didina sąmoningumą, stiprina vaikų ir jaunimo gebėjimus naudoti internetą kūrybingumui ir saviraiškai lavinti.


Ar tikrai užtenka apie dailės kūrinį pasakyti „gražu / negražu"? O kas jame patinka ir kas nepatinka? Ar kūrinius gali tyrinėti tik dailėtyrininkai, gal ir mes galime drąsiai juos vertinti, mokydamiesi apginti savo teiginius? Ar paveikslų apibūdinimai turi būti rimti ir labai moksliški, ar gali būti žaismingi ir juokingi? Sustokime, įsižiūrėkime taip, tarsi žvelgtume į paveikslą pro padidinamąjį stiklą ir, pasitelkę vizualinio mąstymo strategijų metodą, atsakykime sau – kas vyksta šiame paveiksle? Pamatysime, kiek daug iš pirmo žvilgsnio nepastebėtų dalykų galima rasti kiekviename kūrinyje. O kuriant paveikslų istorijas pratęsiančius kelių kadrų filmukus, pravers ir tradicinės paveikslų dėlionės, ir planšetiniai kompiuteriai.


Lėlių spektaklis "Arklio Dominyko meilė"

Marijampolės Petro Kriaučiūno viešoji biblioteka

Marijampolės Petro Kriaučiūno viešosios bibliotekos lėlių teatras „Trivainėlis“ pristato spektaklį „Arklio Dominyko
meilė“, pastatytą pagal V. V. Landsbergio to paties pavadinimo pasaką. Paslaugos tikslas – per teatrinį pasakojimą plėsti
vaikų kultūrinį akiratį, ugdyti sutarimo ir susikalbėjimo įgūdžius, meilės ir pagarbos jausmus kitoms kultūroms ir kitokiai
nuomonei. Baltas laukinis arklys Dominykas įsimyli šiek tiek išpaikusią rugiagėlę. Artėjant šalnoms jis yra priverstas paslėpti
ją po akmeniu, o pats iškeliauja į Afriką ieškoti rugiagėlės artimųjų. Keliaudamas jis susipažįsta su baltąja meška, begemotu,
beždžionėle, kupranugariais ir kitais linksmais personažais, kurie įkūnija skirtingus žmonių charakterius, vertybes, pasaulio
suvokimą ir labai įvairią mūsų visuomenės sandarą. Pavasarį Dominykas sugrįžta į Lietuvą ir apie savo pasakišką kelionę
papasakoja vėl išdygusiai rugiagėlei. Arklys su rugiagėle bendrauja atvirai, nuoširdžiai ir truputį naiviai, tuo tarpu rugiagėlė
pažinties pradžioje laikosi tam tikro atstumo, jos kalboje daugiau arogancijos, šaltumo, lepumo. Tai tarsi skirtingų kultūrų
skirtumai. Tačiau vėliau viskas keičiasi. Rugiagėlė paprašo arklio Dominyko apsaugoti ją nuo vėjo, kad šis nesušaldytų. Kaip
prisipažįsta rugiagėlė, tik meilė įprasmina visą gyvenimą. Spektaklyje ryškūs ir antraeiliai personažai, patraukiantys savitais
charakteriais, atspindinčiais gyvenimo ir pasaulio įvairovę. Skirtingas veikėjų bendravimas ir supratimas leidžia suprasti ir
toleruoti kitokias nuomones ir kitokias vertybes, tikėti savimi, siekti užsibrėžtų tikslų, vertinti tikrą draugystę. Spektaklis yra
kupinas gerumo, švelnumo ir žaismingumo. Vyrauja draugystės, ilgesio, pagalbos kitam, noro susikalbėti motyvai, kas leidžia
geriau suprasti darną ir teisingumą, bei gebėjimą visiems darniai pasaulyje gyventi. Spektaklio scenografiją kūrė dailininkė
D.Ališauskaitė Zinovičienė, dėl režisūrinių sprendimų konsultavo režisierė, aktorė A. Sunklodaitė.


Edukacinė programa "Tautodailės rekordai" (5 - 8 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Moksleivių dėmesys sužadinams video siužetu / pasakojimu „Artūro Narkevičiaus Tautodailės rekordai“, kuriame sertifikuotų tautinio paveldo produktų tradicinis amatininkas, dvylikos Lietuvos tautodailės rekordų autorius pristato realizuotas kūrybines idėjas ir rekordinius pasiekimus. Ieškoma atsakymų į klausimus: "Kodėl siekiama rekordų?", "Kodėl 2009 m. ir 2018 m. užregistruota daugiausiaa Taudodailės rekordų?" Mokiniai supažindinami ir su kitų Lietuvos regionų tautodailininkais, sertifikuotais amatininkais bei jų pasiektais rekordais: Adolfo Teresiaus, Edmundo Gaubo, Arvydo Baranausko, Odetos Bražėniėnės, Virgilijaus Vaičiūno, Augenijos Ruželienės, Vlado Kuzino ir kt. Demonstruojama skaidrių prezentacija, pristatomi 4 video siužetai/pasakojimai. Užsiėmimo dalyviai vertina tautodailininkų pasiekimus, generuoja asmeninių rekordų idėjas, svarsto, kokie jų pasiekimai, įdėjus maksimalias pastangas, galėtų tapti rekordais.


Paslapties išsaugojimas – raktas į pergalę. Šį faktą žinojo ir Antikos laikų karvedys Gajus Julijus Cezaris, žino ir dabartiniai generolai. Kada prasidėjo paslapčių kupina šifravimo istorija ir kaip medinius pagalius, apvyniojamus specialia odos juosta, ilgainiui pakeitė sudėtingos šifravimo mašinos, kurias perprasti įstengdavo tik šviesiausi valstybių protai? Atskleiskite šias paslaptis ir pabandykite iššifruoti Lietuvos karių Jums siunčiamus pranešimus. Paskubėkite – priešas nesnaudžia!


Magiškas šilko pasaulis (išvažiuojamoji)

Tapybos ant šilko edukacinio užsiėmimo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis marginti šilkinę nosinaitę ("fantaziją", 28*28cm). Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo edukacijos dalyviai parsineša širdžiai mielą vienetinį darbelį, kuris galės būti naudojimas kasdien. Dalyvauti gali kiekvienas to norintis. Net ir neturint meninių pagrindų, galima sukurti labai gražų aksesuarą stilingai aprangai. Suteikiamos visos reikalingos priemonės.


Spektaklio kūrėjai, suprasdami, kad nūdienos vaikai nemažai laiko praleidžia stebėdami šiuolaikinius animacinius filmus bei žaisdami kompiuterinius žaidimus, leidžiasi į nuotykį ir vaikus kviečia į Pasakų aviliuką (palapinę), kurioje Pasaksukių (šeimininkų) ,,išsukama" pasaka ,,Zuikis Puikis". Aviliukas - Palapinė yra suskirstyta į dvi dalis. Vienoje - vaikų pieštas animacijas ant senojo projektoriaus valdantys ir jas įgarsinantys aktoriai, kitoje - pasakotojas bei vaikai, stebintys Aviliuko sienoje regimą gyvai sekamą ir animuojamą pasaką. ,,Zuikis Puikis" - mažuosius žiūrovus supažindina su gyvai garsinamos pasakos žanru, kuomet pagrindiniai istorijos pasakojimo įrankiai yra vaikų kurtos iliustracijos, aktorių balsai ir pagalbiniai daiktų garsai. Vaikai "čia ir dabar" pamato, kaip iliustracijos atgyja. Be pačio žanro naujumo dar vaikai supažindinami su Zuikio Puikio istorija, kuomet paaiškėja, kaip yra svarbu laikytis duoto žodžio ir, turint tikslą, nepasiduoti pagundoms, kad ir kaip stipriai šios viliotų.


Nepaprasta "Vaikų žemės" pamoka su knyga (Nuotolinė paslauga)

Viešoji įstaiga "MOKYKLŲ TOBULINIMO CENTRAS"

Valandos trukmės nuotolinio susitikimo metu pristatysime dviejų tipų literatūrines edukacijas. Kūrybinių skaitymų metu įtraukiančiai skaitysime literatūros kūrinius, susipažinsime ir praktiškai pritaikysime jų analizavimo bei vertinimo metodus. Susitikimą veda profesionalūs menininkai - skaito aktorė, o jai talkina iliustruotoja. Didžiąją susitikimo laiko dalį skiriame susipažinimui su literatūros kūriniu, jo forma, žanru ir turiniu. Antroji užsiėmimų dalis – „namų darbų“ arba pagalbinės metodinės medžiagos mokytojui ir mokiniams pristatymas. Tokios edukacijos metu mokytojai įgalinami tęsti pradėtą diskusiją klasėje, todėl šie skaitymai gali tapti alternatyviomis literatūros pamokomis. Užsiėmimų metu skaitomi ir literatūros kūriniai, įtraukti į lietuvių kalbos ir literatūros pagrindinio ugdymo bendrąją programą. Susitikimų su knygų autoriais ir iliustruotojais metu patys knygų kūrėjai skatina ir padeda suvokti perskaityto kūrinio turinį, ugdyti kritinį mąstymą, atskleisti kūrybiškumą. Be to, šie susitikimai - unikali galimybė betarpiškai pabendrauti su kūrėju, užduoti visus rūpimus klausimus. Edukacijų metų naudojami įtraukūs, žaidybiniais elementais grįsti bendravimo su vaikais metodai, audiovizualinė medžiaga, nesudėtingos kūrybinės užduotys, padedančios išlaikyti vaikų dėmesį ir patraukliai pateikti tyrinėjamą medžiagą. Platesnį literatūrinių edukacijų turinio aprašymą rasite čia: https://vaikuzeme.lt/nepaprasta-pamoka-su-knyga/.


I. Simonaitytės sėkmės istorija ir kūryba

Edukacija skirta vyresnio amžiaus mokiniams, sudaromas kūrinio pagrindinių veikėjų genealoginis medis. Skaitymas rolėmis, aptariant Mažosios Lietuvos tradicijas ir likimą.


Programos dalyviai prisimins savo regiono tradicijas ir papročius, jiems bus pasakojama apie žvakių liejimą ir kitus susijusius amatus. Mokymosi muziejuje procesas grindžiamas perdavimo –priėmimo principu. Dalyviai mokysis absorbuodami jiems pateiktą informaciją. Informacija bus pateikiama dalimis, žingsnis po žingsnio, pridedant gaunamus pranešimus prie jau sukauptos informacijos. Vaikams bus sudarytos sąlygos veikti patiems (vaikai patys galės pasirinkti norimą žvakės formą) ir mokytis iš kitų (vaikai sėdės ratu, todėl puikiai matys draugus, ką jie daro); bendrai dirbti, įveikti sunkumus, ugdyti mąstymo įgūdžius, reikšti nuomonę, mokytis kūrybingumo.


A.Čechovo apsakymas „Kaštonė“ -1892 m išleistas kūrinys. Tai jautri istorija apie draugystę ir ištikimybę. Apie pasiklydusią šunytę, Kaštonę, kurią priglaudžia cirko artistų šeima. Čia ji atranda ne tik naujus namus, bet ir draugus: žąsiną, katiną ir kiaulę. Kaštonei debiuto vakarą cirko arenoje pasirodo šeimininkai. Rusvaplaukei tenka skausminga dilema: likti cirke ir mėgautis atskleisto talento šlove ar grįžti pas išsiilgtą šeimą. Kalaitę Kaštonę, žąsiną, katiną ir kiaulę spektaklyje įkūnys vaikai (aktoriai), gyvenantys šiuolaikiniame pasaulyje ir dėl įvairių priežasčių praradę savo namus: pamesti, pabėgę ar paklydę. Jie glaudžiasi cirko artisto namuose. Tačiau didžiausias mažųjų nelaimėlių troškimas yra grįžti į namus, kurių niekada nesiliovė ilgėjęsi, sapnavę, apie juos svajoję. Kiekvieno personažo valdoma lėlė - raktas į jo paties gyvenimo istoriją, kurią stebėdamas žiūrovas turės progą susitapatinti, „pasitikrinti” ir atpažinti savo paties jausmus.


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Išrandame bateriją!“ skirtas sukonstruoti paprastą elektros šaltinį – bateriją – ir jo pagalba įjungti nedidelį šviesos elementą. Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti su elektros tyrimų istorija, skatinti naujų žinių poreikį, išradingumą, konstrukcinius gebėjimus, lavinti koncentraciją. Dalyviai supažindinami su didžiųjų pasaulio technikos išradimų ištakomis, jų svarba ateities išradimams ir kultūrai. Praktinėje užsiėmimo dalyje dalyviai savarankiškai, iš lengvai prieinamų buitinių medžiagų (monetų, popieriaus, druskos, vandens bei kt.) konstruoja elementarius elektros šaltinius – baterijas – ir jų pagalba įžiebia nedidelius šviesos elementus. Edukacinio užsiėmimo interaktyvioji dalis paremta italų mokslininko Alesandro Voltos išrastu ir 1794 m. visuomenei pristatytu „Voltos elementu“, nuo kurio prasidėjo svarbiausi žmonijos išradimai elektros energetikos, chemijos srityse ir gerai iliustruoja viso Apšvietos amžiaus kultūrinę sąrangą.


Literatūrinės varžytuvės „Ar skaitei?“ (Išvažiuojamoji)

Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Edukacinė programa „Ar skaitei?“ – tai interaktyvios literatūrinės varžytuvės 5–8 klasių mokiniams, kurių metu derinama protinė ir pramoginė veikla. Programos tikslas – atnaujinti, gilinti, plėtoti 5–8 klasių mokinių literatūros žinias ir skatinti jų domėjimąsi literatūros kūriniais, įtrauktais į mokyklos bendrojo ugdymo programas. Mokiniai pasiskirstę komandomis žaidžia protų mūšį, kurį sudaro keli skirtingi turai. Kiekvieną jų sudaro 10 klausimų, į kuriuos norint atsakyti, reikia pasitelkti ne tik literatūrines, bet ir istorijos, geografijos, dailės, muzikos ir kitų mokomųjų dalykų žinias. Nugalėtojais tampa komanda surinkusi daugiausiai balų.


Lėlių teatro spektaklis „Žalias žalias obuoliukas“

Pagal S. Silverstein kūrinį („Dovanojantis medis“) pastatytame spektaklyje „Žalias žalias obuoliukas“ pasakojama apie neišmatuojamą medžio meilę mažam berniukui. Vaikystėje berniukas dažnai ateidavo pažaisti prie medžio, mėgo laipioti jo šakomis, ant jų suptis ir valgyti obuolius. Obelis buvo laiminga, matydama žaidžiantį vaiką ir visada stengėsi jam padėti. Vis dėlto laikui bėgant berniukas iš medžio ėmė prašyti vis daugiau. Paaugusiam berniukui prireikė pinigų. Tada obelis pasiūlė parduoti obuolius. Suaugęs jis užsimanė namo, tad obelis pasiūlė nupjauti jos šakas. Vėliau jam prireikė valties, tuomet obelis pasiūlė nupjauti kamieną ir pasidaryti valtį. Galiausiai iš obels liko tik kelmas. Spektaklio pabaigoje berniukas, jau tapęs senuku, nori tik ramybės ir vietos pailsėti, tad obelis pasiūlo prisėsti jam ant kelmo – vienintelio apie jos egzistavimą bylojančio ženklo. Kauno lėlių teatro aktoriai per lėlę, žaismę ir gyvą bendravimą kviečia žiūrovus į susitikimą su gamtos esybe, per kurią atsiveria visi būties klausimai. Anot režisieriaus A. Lebeliūno, šioje, atrodytų, paprastoje istorijoje atsakymus ras kiekvienas pagal savo amžių ir suvokimą. Pastatymas pelnė „Fortūnos“ prizą, taip pat yra apdovanotas kaip geriausias spektaklis vaikams Rokiškyje vykstančiame profesionalių teatrų festivalyje „Vaidiname žemdirbiams“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa „Piemenukų džiaugsmai ir rūpesčiai – nuo Jurginių iki Martyno“

Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Programos metu lankytojai, apsirengę piemenukų apsiaustėliais, susėdę prie įsivaizduojamo laužo, dainuodami kviečia ,,saulelę motulę“, išgirsta pasakojimą apie praeities laikų piemenukų kasdienybę nuo Jurginių iki Martyno – nuo ganiavos pradžios iki pabaigos, sužino apie svarbiausias ganymo tradicijas ir papročius, žaidžia žaidimus, mokosi ratelių, mena mįsles, prisimena patarles, posakius, greitakalbes, mokosi burtų. Aktyviausi skatinami saldainiais, ,,šeimininkė“ vaišina sūriu ir riestainiais.


Klaipėdos miesto savivaldybės koncertinė įstaiga Klaipėdos koncertų salė

Keturio stichijos: Žemė, Vanduo, Oras, Ugnis. Lietuvių kompozitorius ir lietuvių poetė susitinka vienoje scenoje, persipina per teatrą ir kviečia visus priimti, mąstyti, pasiimti gerą ir atiduoti tik gerą keturiems elementams, stichijoms, kurios valdo mus visus.


Dirbtuvės „Praktiniai scenos kalbos metodai“

Gebėjimas laisvai ir nevaržomai reikšti savo mintis kai kuriems žmonėms yra nemaža problema, kuri ypač išaugo prasidėjus pasaulinei pandemijai – žmonės patyrė izoliaciją, gyvo bendravimo stoką. Be to jaunimas gyvą bendravimą vis dažniau išmaino į veiksmą virtualioje erdvėje. Išmanių technologijų naudojimas ir pritaikymas kasdieniame gyvenime, be abejonės, teikia didžiulę naudą, tačiau kartu sumažina gyvo bendravimo laiką ir tuo pačiu galimybę gyvai ir betarpiškai reikšti savo mintis ir idėjas. Gebėjimas kokybiškai ir aiškiai artikuliuoti savo mintis tampa didele vertybė. Geriausi pasaulio lyderiai tiek moksle, tiek politikoje ar menuose nuolatos tobulina savo kalbėjimo įgūdžius. Tai – ne tik gramatika, ir taisyklingas kalbos stilius, tai – mintis ir jos materializavimo laisvė.| Greitas gyvenimo tempas, atsiribojimas nuo gyvo kontakto gali tapti problema, norint bendrauti grupėje ar kalbėti prieš auditoriją. Norint pasiekti klausytojo širdį ir mintis, pravartu žinoti, kaip tai padaryti. Dažniausiai didžiausi kritikai ir teisėjai esame patys sau, todėl laisvas kalbėjimas prasideda nuo įvarių įtampų atsikratymo, bandymo pamatyti save tarsi iš šono – kamerai filmuojant, tačiau be kritikos, ar cinizmo. Christinos Gutenkunst mokymo metodika aiškina, kaip valdyti savo balsą, tembrą ir kokią įtaką tai turi mūsų minčių raiškai. Svarbiausia - tikėjimas tuo, ką kalbi, suvokimas, žinojimas, kad gali pasitikėti savo balsu ir kūnu. O jie – visada viena.


Atėję pas mus sužinosite, kokios grėsmės kildavo mūsų istorinei sostinei, ir kaip vilniečiai gynė savo miestą nuo priešų. Jūsų laukia išsami pažintis su gynybinės sienos bastėja ir Vilniaus mieste išlikusių gynybinių sistemų pėdsakais. Apie viską aiškinsimes aktyviais, tyrinėti savo aplinką, kviečiančiais metodais ir priemonėmis. Turėsite progą apžiūrėti daugybę ginklų bei šarvų, kurie prieš kelis šimtmečius kariams padėjo saugoti Vilniaus gyventojų ramybę, o kai kuriuos iš jų galėsite ir patys pasimatuoti.


Spektaklis "Nojaus laivas" ( Nuotolinė paslauga)

Spektaklis „Nojaus laivas“ – tai vaizdingai, įdomiai ir orginaliai papasakota Šventajame Rašte, Pradžios knygoje aprašyta Didžiojo tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istorija. Dievas dėl žmonių nedorumo planavo milžinišku potvyniu sunaikinti Žemę, tačiau tarp visų žmonių atsirado vienas vyras Nojus, kuris rado malonę Dievo akyse. Nojui buvo duoti nurodymai suręsti didžiulį laivą į kurį turėjo tilpti ne tik Nojaus žmona bei trys jo sūnūs su žmonomis, bet ir visų žemėje gyvenančių gyvūnų, paukščių ir roplių poros. Nojus –mūsų visų propropro... prosenelis, supermenas, didvyris išsigelbėjas nuo tvano . Biblinė pasaulio tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istorija atskleidžiama aktoriui vartant ir komentuojant nuostabiais raštais ir piešiniais išmargintos didelės bei paslaptingų kertelių turinčios knygos puslapius. Kartais iš jų išnyra vis nauji personažai: žmonės, gyvūnai, paukščiai, ropliai, laivo korpuso detalės, ar teksto nuotrupos. Piešiniuose ir tekstuose tarsi senoviniuose papirusuose ar olose išraižytose ornamentuose suskamba visiems gerai žinoma Šventojo Rašto istorija. Orginaliai, jautriai, nebanaliai. Vaikams augant svarbu turėti herojų , jie randa labiausiai žavintį didvyrį ir visaip stengiasi į jį lygiuotis. Jo žygdarbiai suteikia jiems pasitikėjimo savimi, į jį žvelgdami jie mato dalelę savęs. Stebėdami šį teatro vaidinimą, jie gali sutapatindami save su Nojumi labiau pažinti ir suprasti save bei aplinką, analizuoti ir suvokti savų patirčių, vertybių bei elgesio pagrįstumą. Kritikai šį darbą įvertino kaip itin pavykusį meninės ir edukacinės jungties ieškojimą. Spektaklis 2017 metais buvo nominuotas klaipėdietiškam apdovanojimui „Padėkos kaukė“ už geriausią scenografiją.


Kronika - nenugalėtas balsas prieš melą. Edukacinė programa skirta įvairaus amžiaus mokiniams. Veiklos yra pritaikomos pagal dalyvių amžių. Pagrindiniai paslaugos tikslai: - supažindinti moksleivius su Katalikų bažnyčios kronikos rašymo istorija, nepalūžusias amenybes vykdžiusias šią veiklą. - supažindinti ir per aktyviuosius metodus padėti įsijausti į to laikmečio pavojus ir drąsą, kuria pasižymėjo ir patyrė žmonės, prisidėję prie Kronikos rašymo bei jų kūrybingumą, kaip išgyventi ir veikti Sovietinių represijų laikais. - ugdyti pilietinį ir kultūrinį sąmoningumą "Esame tauta, kuri daug iškentė, bet būtent todėl galime semtis stiprybės bei vilties iš savo istorijos" ištrauka iš Ministrės Pirmininkės kalbos (2022 06 14)


Onos Jautakės žaidybinis-muzikinis spektaklis „Prunelijaus sapnas“ režisierius Algimantas Armonas Vaidina Kelmės mažojo teatro aktoriai: Austėja Gendvilaitė, Armandas Lazdauskis, Laura Šmitkinienė, Skaistė Antanavičiūtė, Česlovas Brazinskas, Gediminas Trijonis, Šviesos ir garso operatorius – Julius Kančiauskis Muziką rinko ir kūrė Austėja Gendvilaitė Scenografija – Evaldas Jasiūnas Tai nuotaikingas spektaklis apie Katiną Prunelijų, kuris sapne kalbasi su savo uodega. Tingus katinas ir charizmatiška uodega keliauja per savo sapną, patiria įvairių nuotykių ir nusivylimų siekdami mieste nusipirkti laikrodį, įgyti vairuotojo pažymėjimą, aplankyti prie jūros gyvenantį pusbrolį Fortūnatą. Bet ar uodegos patarimai pasiteisina? Žaismingi katino Prunelijaus nuotykiai suteikia linksmą nuotaiką ir daug gerų emocijų. 2021 m. spektaklis Trukmė 50 min. Skirtas vaikams, bet tinka įvairioms amžiaus grupėms


Nors tatuiruotė savo tiesiogine reikšme žymi neištrinamą piešinį ant kūno, kviečiame moksleivius išmėginti piešimo ant kūno chna dažais magiją. Šiandieniniame daugiakultūriniame pasaulyje tatuiruotės leidžia kurti savo vizualinį tapatumą, tampa asmens istorija, savotiška vizitine kortele. Edukacinės programos „Tatuiruočių magija“ metu atskleisime moksleiviams chna meno paslapčių pasaulį. Per simbolių, piešinių autentiškumą prisiliesime prie tūkstantmetes tradicijas turinčio saviraiškos būdo, ugdysimės toleranciją ir pakantumą kitokiam pasaulio supratimui, gilindamiesi į įvairių piešinių ir simbolių reikšmes, patirsime kūrybos džiaugsmą, piešdami augaliniais dažais ant kūno. Chna piešiniai turi senas tradicijas, siekiančias Indiją – vieną iš labiausiai paslapčių turinčią šalių. Rytuose piešimo technika perduodama iš kartos į kartą, tai ne tik unikalus būdas pasipuošti, bet ir perduoti gerus linkėjimus. Kiekvienas ornamentas, jo taškelis, kryželis ar linija rytų tradicijoje turi savo reikšmę, kaip raidės, iš kurių dėliojame žodžius, sakinius. Tai viena iš meditacijos formų ne tik piešiančiajam, bet ir tam, ant kurio odos gula piešiniai. Tai atsipalaidavimas, galimybė pajusti harmoniją su gamta ir žinoma – tai malonus laiko praleidimas. Įvairūs ugdymo metodai, tokie kaip, diskusija, individualus darbas, darbas grupėse, „minčių lietus“, padės atrasti save, suprasti ženklų pasaulio magiją. Moksleiviai per simbolių, piešinių autentiškumą galės pažinti kitų tautų kultūras, ši technika padės prisiminti savo kultūrinį paveldą, garsėjantį autentiškais raštais. Edukacijas parengė Chna piešimo meistrų komanda, jau devynerius metus užsiimantys kūno tapyba chna dažais, ilgą laiką organizuojantys pažintines-edukacines keliones, stovyklas moksleiviams Lietuvoje ir užsienyje.


Edukacinio užsiėmimo metu „1863-1864 metų sukilimo stovykla“ gilinsimės į 1863-1864 m. sukilimą. Iš pradžių dalyviai trumpai bus supažindinti su sukilimo istorija, pagrindiniais vadais ir jo reikšme. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai atliks praktines užduotis. Pirmiausia bus skaitomas sukilimo manifestas, kurį perskaičius bus diskutuojama apie sukilimo reikšmę ir jo įtaką Lietuvos istorijai ir tautinės savimonės formavimuisi. Paskutinėje užduotyje edukacijos dalyviai taps  dalgininkų plutono (karinis vienetas, kurį sudaro nuo 20 iki 30 karių) nariais. Vadovaujami stovyklos viršininko, dalyviai bus mokomi dalgininkų rikiuotės ir karinės taktikos pradmenų, bus supažindinti su sukilėlių naudotais ginklais bei vaistiniais augalais, kuriais gydėsi sužeisti sukilėliai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Kartais naujų formų paieškos įprastoms pamokoms gali atrodyti kaip nemenkas iššūkis. Ką daryti, kad jos būtų įdomios, naudingos ir nenuobodžios? Mes Jums siūlome PAMOKĄ SU MUZIEJININKU, kuris rašytojo gyvenimą ir kūrybą žino iki smulkiausių detalių. Išgirsti įdomių ir negirdėtų faktų, pamatyti muziejų eksponatų, susipažinti su MAIRONIU, JUOZU GRUŠU, BALIU SRUOGA, JUOZU TUMU-VAIŽGANTU, SALOMĖJA NĖRIMI artimiau, galite mūsų pamokose, vykstančiose ne klasėse, o muziejų erdvėse. Muziejininkai pasiruošę 45 minučių pasakojimą, kurį pagyvina vaizdinė medžiaga ir išskirtinė galimybė pamatyti muziejaus eksponatus, o tada – pokalbis su smalsaujančiais moksleiviais. Bus tikrai smagu – nepraleiskite unikalios progos!


Ekskursijoje „Leonardo da Vinčio mašinos“ galima išvysti kelias dešimtis išradimų, rekonstruotų pagal italų Renesanso menininko ir išradėjo Leonardo da Vinčio eskizus bei žymiausias jo kūrinių reprodukcijas, tarp kurių – „Mona Liza“, „Pasaulio gelbėtojas“ ir garsioji freska „Paskutinė vakarienė".

Ekskursijos metu pristatomi įdomiausi faktai apie Renesanso genijų, jo kūrybą ir technines inovacijas, lėmusias daugelio šiandien naudojamų išradimų atsiradimą moderniame amžiuje. Ekskursijos metu moksleiviai apsilankys interaktyvioje parodoje, kurioje sužinos apie šedevrais laikomus kūrinius ir išbandys interaktyvius eksponatus – mechaninius prietaisus – išsiaiškindami jų veikimo principus.

Paroda Energetikos ir technikos muziejuje atspindi įvairiapusį L. da Vinčio talentą, pristato italų kultūros bei inžinerijos paveldą, skatina susidomėjimą mokslu ir suteikia galimybę moksleiviams patiems prisiliesti prie interaktyvių eksponatų.


Kūrybinės savęs pažinimo dirbtuvės „Šnekantys marškinėliai“

Tai kūrybinis savęs pažinimo ir atskleidimo kitiems užsiėmimas. Edukacijos tikslas – ugdyti mokinių kūrybingumą ir savimonės (savęs pažinimo) kompetencijas, kuriant iškalbingų asmeninių marškinėlių eskizą. Kūrybinė užduotis skatins dalyvius mąstyti: ar pažįstu save? Ar gerai žinau, kas man patinka, o kas ne? Kokios mano stipriosios ir silpnosios pusės? Kokį save noriu atskleisti kitiems? Ir apie ką kalbės mano sukurti marškinėliai? Patyriminis žaidimas, susikaupimas ir dėmesingumas tyloje bei kūrybingos užuominos, padės dalyviams atsakyti iš šiuos klausimus ir atlikti kūrybinę užduotį – sukurti savo „šnekančių“ marškinėlių eskizą. Naudodami įvairias dailės priemones ir koliažo techniką, dalyviai sukurs jų asmenybes atskleidžiančius kūrinius. Refleksijos ir aptarimo metu grožėsimės vienas kito asmeninių marškinėlių eskizais, pasakančiais daugiau nei žodžiai. Edukacijos nauda mokiniams: • išbandys dizainerio vaidmenį ir sukurs unikalių asmeninių marškinėlių eskizą, • patirs, ką reiškia pristatyti ir atskleisti save kitiems, • lavins kūrybiškumą ir savimonės (savęs pažinimo) kompetencijas, • įgys įdomios kultūrinės patirties.


Nepatogus kinas: filmai, padedantys augti

Filmai, padedantys augti – didžiausio Baltijos šalyse žmogaus teisių dokumentinio kino festivalio „Nepatogus kinas“ ir dokumentinio kino edukacijos platformos „Nepatogaus kino klasė“ edukacijos programa, kurioje kino menas persipina su žmogaus teisių ir pilietiškumo ugdymo veiklomis ir didelis dėmesys skiriamas tarpusavio supratimo, pagarbos, tarpkultūrinio ugdymo aspektams, emocinio intelekto ugdymui.

Kinas – itin paranki edukacinė priemonė, sujungianti ne tik estetinius ir idėjinius filmų kaip meno kūrinių aspektus, bet ir gyvenimiškas situacijas bei patirtis. Kinas patrauklus ir kaip medijos plačiąja prasme rūšis, ir kaip įrankis, įvairiomis meninės raiškos priemonėmis galintis „paliesti“ žiūrovą, lavinti kritinį mąstymą ir emocinį intelektą. Programoje naudojami tik profesionalių kuratorių iš svarbiausių tarptautinių kino festivalių atrinkti dokumentiniai filmai, kurių herojai – vaikai ir jaunuoliai, edukacijose dalyvaujančių mokinių bendraamžiai. Kiekvieną dokumentinio filmo seansą lydi patyrusių specialistų vedami užsiėmimai arba suteikiama profesionalių žmogaus teisių edukatorių parengta  kur individualiai ar grupėje vykdomų refleksijos bei metodikų pagalba atrandamos skirtingų meno, kultūros, saviraiškos, socialinės ar individualios atsakomybės sinergijos. Programos turinys atliepia žmogaus teisių problematiką lyčių lygybės, patyčių, socialinio aktyvumo, pilietiškumo, negalios, diskriminacijos ir kitų į vaikus bei jaunimą orientuotų temų aspektus.

Vilniaus m. sav.; Šiaulių m. sav.; Marijampolės sav.; Kauno m. sav.; Varėnos r. sav.; Alytaus m. sav.; Klaipėdos m. sav.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kūrybinių dirbtuvių metu mokiniai dirbs keliais etapais: Pirmoji kryptis. Tekstas, jo kūrimas ir analizė. Kokie pokalbiai įstringa? Kokius dialogus nugirstame gatvėje, autobuse, mokykloje? Kurie dialogai mus prajuokina, o kurie – sunervina? Ko reikia pokalbiui, kad jis virstų istorija? Dramaturgijos dirbtuvių metu moksleiviai mokysis pasakoti istoriją ir kalbėti apie dalykus, kurie jiems rūpi, kalba, kuria kalba patys. Dialogo forma ne tik padės papasakoti istorijas mums visiems atpažįstama forma, bet ir leis paaugliams pasižiūrėti į savo patirtis iš kito kampo. Mokiniai bus supažindinami su pagrindiniais dramos principais, kūrybinio rašymo technikomis, atliks savęs pažinimo užduotis, mokysis konstruoti scenas ir pasakoti trumpas, bet paveikias istorijas. Antroji kryptis. Filmo ir (ar) spektaklio dramaturgijos ypatumai. Kuo skiriasi romanas ir spektakliui ar kinui sukurtas tekstas? Ar tekstas gali virsti vaizdu ar garsu? Antroje kūrybinių dirbtuvių metu moksleiviai bus supažindinti su dramaturgijos kine ir (ar) teatre ypatumais. Kuo pasižymi šiuolaikinio teatro ar kino dramaturgija?


Užsiėmimo "Pasakiškas vaško teatras" metu vaikai pirmiausia išvys mažą spektakliuką pagal pamokančią pasaką. Po spektaklio su vaikais bus aptariamos spektaklio sudedamosios dalys. Pasaka, veikėjai ir scena. Toliau vaikai imsis darbo: iš vaško plokštelių metalinių formų pagalba pasigamins pasakos personažus. Dirbdami su natūraliu, kvapniu vašku vaikai lavins ne tik pirštų miklumą ir smulkiąją motoriką, bet ir kūrybingumą. Vaškas leidžia lengvai improvizuoti ir keisti personažo pavidalą. Galiausiai kiekvienas iš panaudoto kartono dėžutės pasigamins sceną. Ją dekoruos pasirinktais motyvais. Dar pasigamins plakatą ir bilietus. Baigta! Pamokanti pasaka paruošta rodyti namiškiams! Įrodyta, kad pasakos teigiamai veikia vaiko psichikos raidą. Klausantis pasakų lavinama vaizduotė, saviraiška, loginis mąstymas ir kalba. Pasakos diegia svarbias vertybes: drąsą, užuojautą, pagarbą. Jos praplečia vaiko sampratą apie supantį pasaulį, parodydamos, kad jis yra gyvas. Ši idėja svarbi formuojant empatijos, globos bei atsakomybės jausmą viskam, kas mus supa: žmonėms, gyvūnams, augalams ir pačiai gamtai. Edukacija yra paveiki, nes įtraukia visus pojūčius: pasaka - klausą, lėlių gaminimas - lytėjimą, vaškas uoslę o pats spektaklis - regą.


Detektyvinis – orientacinis žaidimas „Pasiklydusio Pelėdžiuko kelionė: iš praeities į dabartį“ skirtas 5–9 klasių mokiniams. Edukacinio užsiėmimo tikslas – skatinti jaunimo bendruomeniškumą, aktyvinti veiklą kultūrinėje-istorinėje terpėje. Edukacijos dalyviai supažindinami su Lietuvos švietimo istorijos muziejaus ekspozicijomis ir išgirsta legendą apie muziejuje gyvenusį Pelėdžiuką, kuris pasiklydo laike. Remdamiesi muziejuje esančia informacija (fotografijomis, vadovėliais ir kitais eksponatais) moksleiviai, susiskirstę į komandas ir išsirinkę komandos lyderį, naudodami paruoštus žemėlapius, keliauja po muziejaus ekspozicijas, ieško užuominų, sprendžia matematines, gamtos pažinimo ir istorijos užduotis ir bando sugrąžinti Pelėdžiuką į namus. Laimi komanda, greičiausiai atlikusi visas užduotis, iššifravusi rastas užuominas, įrašiusi teisingus atsakymus į kryžiažodį bei suradusi pasiklydusį muziejaus gyventoją. Šiame edukaciniame užsiėmime taikomi istoriniai ir žaidybiniai metodai leidžia mokiniams geriau suprasti įvairius Lietuvos istorijos laikotarpius.


Edukacinė programa „Surask, ko nepametei“

SURASK, KO NEPAMETEI Edukacinė programa, skirta 6–12 klasių mokiniams Domitės įvairia karine technika? Norite aplankyti įspūdingą VI forto teritoriją ir ten įrengtą Karo technikos ekspoziciją? Jums trūksta iššūkių ir nuotykių? O galbūt maga surasti tai, ko nepametėte? Sutelkite savo klasę ir kartu su suolo draugais susibūrę į dvi komandas meskite iššūkį vieni kitiems! Dalyvaukite edukacinėje programoje „Surask, ko nepametei“, žaiskite komandinį, fizinių ir intelektinių pastangų reikalaujantį žaidimą. Vadovaujami komandos kapitono ekspozicijos aikštelėse kuo greičiau ieškokite karinės technikos objektų pagal pateiktus užuominų kubus, atsakysite į interaktyviai pateiktus klausimus apie karinę techniką bei Lietuvos istoriją, įveikite „pelkėtą“ trasą ir dirbkite kaip vienas kumštis. Juk tik komandinis darbas atneš geriausią rezultatą! Svarbu: Edukacinė programa vykdoma Vytauto Didžiojo karo muziejaus Karo technikos ekspozicijoje, esančioje VI forte (K. Baršausko 101, Kaunas). Programa vykdoma lauko sąlygomis. Dalyviai turi pasirūpinti apranga ir avalyne, kuri būtų tinkama bet kokioms oro sąlygoms. Grupėje turi būti bent keli dalyviai, turintys išmanųjį įrenginį su mobiliojo interneto prieiga, kuriame būtų įdiegta QR kodų atpažinimo programėlė.


Kultūrinio edukacinio renginio "IKONŲ ŠVIESA" dalyviai susipažįsta su Anykščių sakralinio meno centre saugoma monsinjoro Alberto Talačkos sukaupta meno kūrinių kolekcija. Joje yra ir keturios ikonos, kurias kunigui padovanojo Tėvas Stanislovas. Tuomet pasakojame, kaip ir kada gimė ikonų tapymo tradicija, kokie pagrindiniai skirtumai nuo Vakarų Europos tapybos. Diskutuojame apie ikonoklastų veiklos poveikį ikonų tapymo tradicijai. Pristatoma ikonų tapymo situacija Lietuvoje, kur saugomos seniausios Lietuvoje išlikusios ikonos. Kūrybinėse dirbtuvėse dalyviai panaudojant įvairias išraiškos priemones susikuria savo ikonėlę. Kultūrinis edukacinis renginys "IKONŲ ŠVIESA" sėkmingai papildys tikybos pamokas.


Mintį parengti edukaciją "Arbatos valandėlė Rokiškio dvare" davė Rokiškio grafų drabužių kolekcijoje esanti XIX a. pab. popiečio suknelė. Estetiška aplinka, dekoratyvūs "Jiesios keramikos"gamyklos porceliano indai arbatai ruošti ir patiekti nuteikia dalyvius maloniam laiko praleidimui, ugdo estetinį skonį, praturtina žiniomis apie šio gėrimo populiarumą ir vartojimo tradicijas įvairiose šalyse. Dalyviai, apžiūrėję Rokiškio grafų drabužių kolekciją, kviečiami sėstis už stalo ir klausytis edukatorės pasakojimo apie arbatos istoriją: jos pradžių pradžią tolimojoje Kinijoje, Rytų išminties lopšyje –Japonijoje, kovą už populiarumą ūkanotoje Anglijoje, virdulio svarbą Rusijos platybėse ir popiečio arbatos romantiką Lietuvos dvaruose, stebėti taisyklingą arbatos paruošimą, dalintis savo patirtimi ir žiniomis apie šį gėrimą, vaišintis arbata ir pyragaičiais, apžiūrėti Rokiškio krašto muziejaus eksponatus, skirtus arbatai ruošti ir patiekti.


„ Molio kelionės‘‘ Keramikos edukacinė programa (Išvažiuojamoji)

Išvažiuojamoji keramikos edukacinė programa ,,Molio kelionės“ Programos pradžioje apžvelgsime keramikos raidą, susipažinsite su lietuvių liaudies lipdymo, dekoravimo tradicijomis, technikomis. Programa pritaikyta 1-12 kl. mokiniams, pagal amžių, gebėjimus, specialiuosius gebėjimus, poreikius. Kuriant tradicinius keraminius indus, figūrėles ar kitokios paskirties darbelius, svarbu išlaikyti tradicijas: formas, spalvas, ornamentus. Stengsimės tradicijas tęsti, tačiau kiekvieno mokinio kūrybiškumas, jo supratimas, gebėjimas interpretuoti savaip, visada bus palaikomas, kiekvieno vidinis pasaulis yra kitoks, ir tai yra neatsiejama žmogiškoji vertybė. Lipdysime iš raudono, gelsvo, balto molio, taip pat šamoto. Lipdysime iš molio virvelių, formuosime darbus iš molio rutulio, junksime įvairias technikas .Darbo pradžioje nutarsime kokią techniką ir kokį molį naudosime užsiėmimo metu. Dekoruosime įvairiais būdais, taip pat archajiniais motyvais – linijomis, taškeliais, spiralėmis, įspaudais, bei savo sukurtais dekoro elementais ir ornamentais. Sužinosite kas yra juodoji keramika, archajiškoji raugo technika. Bus parodyti lipdyti pavyzdžiai. Sužinosite kas yra glazūra, angobas, kam ir kaip naudojami. Pilnai užbaigti darbus, reikalingi du užsiėmimai. Pirmojo užsiėmimo metu lipdysime savo kūrinį, jį puošime ornamentais, detalėmis, išdžiovintus darbus išdegsime specialioje krosnyje. Antro susitikimo metu vyksta glazūravimas, po glazūravimo darbai išdegami dar kartą , po išdegimo darbai keliauja pas autorius. Vieno užsiėmimo trukmė 60 min. Po edukacijos , mokiniams bus lengviau suprasti apie keramiką, jie turės žinių apie lipdymo, dekoravimo, darbų džiovinimo, degimo specifiką. Susipažins su keramikos dirbinio komponavimo principais. Molis - reikšminga priemonė, kūrybiniams, meniniams gebėjimams, estetikai ugdyti. Padės suprasti lietuvių liaudies meną, tautos paveldą, jo prasmę, išlikimo ir palikimo vertę. Skatins kurti gražų pasaulį.


Ekskursija laivu po Vilhelmo kanalą 5-12 kl.

Ekskursija laivu po Klaipėdos (Karaliaus Vilhelmo) kanalą. Tai trijų valandų trukmės plaukimas laivu nuo etnografinio Mingės kaimo iki Drevernos uostelio. Ekskursijos metu moksleiviai bus supažindinti su Klaipėdos kanalo istorija, mokinsis rišti jūrinius mazgus, turės galimybę pereiti ilgiausią Lietuvoje kabantį pėsčiųjų tiltą. Laivo įgula papasakos apie laivybos vidaus vandenimis ypatumus (šliuzus, vandens kėlimo stotis). Maršruto pabaigoje Drevernos uostelyje galės užlipti į Drevernos apžvalgos bokštą ir pasigrožėti Nemuno deltos gamtovaizdžiu.


Tai edukacinis užsiėmimas, kviečiantis moksleivius ir mokytojus nusikelti į istorinį, neturintį precedento Lietuvos valstybės intensyvios raidos laikotarpį, traktuotiną kaip unikalią istorinę galimybę, kuria sėkmingai pasinaudota visose socialinėse ir kultūrinėse srityse. Tai pažintis su muitinės veikla tarpukario Lietuvoje, kaip buvo organizuojama sienos apsauga.Moksleiviai supažindinami ne tik su geopolitine padėtimi, bet ir lyginami architektūros statiniai vyravę Žemaitijos ir Klaipėdos krašte.


Siauruko atradimai kiekvienam smalsučiui (5–6 klasėms)

Programos edukatorius pasitinka vaikus, atvykusius į Anykščių siaurojo geležinkelio stotį. Pagal metų laiką ir oro sąlygas perone arba Siauruko muziejaus ekspozicijoje pasisveikinama, susipažįstama, simboliniais klausimais patikrinama, kiek konkretūs moksleiviai yra pažinę geležinkelius kaip vieną iš transporto priemonių, vaikai skatinami pasidalinti, kur ir kada jie yra matę ar važiavę traukiniais. Edukatorius, pakvietęs programos dalyvius sėsti į rankinę dreziną su prikabintu vagonėliu, demonstruoja jos veikimo principą ir siūlo išbandyti pačią šią paprasčiausią bėginę transporto priemonę. Aiškinama rankinių riedmenų paskirtis seniau ir dabar, kartu su programos dalyviais svarstoma, kaip tokie riedmenys palengvino žmonių gyvenimą, ką reikėtų daryti kitaip ir sunkiau, jei jų nebūtų. Programos dalyviai rankine drezina važiuoja į riedmenų paviljoną, pakeliui išbandydami ir keleivio, ir tokios drezinos „mašinisto“ patirtis. Su moksleiviais diskutuojama apie tai, kokio tarpusavio bendravimo reikia, kad keli „mašinistai“ įstengtų suderinti savo veiksmus ir drauge priverstų dreziną greičiau riedėti, aiškinami draugiškumo ir bendradarbiavimo privalumai. Riedmenų ekspozicijoje programos dalyviams pristatomos skirtingos transporto priemonės, irgi riedančios bėgiais, aiškinami jų tarpusavio skirtumai: kas iš matomų eksponatų gali riedėti savarankiškai, o kitus kažkas turi būtinai tempti. Žaisdami istorinį žaidimą, programos dalyviai savarankiškai bando nuspręsti, kurie eksponatai pagal išorinius matomus požymius geležinkeliuose buvo naudojami seniau, kurie buvo sukurti ir naudojami vėliau, aiškinamos technikos raidos priežastys. Susibūrusiems stoties pastate programos dalyviams edukatorius trumpai apibūdina geležinkelio kaip transporto sistemos veiklą, paaiškina geležinkelių tarnautojų vaidmenis šioje veikloje, parodo jų skiriamuosius ženklus. Programos dalyviai atlieka jiems skirtą užduotį – savarankiškai išrenka stoties viršininko kabinete patriotinius eksponatus...


Kūrybinės dirbtuvės „Judesys ir piešinys“

Kūrybinių judesio dirbtuvių metu moksleiviai savo kūrybos pamatu turės lietuvių liteartūros autorių vaikams knygų iliustracijas. Skirtingais metodais, analizuojant, improvizuojant, diskutuojant apie pasirinktą knygos iliustraciją, kūrybinių dirbtuvių dalyviai patys sukurs šokio pasirodymą, judesiu perteikdami įvairius personažus, skirtingas nuotaikas, dirbtuvių metu sukurtas istorijas. Užsiėmimo metu moksleiviai mokysis interpretuoti dailės bei literatūros kūrinius, ugdys bendradarbiavimo, kūrybiškumo kompetencijas, analizuos savo bei kitų pasirodymus.


Edukacinis užsiėmimas "Atvirukų skrynelė"

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Šiais laikais norėdami pasveikinti artimą, mes siunčiame paveiksliuką socialiniais tinklais, elektroniniu paštu bei susirašinėjimo programėlėmis. Ar susimąstėte, kas pirmasis pasiuntė sveikinimą? Kokia atviruko gimimo istorija? Būtų labai gaila, jeigu iš mūsų socialinės sferos visam laikui pasitrauktų šiltas ir nuoširdus bendravimas laiškais ir sveikinimas atvirukais, kuriuose esančius tekstus užrašo pats siuntėjas. Galbūt pats metas susimąstyti ir pradėti nuo savęs? Kada paskutinį kartą siuntėte draugui tikrą, popierinį laišką ar atviruką? Gal artėja artimo žmogaus gimtadienis ar kita šventė? Edukacinio užsiėmimo „Atvirukų skrynelė“ veikloje sužinosite kas pirmasis prašė sveikinimo žodžius, kokie buvo pirmieji atvirukai, kaip kuriami atvirlaiškiai. Stebėsite parengtą senovinių atvirukų parodą. Pagal amžiaus grupes atliksite kūrybines užduotis, kurios atkartos atviruko kūrimo tradicijas. Edukacinė veikla pritaikyta skirtingoms amžiaus grupėms. Valstybinių ir buitinių švenčių labai daug, tai atlikus vienos tematikos miniatiūrą, galima vėl sugrįžti ir taikant kitas menines technikas bei priemones sukurti kitos tematikos atviruką. Esant galimybei, bendraujant su „Lietuvos paštu“ atviruką (sveikinimą) galima išsiųsti gavėjui, pasinaudojus siuntimo paslauga.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Viešoji įstaiga "Nacionalinis socialinės integracijos institutas"

„Gyvoji biblioteka“ - tai vieta kur žmonės iš socialiai pažeidžiamų socialinių grupių tampa “gyvomis knygomis” ir pasakodami savo istorijas griauna stereotipus.
Mes sudarome galimybę kiekvienam išgirsti unikalią istoriją ir po socialinės grupės pavadinimu surasti skirtingų žmonių patirtis. Tokiu būdu mes mažiname distanciją tarp skirtingų žmonių ir skatiname pažinimą. Kiekvienas žmogus yra vertas papasakoti savo istoriją, nebūti tik stereotipais apipinta socialine grupe, ir kiekvienas žmogus yra vertas pažinti kitą žmogų, nesivadovaujant išankstinėmis nuostatomis.
Mes ugdome mokinių kultūrinį pažinimą, kritinį mąstymą, bendruomeniškumą bei žinias apie žmogaus teises ir pažeidžiamas grupes. Organizuojame gyvus dalyvių pokalbius su “knygomis” - atstovais iš įvairių socialiai pažeidžiamų grupių, įtraukiame dalyvius į atvirus ir saugius pokalbius. Atsižvelgiame į mokyklos bendruomenės ar klasės kultūrinį klimatą ir aktualizuojame teikiamą paslaugą, kviečiant į pokalbius svarbiausias tikslinei grupei "gyvąsias knygas". Organizuojama paslauga ugdome mokinių kultūrinį pažinimą, taikant trijų elementų strategiją: asmeniniai pojūčiai, įtraukiantis pažinimas, edukacija. Sudarome palankias ir saugias sąlygas paslaugoje dalyvauti specialiųjų poreikių mokiniams. Ugdome mokinių kritinį ir kūrybišką mąstymą, plėsti kultūrinį pažinimą ir sąmoningumą.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Nuo žaidimo prie pažinimo – tokiu smagiu būdu šiame kultūrinės edukacijos užsiėmime 5–6 kl. mokiniai susipažins su gana sudėtinga XIX a. ir XX a. Lietuvos ir pasaulio istorija. Nors mokykloje šių istorijų mokomasi atskirai, tačiau naujoje Istorinės Prezidentūros ekspozicijoje mokiniai patirs, kad viskas susiję ir kad daugybės pasaulio istorinių figūrų pėdsakus galima apčiuopti čia, Lietuvoje: nuo carų, kaizerių, iškilių karvedžių iki žymių dailininkų ar net Popiežiaus! Užsiėmimo dalyviai mokysis savarankiškai ieškoti ir suprasti informaciją, skaityti nuorodas, analizuoti garso ir vaizdo medžiagą. Ekspozicija „Rūmų istorijos“ ir interaktyvus žaidimas „Lydekai paliepus“ leis patirti komandinio darbo džiaugsmus, išbandyti dar daugiau pojūčių (lytėjimo), suprasti, kaip jaučiasi nematantis žmogus ir kaip vienų pojūčių nebuvimą galima pakeisti kitais. Daug naujų patirčių pavers mokymo(si) procesą maloniu potyriu.


Senovės baltų gyvensena – tai trijų valandų patyriminė edukacija gamtoje įkurtame senoviniame kaimelyje, kuri supažindins dalyvius su dviem svarbiausiomis senovinio žmogaus gyvenimo sritimis – karyba ir virtuve. Visus atvykusius dalyvius muziejaus edukatoriai, įsikūniję į X -XIII a. gyventojus vesis ieškoti baltų senosios praeities – protėvių kaimo su gyva 1000 metų senumo istorija. Grupė 1val. praleis senovinėje lauko virtuvėje, o kitą valandą svečiuosis senovinio kario menėje. Po edukacijų, grupė turės galimybę dar 2val. papildomai praleisti gamtoje, išmėginti įvairiausius senovinius žaidimus ir pramogas, užkąsti savo atsivežtų užkandžių įrengtoje pavėsinėje. Plačiau apie senovinę virtuvę: Senovinėje lauko virtuvėje šeimininkai kartu su dalyviais ruošis puotai, kūrens ugnį, virs arbatą, keps duoneles, blynus taip, kaip tai darydavo mūsų protėviai. Programos tikslas – supažindinti vaikus su protėvių virtuve ir tuo metu gyvenusių žmonių maisto racionu, patiekalais ir maisto gaminimo būdais, kultūros tradicijomis ir istorija. Edukacijos metu siekiama dalyvius suburti į komandą, kur kiekvieno mažas darbas lauko virtuvėje kuria vertę galutiniam rezultatui – senovinei puotai autentiškoje aplinkoje su pasakojamomis istorijomis ir dainomis. Plačiau apie senovinę karybą: Edukacijoje mokiniai turės puikią progą pasijusti „senovės kario kalyje“ ir išmėginti jėgas treniruotėse. Dalyviai bus supažindinami su to meto kario apranga ir ginklais. Vyks karių pratybos, mokiniai treniruosis ir mokysis įvairių taktinių manevrų (svaidyti mažąsias ietis – akstis; sudaryti įvairias apsaugines skydų kombinacijas), – bus galima patirti, ką reiškia būti vieninga kariuomene (komanda).


Ar prisimenate Vilniaus miesto įkūrimo legendą? Garsusis Geležinis vilkas šiandien jau yra vienas iš miesto simbolių, tačiau paslaptinga Gedimino pilis slepia ir kitų, dar niekuomet negirdėtų legendų. Atvykę pas mus išgirsite ne tik apie Aukštutinę pilį, bet ir papildysite savo žinių kraitelę kitais sostinės istorijos faktais, o atlikę kūrybines užduotis pamatysite, jog istorijos pažinimas gali būti labai įdomus! Kartu žiūrėsime filmuką apie miesto įkūrimą, analizuosime įvairias iliustracijas, kalbėsime apie Aukštutinės pilies atsiradimą ir reikšmingumą, apie Gedimino kalne miegančią kariuomenę ir pagrindinius kario ginklus, šarvus (nes kaipgi kariuomenė be jų?!), apie lietuvių kovas su kryžiuočiais, kuriems niekada nepavyko užkariauti Gedimino pilies. Tikimės, jog šis edukacinis užsiėmimas prisidės prie savo kraštą, jo kultūros paveldą bei žmones gerbiančio ir pilietiško asmens ugdymo.


Veiklos aprašymas: Žodį robotas sugalvojo visai ne mechanikas, o rašytojas. Daugelis rašytojų kūrė kūrinius, kuriuose herojai buvo ne vien tik žmonės, bet ir robotai. Skaitytojai dievino mokslinę fantastinę literatūrą, kurioje vaizdžiai buvo pasakojama apie tai, kokia gali būti ateitis. O ateityje buvo vaizduojama daugybė unikalių ir nežinomų technologijų, minimi robotizuoti humanoidai, gyvensiantys tarp žmonių. Po Antrojo Pasaulinio karo buvo pradėti gaminti pirmieji robotai - žaislai. Edukacijos metu mokiniai paanalizuos pirmuosius robotizuotus išradimus literatūroje ir kultūroje. Sužinos, kaip atrodė pirmieji robotai – žaislai. Bus ugdomas kritinis mąstymas, nes turės palyginti senovėje kuriamas robotus su šių laikų robotais. Taip pat ugdomos techninės, kūrybinės ir meninės kompetencijos, nes užsiėmimo metu pagamins roboto modelį, sujungs jį su energijos šaltiniu ir varikliu. Pažintinė dalis: teorinės dalies metu mokiniams bus parodyta vaizdinė medžiaga apie robotų atsiradimą literatūroje ir pop kultūroje. Kūrybinė veikla: iš skirtingo tipo medžiagų sukonstruos roboto modelį. Praktinė mokslinė veikla: modelyje sujungs elektros šaltinį su varikliu, kurio dėka robotas judės ir suksis. Tikslas - susipažinti su robotų atsiradimo istorija literatūroje ir pop kultūroje.


Edukacinis užsiėmimas „Vaikai dunda, žemė bunda“ supažindina su daugelio XIX–XX a. I p. Lietuvoje gyvenusių vaikų užsiėmimu – senoviniais žaidimais, ir šiuos lydėjusiomis tradicijomis bei muzikavimu. Aukštaitiškos sodybos kieme moksleiviai žais judrius, greitus, ištvermės, sumanumo, reakcijos ir fizinių jėgų reikalaujančius senoviškus vaikų žaidimus. Žaisdami mokysis komunikuoti, pastebėti draugą. Užsiėmimo dalyviai sužino, kokia buvo vaikų kasdienybė, kokie buvo pagrindiniai darbai, kaip linksminosi, dėl ko liūdėjo. Dirbdami vaikai ne tik vargo, bet ir buvo sugalvoję įvairių žaidimų, dainavo, muzikavo. Apie muzikines tradicijas Lietuvoje pasakos kerdžius (vyresnio amžiaus samdomas kaimo piemuo), jo pasakojimą lydės autentiški ganymo muzikos instrumentų garsai. Programos dalyviai susipažins su tradiciniais garsiniais ganymo įrankiais, kokiomis aplinkybėmis buvo naudojami vieni ar kiti, išgirs, kaip skamba populiariausi to meto muzikos instrumentai. Žaidžiama pasiturinčio aukštaičio ūkininko sodybos erdviame kieme (esant blogam orui - klojime). Judrieji tradiciniai žaidimai yra smagūs, aktyvūs, reikalauja kūrybingumo, greitos orientacijos, lengvai improvizuojami ir turi griežtas taisykles. Dažniausiai yra susiję su piemenų pramogomis, nes poreikis žaisti šiuos žaidimus piemenų 6-12 m. amžiuje yra labai didelis. Panaudodami lazdas, akmenis, akmenėlius, lentas, lankus, virves, kerepėtus, medžio stuobrius, piemenys sugebėdavo organizuoti savo žaidimus. Dauguma užsiėmimams naudojamų priemonių pagamintos muziejuje, iš parankinių medžiagų. Apie visa tai, ir dar daugiau, sužinosite atvykę į Arklio muziejaus edukacinę programą „Vaikai dunda, žemė bunda”.


Orientacinis žaidimas ,,Pažink Simoną Konarskį"

Atvykę į 19 a. Dapkiškių dvarą susipažinsite su dvaro istorija, Simono Konarskio tėviške. Pasiskirstę į komandas orientuodamiesi žemėlapyje atliksite nurodytas užduotis, renkant istorinę informaciją, vaikščiojant po išlikusią Simono Konarskio tėvų miško alėją. Aplankysite senovinį dvaro rūsį. Sėkmingai atlikę užduotis, žaisite komandinius žaidimus, mokydamiesi bendradarbiauti ir spręsti problemas. Po iššūkių įveikimo, jūsų lauks ant laužo kepta saldi staigmena bei malonus pasibuvimas.


Velykinė edukacija - Kiaušinių marginimas vašku

VELYKOS – gamtos atbudimo, pavasario džiaugsmo ir linksmybių šventė. Kiaušinis nuo pagonybės laikų simbolizuoja gyvybės atsiradimą, o Velykų numargintiems kiaušiniams būdavo priskiriamos ypatingos, magiškos galios. Tad šioje edukacijoje kiekvienas galės išbandyti mūsų senolių paliktą tradicinį margučių marginimo būdą natūraliu vašku. Išgirsite įdomiausias istorijas apie šv. Velykas, šventės tradicijas, sužinosite apie margučių spalvų ir raštų reikšmes bei patys nusimarginsite gražiausius velykinius margučius! Edukacijos metu lavinsime kūrybingumą, ugdysime kritinį mąstymą, diskutuosime kodėl svarbu saugoti savo paveldą, skatinsime pagarbą ir toleraciją vieni kitiems. Saugokime ir perduokime senąsias tradicijas vieni kitiems!


Edukacinį užsiėmimą su grupe pradėsime parodoje. Mokiniai atliks užduotis grupelėse ir susipažins su parodos kontekstu bei pagrindinėmis temomis. Vėliau mokinius kviesime ieškoti įkvėpimo savo darbams meno kūriniuose dėmesį sutelkiant į grafikos darbus parodoje ir jų meninės raiškos formas. Parodoje surinktos informacijos prireiks edukacijos dirbtuvėse, kur mokiniai spaus kartono raižinius. Pirmiausiai teks sukurti piešinį ant kartono. Čia išraiškinga piešinio forma itin svarbi. Šią formą mokiniai iškirps ir iš jos pagamins klišę, kurią voleliu padengs spausdinimui skirtais dažais ir atspaus naudodami grafikos stakles. Iš pirmo karto nepavykusius darbus nuo tos pačios klišės galima atspausti kelis kartus, tad klaidos neturėtų trukdyti smagiam kūrybos procesui. Mokinų darbus eksponuosime improvizuotoje parodoje. Mokiniai refleksijoje aptars kas buvo sunku, o kas lengva darbo procese. Veikla lavina vaizduotę, kūrybiškumą, skatina saviraišką, ugdo atkalumą. Tinka susipažinimui su grafikos technikomis.


Edukacinis užsiėmimas vyks ekspozicijos salėje. Mokiniai bus suskirstyti į 12 grupelių pagal tai, kurį mėnesį yra gimę. Visoms grupelėms duodama ta pati užduotis: trumpai apibūdinti, parašyti (keliais raktiniais žodžiais), kokį jie įsivaizduoja mėnesį, kurį gimė. Tuomet kiekviena grupelė turės pristatyti jiems skirtą mėnesį. Vėliau bus išdalinti iliustruoti eilėraščių ciklo „Mano mėnesiai“ tekstai, reprezentuojantys jų gimimo mėnesį. Kiekvienos grupelės atstovai turės atlikti jiems skirto V. Mykolaičio-Putino eilėraščio trumpą analizę, ją pristatyti (trumpai interpretuoti jiems skirtą eilėraštį), lyginti su savo įsivaizdavimu, pasidalinti savo įspūdžiais, ar eilėraštis atitinka jų susikurtą mėnesio paveikslą, raiškiai perskaityti tekstą.


Ar galima pasakas paliesti ir užuosti, o gal paragauti? Atsakymus sužinosite edukaciniame užsiėmime „Pajusk pasaką“. Kviečiame moksleivius į unikalią literatūros pažinimo patirtį – klausytis Prano Mašioto pasakos „Kiškis Drąsuolis“ užrištomis akimis ir pasitelkiant pojūčius. Pasakojimo žodžius lydės įvairūs jusles žadinantys veiksmai ir sensorinės priemonės (pvz.: skaitant sakinį „Miške augo kiškelis“ klausomasi pušų ošimo garso, rankomis liečiamas samanų gabalėlis), kurios sustiprins dalyvių skonio, kvapo ir lytėjimo pojūčius, išlaisvins vaizduotę, atpalaiduos.


Integruota pamoka. Istorinio laikotarpio pažinimas meno parodoje

Edukacija „Istorinio laikotarpio pažinimas meno parodoje“ padės mokiniams suvokti, kaip dailės kūriniai tampa istorijos šaltiniu. Mokant(is) istorijos siekiama, kad mokiniai, pažindami praeitį, įgytų gebėjimų aiškintis dabartį, suvokti savąją tapatybę, naudotis įvairiapuse istorine informacija, kritiškai vertinti nagrinėjamą laikotarpį. Istorijos mokyma(si)s neįsivaizduojamas be įvairiausių šaltinių panaudojimo. Muziejuje tam pasitelkiame meno kūrinius. Istorijos šaltiniai padeda suprasti, kad istorija – „gyvas“ mokslas, pajusti atradimo džiaugsmą, atlikti tinkamą pagal amžiaus ypatybes praeities tyrimą. Šio užsiėmimo metu kryptingai bus siekiama ugdyti pažinimo, komunikavimo kompetencijas, ugdyti kritinio mąstymo gebėjimą, kaip vieną pagrindinių istorijos žinių mokymosi gebėjimų. Moksleiviai susipažindinami su istoriniu kontekstu, aptaria sąvokas, kurios naudojamos kalbant apie konkretaus laikotarpio meną Aptaria ką galima sužinoti žvelgiant į meno kūrinius ir menininko vaidmenį to meto visuomenėje kaip į istorijos šaltinį. Mokiniai supažindinami su paroda, pristatant kiekvieną skyrių (tiek meno kūrinius, tiek istorinį kontekstą). Edukacijos metu jungdami istorinius bei meno faktus mokiniai ne tik plės savo kultūrinį akiratį, bet išmoks lyginti, įžvelgti istorinius atspindžius meno kūriniuose, gebės įvardinti kodėl meno kūriniai yra neatsiejama kultūros dalis, ką jie mums pasakoja apie istorinius įvykius, kurie yra svarbi mūsų gyvenimo dalis. Kokias diskusijas kelia, kokia mintį neša ir kaip menininkai iš savo perspektyvos perteikia istorinius elementus kūriniuose. Edukacija tai interaktyvus patyrimas parodoje, sprendžiant istorijos užduotis siejant jas su meno kūriniais. Edukacijos metu ypatingai skatinamas interaktyvumas, savarankiškas komandinis darbas, diskusija grupėje, žadinamas smalsumas, pažinimas, gebėjimas analizuoti.


Edukacijos tikslas – skatinti susidomėjimą Mindaugo laikų Lietuvos istorija bei istorinės rekonstrukcijos būdu pristatyti XIII–XV a. Šeimyniškėlių (Vorutos) piliakalnio istorinį kompleksą – vieną didžiausių gynybinių įtvirtinimų Rytų Lietuvoje. Supažindinti su minėtoje vietoje archeologų rastais radiniais, bylojančiais apie pilėnų gyvenimo būdą bei kultūrą, pilių apgulties techniką ir karybą. Priemonės – autentiška piliakalnio aplinka ir šalia jo esantis atkurtas papilio kiemas, apjuostas gynybiniais įtvirtinimais. Remiantis istoriniais artefaktais atkurta sienų apgulties technika, viduramžių drabužiai, papuošalai, kasdieniniai reikmenys, pilių statybos įrankiai, kario ginkluotė, šarvai ir kitos priemonės. Numatoma veikla – žaismingi edukatorių pasakojimai, įtraukiantys dalyvius į minėtą istorinį laikmetį, susipažinimas su piliakalnio infrastruktūra – apsauginiais pylimais, papiliu, papėdės gyvenviete, keliais. Individualių ir komandinių užduočių atlikimas. Dalyvavimas šaudymo iš lanko ar aksties mėtymo varžybose. Kario šarvų matavimasis, galimybė paliesti ir išbandyti kiekvieną dominantį eksponatą ir kt. Siektini rezultatai – savo krašto istorijos populiarinimas ir tautinės tapatybės formavimas, patriotiškumo ugdymas. Mokykloje įgytų teorinių istorijos, lietuvių literatūros, technologijų dalykų žinių papildymas praktine veikla. Bendradarbiavimo, smalsumo, fizinio aktyvumo skatinimas, pasitikėjimo savo jėgomis ugdymas.


Edukacinė programa "Miestas tvirtovė: Kaunas"

Kauno miestas, tai ypatingos reikšmės miestas lėmęs visos Lietuvos istoriją. Nuo XIV a. stabdęs Kryžiuočių ir Kalavijuočių veržimąsi sostinės link vėliau tampa Hanzos miestų sąjungos kontora, leidęs plėsti prekybinius saitus su vakarų Europos šalimis. XIX a. pradėjus kurti Tvirtovę Kaunas tampa vienu svarbiausių administracinių centrų Carinės Rusijos imperijoje, o vėliau, atkūrus Lietuvos valstybingumą, būtent Kaunas tampa Lietuvos sostine. Programos dalyviai žaismingai susipažins su Kauno miesto planu, svarbiausiais miesto gyvenimo bruožais, miesto kūrimosi ypatybėmis bei svarbiausiais istoriniais tiek Kauno miesto, tiek Lietuvos įvykiais. Gebės atpažinti išskirtinius miesto bei šalies architektūros paminklus, lokalizuoti juos bei orientuotis erdvėje. Tai interaktyvi edukacinė programa, kurios metu dalyviai patys statys miestą!


Praeitis – istorija – atmintis (Nuotolinė paslauga)

Istorijos filosofijos šviesa apgaubtas nuotolinis kultūrinės edukacijos užsiėmimas iš Istorinės Prezidentūros Kaune kviečia vyresniųjų klasių mokinius kartu su edukatoriumi leistis į intriguojantį sąvokų detektyvą, aiškinantis skirtumus tarp praeities, istorijos ir atminties. Ar praeities patirtys gali būti mums naudingos? O gal XXI amžiuje istorijos mokslas prarado savo reikšmę ir žmonijai neįmanoma pasimokyti iš istorijos? Diskutuodami apie individualią ir kolektyvinę atmintį mokiniai kartu su edukatoriumi patyrinės keletą aktualių ideologizuotos atminties atvejų, taip pat pažvelgs į abi Lietuvos Respublikas (Vasario 16-osios ir Kovo 11-osios) ir bandys iššifruoti, ką mums bendrai reiškia valstybinės šventės ir atmintinos dienos. Kiek iš jų minime ir švenčiame? Edukacijos metu ugdomi mokinių analitiniai gebėjimai, kritinis mąstymas, gebėjimas argumentuoti savo nuomonę, pilietiškumas bei įgyjamos istorinės žinios.


Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su Kauno heraldika, sužinos kaip per laiką keitėsi Kauno miesto herbas ir kas jame buvo vaizduojama - taip praplės savo kultūrinį akiratį, pagilinti savo istorines žinias apie Kauną, Mokiniai lavins pastabumą ir ugdys kritinį mąstymą lygindami herbus tarpusavyje, aiškindamiesi juose pažymėtų simbolių reikšmes, sužinos kokie vietovardžiai ir vandenvardžiai, o taip pat kokie lietuviški žodžiai yra susiję su kadaise Lietuvos giriose gyvenusiais taurais pavaizduotais ant senųjų Kauno miesto herbinių antspaudų. Sužinos koks šventasis yra Kauno globėjas ir kaip jis siejasi su dabartiniu miesto herbu. Praktinėje dalyje užsiėmimo dalyviai supažindinami su keramikos pagrindais, mokosi nulipdyti ir dekoruoti Kauno miesto herbą, kurį vėliau išsineš namo. Turime galimybę į šią ekskursiją pritaikyti asmenims su protine negalia - jos metu pateikiama mažiau informacijos, vartojamas paprastesnis žodynas, skiriama daugiau laiko užduočiai atlikti. Užsakant užsiėmimą asmenų su specialiaisiais poreikiais grupei, prašome apie grupės specifiką informuoti iš anksto. Svarbu: paslaugos teikimo vieta nepritaikyta asmenims su judėjimo negalia.


Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Užsiėmimo dalyviai apžiūri autentiškus knygrišio Leono Panavo įrankius, naudotas medžiagas, įvairiai išdirbtos odos pavyzdžius, analizuoja ir diskutuoja apie jų panaudojimo galimybę. Demonstruojame keletą šio knygrišio autentiškų knygų įrišų, odos dekoro pavyzdžių. Muziejuje lankytojai turi galimybę pamatyti „Amžinosios Rambyno kalno knygos“ antrąją dalį.Tai sunkiausia knyga Lietuvoje. Kalbėdami su lankytojais apie tai kaip ir kokias medžiagas naudojant įrišta knyga, kas sudaro knygos svorį, nejučia įsigiliname į šimtmečius skaičiuojančio knygrišio amato subtilybes. Muziejus bendradarbiauja su Vilniaus knygrišių gildijos nare, menotyrininke, knygriše Rūtą Taukinaityte-Narbutiene. Turime jos įrištų knygelių, kurias gali apžiūrėti mūsų lankytojai. Čia lankytojai sužinos apie dailiosios odos meistro/knygrišio amato atstovams reikalingus būdo bruožus ir charakterio savybes, o taip pat, kur šiandien galima išmokti šio amato ir kiek mokslas trunka. Užsiėmimo metu sudarome galimybę lankytojams pagal jų amžiaus grupę pasirinkti veiklą: įsirišti knygelę minkštais (odiniais) viršeliais arba pasigaminti iš odos knygos skirtuką bei raktų pakabuką. Savo sukurtus darbus lankytojai gali dekoruoti aplikacijomis iš odos, aklaisiais įspaudais arba auksavimo būdu, panaudojant knygrišio Leono Panavo instrumeriją.


Nuo seniausių laikų jauni dailininkai amato mokydavosi kopijuodami garsiųjų meistrų darbus. Ne vienas jų pralenkė savo mokytojus. Ekskursijos metus susipažinsime su kopijavimo reiškiniu dailėje ir kodėl jis tapo toks populiarus, o praktinėje dalyje, pasitelkę kalkinį popierių kopijuosime vieną iš Vilniaus paveikslų galerijos eksponuojamų paveikslų.


Ekskursija Nacionaliniame Kauno dramos teatre

Nacionaliniame Kauno dramos teatre vykdomos dvi skirtingos ekskursijų rūšis. Didžiosios scenos magija. Vienai valandai Didžioji scena atsiveria tik Jums – čia sukasi didysis scenos ratas, leidžiasi ir kyla orkestro duobė, šviečia šimtai šviestuvų ir skamba muzika. O kur dar vaizdo projekcijų magija ir kėlimo traversų šou! Apie moderniausias scenos technologijas pasakoja ir jas demonstruoja scenos įrenginių inžinierius, garso ir šviesų operatoriai. Pažintis su teatro užkulisiais ir erdvėmis. Ar žinojote, kad pagrindiniame Nacionalinio Kauno dramos teatro pastate veikia trys vaidybinės aikštelės: Didžioji scena, Rūtos salė ir Mažoji scena? O kur dar grimo kambariai, grimo cechas, siuvykla, butaforijos dirbtuvės, kuriose gimsta spektaklių dekoracijos ir patys įvairiausi spektaklyje naudojami daiktai! Ekskursijos metu aplankysite visas scenas, cechuose susitiksite su čia dirbančiais meistrais – kiekvienoje stotelėje sužinosite įdomią šio teatro istoriją, išgirsite atsakymus į jums rūpimus klausimus.


Kviečiame į teatralizuotą ekskursiją, kurios metu aplankysite pagrindinę muziejaus ekspoziciją, išgirsite 600 metų Lietuvos mokyklos istoriją ir apžiūrėsite originalius mokyklinius eksponatus. Ekskursiją ves griežtas, bet linksmas vadovas, atkeliavęs į muziejų iš Rykštės gadynės ir sukaupęs kalną istorijų iš savo ilgaamžės pedagoginės patirties. Priklausomai nuo aplinkybių, jis gali "suskelti" mokyklinį anekdotą, pasodinti į šimtametį mokyklinį suolą, pakviesti prie mokyklinės lentos ar paklupdyti ant žirnių.


Dirbtuvių „Garso išdaigos teatre“ dalyvius su kompozitoriumi ir aktoriumi Pijumi Narijausku kviečiame išdykauti Nacionaliniame Kauno Dramos Teatre.
Turbūt sunku įsivaizduoti spektaklį be muzikos. Ypač spektaklį vaikams. Jame muzika, dainos, įvairūs atmosferą kuriantys garsai padeda geriau suprasti pasakojimą, pajusti emociją, veiksmo nuotaiką. Ką dar spektakliui suteikia visa garsų paletė, geriausiai žino kompozitoriai. Pijus Narijauskas – kompozitorius, kuriantis muziką būtent vaikams. Jis yra sukūręs garso takelius dešimtims spektaklių, išleidęs ne vieną muzikos albumą vaikams. Kūrybinėse dirbtuvėse Pijus mielai pasidalins savo patirtimi ir parodys, kaip muziką teatre ir teatrą muzikoje galime sukurti kiekvienas.


Nuo pat Krikščionybės pradžios ikonos ir šventieji atvaizdai yra gerbiamos ir pripažįstamos tiek Rytų, tiek Vakarų tradicijose. Ikonografinį kanoną, ikonų meistrystės tradiciją iki šių laikų išlaikė Stačiatikių, Ortodoksų Bažnyčia. Paprastai ikonos buvo tapomos tik vienuolynuose. Pasauliečiai perpaišydami ikonas nežinojo simbolių prasmės, todėl daug simbolių buvo prarasta. Šis edukacinis užsiėmimas supažindins moksleivius su senųjų ikonų atsiradimo istorija ir tapybos paslaptimis. Moksleviai išsiaiškins kas yra ikona ir kuo ji skiriasi nuo šventųjų portretų; susipažins su pagrindiniais ikonografijos simboliais, kokie pagrindiniai reikalavimai keliami ikonų tapytojams ir pačioms ikonoms. Šių dienų žmogui, nesuprantančiam simbolių kalbos, ikonos atrodo gana keistai: neteisingos figūrų proporcijos, iškreiptas medžiagos faktūros perteikimas, negaliojantys linijinės perspektyvos principai. Ar senieji ikonografai turėjo elementarių piešimo įgūdžių ir žinių? Ar būtina laikytis kanoninių vaizdavimo būdų? Sužinojus ikonų simbolių reikšmę moksleiviams atsivers ikonų grožis ir prasmė. Atidus ikonų stebėjimas padės vaikams atkreipti dėmesį į ikonų estetinius subtilumus. Užsiėmimo metu kalbėsime apie įkonos reikšmę ne tik ankstyvosios krikščionybės laikais, bet ir moderniame pasaulyje.


Lėlių teatro spektaklis „Tikroji Pelenės istorija“

Spektaklio „Tikroji Pelenės istorija“ fabula paremta XVII a. prancūzų pasakininko, poeto ir kritiko Šarlio Pero ir XIX a. vokiečių pasakų kūrėjų Brolių Grimų kūrinių motyvais apie kuklią, nepelnytai skriaudžiamą ir vaikomą, tačiau tyros širdies mergaitę. Pastatymo kūrėjai pateikia šiuolaikiniam žiūrovui artimesnę pastatymo versiją ir nukelia žiūrovą į praėjusio amžiaus pradžią, į prabangų didmiesčio viešbutį, kur prieš Kalėdinę puotą pluša Mergaitė kambarinės uniforma. Pavargusi nuo nesibaigiančių darbų ji užsnūsta ir sapne patenka į pasaką - šiuolaikinei publikai artimesnę Pelenės istorijos interpretaciją, nepamirštant akcentuoti kūrinyje užkoduoto moralo ir slypinčios išminties. Pastatymas, sumanytas kaip stebuklinga fejerija, žiūrovus turėtų nustebinti puošniu vizualumu, spalvingumu ir dinamiškumu. Scenoje Pelenės istoriją interpretuoti šiuolaikiškai padeda ir išskirtinės vaizdo projekcijos, stilizuotos lėlės bei sumoderninta praeito amžiaus antro dešimtmečio muzika. Spektaklis skirtas moksleiviams nuo 7 m.


Ar norite sužinoti, kaip Lietuva atrodė prieš daugiau nei 150 metų? Jei taip, tuomet kviečiame į kelionę po knygnešių laikus. Ši interaktyvi kelionė nukels Jus į XIX a. kai Lietuva buvo okupuota carinės Rusijos imperijos, lietuviškos mokyklos uždarytos, uždrausta spausdinti bei platinti leidinius lotyniškomis raidėmis. Dėl to 1864-1904 m. istorijos tarpsnis vadinamas spaudos draudimo laikotarpiu. Užsiėmime kalbėsime apie drąsius vyrus ir moteris – knygnešius, kurie slaptai atgabendavo į Lietuvą lietuviškų knygų iš Prūsijos. Šioje kelionėje sutiksite garsų knygnešį J. Bielinį, V. Jušką, žemaičių vyskupą M. Valančių ir kitas to meto istorines asmenybes, susipažinsite su jų nuveiktais darbais. Atlikdami įvairiausias užduotis, tyrinėdami, diskutuodami, sužinosite: kuo svarbūs Lietuvai knygnešiai, kaip buvo platinamos lietuviškos knygos. Analizuosite kodėl reikėjo kurti slaptąsias mokyklas, kas buvo daraktoriai, išsiaiškinsite ko galima buvo išmokti to meto mokykloje, skaitysite tekstus parašytus „graždanka“ bei elementorių slebizavojimo būdu. Lietuva patyrė tai, ko nepatyrė kitos Europos tautos – niekur kitur nebuvo uždrausta savo kalba melstis, mokyti vaikus, skaityti knygas. Knygnešiai buvo tautinio atgimimo pradininkai, o UNESCO knygnešystę įvertino kaip unikalų reiškinį. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo 3-4 kl. pasaulio pažinimo ir pagrindinio ugdymo 5 kl. istorijos programas.


Nerūpestingai nuspausti mygtuką, bakstelėti ekrane ir pasidalyti socialiniame tinkle – tik tiek šiandien tereikia pastangų ir pasaulis srūva milijardais skaitmeninių fotografinių vaizdų. Tai, be abejonės, puiku, tačiau kodėl nepamėginus sukurti šį tą savito ir nepakartojamo? Užsiėmimo metu Fotografijos muziejaus studijoje ir fotolaboratorijoje išbandysime autentišką fotografijos technologiją. Naudodamiesi mūsų pagamintais „pinhole“ fotoaparatais, šviesai jautriame popieriuje susikursite vieninteles ir nepakartojamas fotografijas ir patys jas išryškinsite fotolaboratorijoje, o nekasdieniai potyriai jums liks atminimui.


Nuo pat seniausių laikų svarbus žmogaus gyvenimo aspektas buvo apginti save, savo artimuosius bei savąjį kraštą. Užsiėmimo metu domėsimės ir aiškinsimės kaip buvo ginama LDK sostinė nuo pat jos įkūrimo iki XVIII a. pabaigos. Kas paskatino Vilniaus gynybinės sienos atsiradimą? Kam ir kodėl buvo pastatyta vienintelė tokia Lietuvoje – Vilniaus bastėja? Tyrinėdami ir aiškindamiesi Vilniaus bastėjos istoriją, keliausime po svarbiausius, o kartais ir netikėčiausius Lietuvos bei Vilniaus istorijos periodus, įvykius ir paslaptis. Dalyviai ne tik sužinos naujų Vilniaus istorijos detalių, plės savąjį žodyną bei mokysis orientuotis istoriniame laike, bet ir patys taps istorijos tyrėjais, bandydami atrakinti praeities paslaptis.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Edukacinis užsiėmimas vedamas muziejaus ekspozicijoje (Renesansinėse menėse, Valdovo bibliotekoje). Istorinių daiktų apsuptyje edukacinio užsiėmimo dalyviai susipažins su esminiais Renesanso epochos kultūros bruožais ir Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų kultūrine aplinka Renesanso laikotarpiu. Užsiėmimo tikslas – ne tik praplėsti ir įtvirtinti istorines žinias, bet ir pagilinti anglų kalbos įgūdžius, naudojant istorines sąvokas. Mokysimės įvardyti asmenis ir objektus lietuvių ir anglų kalbomis. Daug dėmesio skirsime valdovų Žygimanto Senojo, Žygimanto Augusto, jų šeimų narių pristatymui ir požiūrio į valdančiojo elito vaikų lavinimą atskleidimui. Nagrinėsime valdovų genealoginį medį, mokysimės įvardyti dvaro pareigūnus bei apibūdinti jų funkcijas ir dvaro aplinkos kultūrinį kontekstą lietuvių ir anglų kalbomis. Įgytas žinias ir gebėjimus pasitikrinsime atlikdami kryžiažodį. Užsiėmimas parengtas atsižvelgus į 5 ir 8 klasių istorijos bei anglų kalbos mokymo programas.


Renginio pradžioje profesionali dailininkė grafikė papasakoja apie grafikos meną, technikas, priemones. Užsiėmimo metu praktiškai išbandoma viena iš grafikos krypčių, iškiliaspaudė grafikos technika. Renginio pradžioje profesionali dailininkė grafikė papasakoja apie grafikos meną, technikas, priemones. Užsiėmimo metu praktiškai išbandoma viena iš grafikos krypčių, iškiliaspaudė grafikos technika. Tam naudojamos jau paruošti antspaudai ant kurių užvoluojami dažai ir antspaudų principu kuriami grafikos kūriniai ant popieriaus. Užsiėmimuose naudojami vandens pagrindo dažai. Tai kūrybinis, terapinis užsiėmimas.


Edukacinė programa „Kalėdiniai burtai Kelmės dvaro rūsių prietemoje“ (5-8 kl.)

Šventos Kalėdos – senas šaknis turinti žiemos saulėgrįžos, saulės sugrįžimo šventė. Europoje, paplitus krikščionybei, senosios tradicijos susipynė su naujomis, Kalėdas imta minėti kaip Jėzaus gimimo šventę. Katalikiškos Kalėdos švenčiamos gruodžio 25 dieną. Šv. Kalėdų naktis – stebuklų, svajonių ir troškimų išsipildymo metas. Pagal tradiciją Kūčių vakarą mus aplanko magiškos jėgos, įvairios dvasios ir vaiduokliai, pasirengę užmegzti su mumis kontaktą. Tai žinojo dar mūsų protėviai, todėl būtent tuo laikotarpiu burdamiesi ir stengėsi sužinoti savo ateitį, ar išsipildys svajonės, norai ir kiti dalykai. Gyvuoja įvairūs būrimai Kūčių vakarą, per šv. Kalėdas ir visą pokalėdinį laikotarpį. Edukacinės programos dalyviams pasakojama apie Kūčių ir kalėdinius būrimus, diskutuojama apie priežastis, lemiančias žmonių mąstysenos ir gyvensenos keitimąsi. Praktinėje užsiėmimo dalyje mokomasi tradicinių Šv. Kūčių vakaro ir kalėdinių burtų. Dalyviai išbando spėjimus: iš žirnių skaičiavimo, šiaudų traukimo, iš pėdavimo, batų metimo, pagal paukščių lesinimą (būrimą atlieka tikras gaidys), su veidrodžiu, šešėlių stebėjimo, spėja lėkštučių pagalba ir kt. Vėliaui einama į kitą rūsio patalpą ir žibalinių lempų šviesoje sėdama prie stalo ragauti kalėdinio žemaitiško torto.


Edukacinė programa „Svečiuose pas Čiurlionį“

Kviečiame moksleivius į svečius - į Čiurlionio namus Vilniuje! Edukacinė programa skirta 1 - 2 klasių moksleiviams, kurie nori artimiau pažinti ir pasinerti į magišką M.K. Čiurlionio asmenybės ir kūrybos pasaulį. Besisvečiuodami jaukiuose ir istorinę praeitį menančiuose M.K. Čiurlionio namuose moksleiviai susipažins su kompozitoriaus ir dailininko M. K. Čiurlionio vaikyste, kuri, kaip ir kiekvieno vaiko, buvo kupina nuotykių ir gražių potyrių. Skaitydami artimųjų prisiminimus ir žiūrėdami išlikusias šeimos nuotraukas, pažinsime menininko šeimą ir jį supusią aplinką. Susidraugausime su Kastuko broliais ir sesėmis, kuriems menininkas visą gyvenimą buvo sektinu pavyzdžiu ir jų globėju. Keliausime po padavimais apipintą Druskininkų miestą, kuriame prabėgo Čiurlionio vaikystė. Sužinosime, kas veikė Čiurlionio asmenybės formavimąsi, kas ugdė ir puoselėjo kūrėjo meninius gebėjimus. Apžvelgsime pagrindinius menininko dailės ir muzikos darbus ir skaitydami pasakas, sukurtas pagal Čiurlionio paveikslus, mokysimės drąsiai ir kūrybiškai pažvelgti į M.K. Čiurlionio meninį pasaulį, visada esantį šalia – tereikia žengti žingsnį ir leisti sau jame atsidurti. Kūrybinėje programos dalyje kiekvienas vaikas galės tapti savo šiandieninės pasakos kūrėju. Atsidūrę 1908 metų atmosfera alsuojančiame M.K. Čiurlionio kambaryje, naudodami piešimo priemones, moksleiviai turės galimybę patys tapti kūrėjais ir savo mintis bei įspūdžius perkelti į improvizuotą paveikslą.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Pažintis su Vištyčio vėjo malūnu - galimybė prisiliesti prie šimtametės istorijos. Tai vienintelis Suvalkijos vėjo malūnas su išlikusia autentiška technologine įranga ir vertingas medinių malūnų architektūros pavyzdys Lietuvoje. Šis edukacinis užsiėmimas atskleis ilgą ir sudėtingą grūdo kelią nuo dirvos iki miltų. Patrauklia forma - pasakojimu, kuris bus iliustruotas senomis fotografijomis, mįslėmis, žodine tautosaka - nukelsime į šimto metų senumo laikotarpį, kuriame vėjo malūnai buvo neatsiejama kraštovaizdžio dalis. Edukacinis užsiėmimas susideda iš dviejų dalių: - Pirmoje dalyje, Vištyčio regioninio parko direkcijos Lankytojų centre įrengtoje edukacinėje klasėje, dalyviai susipažins su javų, miltų rūšimis, sužinos iš kokių miltų kepama juoda duona, kaip vykdavo „pikliavonės“ kvietinių miltų malimas ir kodėl vaikai labiausiai laukdavo iš malūno grįžtančio tėvo su „pikliavonės“ maišu. Turės galimybę apžiūrėti senovinius darbo įrankius, aptars duonos kelią. Edukacinėje klasėje žaisime "Javų kelio" žaidimą, minsime mįsles, narpliosime vaizdingus palyginimus. - Antroje dalyje vyksime į Vištyčio vėjo malūną, kuriame susipažinsime su malūno istorija ir technologine įranga: malūno sparnais, vėjų rože, girnomis, „čystymu“, pikliaus dėže ir kt. Dalyviai atkartos miltų malimo procesą, o užsiėmimo pabaigoje visiems edukacinio užsiėmimo dalyviams įteiksime Malūnininko pažymėjimus.


Edukacinis užsiėmimas prasideda nuo trumpo teorinio įvado apie saulę ir saulės sistemos planetas. Mokiniai susipažįsta su saule, kaip ryškaus lietuvių tautosakos, literatūros ir meno simboliu. Pristatoma saulės reikšmė lietuvių tautosakoje, aptariami ryškiausi ir populiariausi jos įvaizdžiai mūsų kultūroje.
Tuomet aptariamios pagrindinės saulės sistemos planetos, jų savybės. Po teorinio įvado kiekvienas mokinys individualiai
kuria savo saulės sistemos modelį su įvairiomis priemonėmis: guašu, plastelinu, plunksmomis ir kitomis dekoratyvinėmis priemonėmis. Edukacijos pabaigoje mokiniai trumpai pristato savo darbus, reflektuoja ir komunijuoja tarpusavyje, ką sužinojo ir kaip savo žinias pritaikys ateityje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ekskursija laivu po Nemuno deltą I-XII klasėms

Paskaita "Šių dienų piratai" skirta supažindinti su smurtu, terorizmu bei nusikalstamumu vandenynuose, aktyvaus piratavimo zonomis, pastarųjų metų piratavimo statistika, apsaugos priemonių metodais. Audiogido apie Minijos kaimą, Uostadvarį tikslas - supažindinti su Minijos kaimo etnine archtektūra, kilme, Uostadvario švyturiu, vandens kėlimo stotimi. Ekskursijos laivu po Nemuno deltą tikslas - supažindinti su šio krašto unikalia gamta. Pažintis su laivavedžio profesija vidaus vandenų laivybos taisyklėmis.


Muzika yra neatsiejama šiuolaikinio gyvenimo dalis. Ji skamba ausinėse bei prekybos centruose, ją girdime kirpyklose bei kavinėse, be jos neįsivaizduojami filmai, televizijos laidos ar kompiuteriniai žaidimai. Mokylose ir kitose švietimo institucijose vedamos pamokos, edukacijos, besikuriantys įvairių formų būreliai tik įrodo, kad moksleiviai taip pat domisi muzika, kai kurie galbūt pasvajoja ir patys ją kurti, o dalis galbūt jau ir yra tai išmėginę. Garsais turtingai muzikai sukurti yra reikalingi kokybiški instrumentai bei profesionalūs įrašai, tačiau pažinčiai su elektroniniais ritmais bei jų kūrimo procesu, yra visiškai tinkamos net ir namų ar bibliotekos sąlygos. Muzikos kūrybai bibliotekoje galimybę suteikia čia turimos priemonės bei įvairios muzikos kūrimo programos. Kviesime drauge išbandyti vieną iš jų – edukacijos metu mokysimės kurti savo ritmus, atsirinkti patinkančius jau įrašytus garsus, iš jų dėlioti ar net patiems įgroti muzikinius motyvus, įsirašyti garsą mikrofonu, papildyti ritmus ar melodijas įvairiais garsiniais efektais bei sujungti viską į vientisą unikalų muzikos kūrinį! Edukacijos metu bus naudojama muzikos kūrimo programa, MIDI klaviatūra, mikrofonas ir muzikos instrumentai. Užsiėmime įgyta patirtis ne tik papildys dalyvių muzikines žinias ir ugdys vaizduotę, bet ir sudomins vėliau savarankiškai pratęsti pažintį su garsais bei muzikos kūrimo galimybėmis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Skaitmeninė kompetencija