Spalvotos vėliavos ant burinio laivo stiebo daug kam gali pasirodyti kaip gražus papuošimas, tačiau jos atlieka labai svarbią funkciją. Jūrinės vėliavos — tai tarptautiniai signalai leidę laivams bendrauti tarpusavyje arba laivo įgūlai susisiekti su krante esančiais žmonėmis. Tokia bendravimo tradicija buvo gyva kol nebuvo pradėtas plačiai naudoti radijas. Edukacijos „Senovinių laivų kalba“ metu moksleiviai interkatyviai susipažins su jūrinių vėliavų atsiradimu, jų tipais, svarba ir panaudojimo būdais. Pamario krašto vietovių ženklais, kurie taip pat kaip ir vėliavos turėjo būti iškeliami ant laivo stiebo. Atidžiau nagrinėsime abėcėlines vėliavėles, bandysime užkoduoti ir atkoduoti šmaikščias, paslėptas žinutes. Pasigaminsime po individualų ženkliuką kuriame bus pasislėpusi vardo pirmoji raidė. Po viso užsiėmimo vaikučiai galės išsidūkti edukacinio kambario erdvėje įrengtoje žaidimų aikštelėje ir savarankišai tyrinėti jame esančius edukacinius elementus.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Paslauga vyksta Odetos galerijoje, kur galima apžiūrėti meistrės kūrybos studiją ir gausybę originalių daugelio autorių linoraižinių.
Linoraižiniui klišės gaminamos iš linoleumo. Linoleumas – lengvai raižoma minkšta medžiaga, labai tinkama spalvotam raižiniui. Linoraižinius kuria ir profesionalūs dailininkai, ir tautodailininkai. Mes išbandysime liaudiško linoraižinio kūrybą.
Užsiėmimų metu mokiniai įgyja žinias ir naują patirtį, kuri yra neabejotinai naudinga mokinio sociokultūrinio konteksto pažinimui ar jo praplėtimui. Kartu yra lavinamas moksleivių kūrybiškumas, skatinami nauji idėjų generavimo metodai bei saviraiškos būdai. Svarbiausia užsiėmimų dalis yra praktinė galimybė sukurti po autorinį grafikos kūrinį, įsitraukti į meno kūrimo procesą.
Pirmiausiai, supažindinama su įrankiais ir medžiagomis. Raižymui naudosime kaltelius ir nedidelius linoleumo gabalėlius. Ant linoleum su pieštuku arba tušinuku išsipiešiame savo paveikslėlį. Tada su kalteliu jį išraižome. Nepamirštame, kad piešinys turi būti nupieštas atvirkščiai, ypač tai svarbu prisiminti, jei norime raižyti raides ir skaičius. Išraižytą linoleumą specialiu voleliu padengiame linoraižiniams skirtais dažais ir senoviniu primityviu būdu – su šaukštu – atspaudžiame ant popieriaus. Nuo vienos klišės galime padaryti ne vieną atspaudą. Išmokstame teisingai pasirašyti savo grafikos kūrinį.
Linoraižinys – labai įdomi ir įtraukianti kūrybos technika. Ji nei vieno nepalieka abejingo. Per vieną užsiėmimą įmanoma sukurti linoraižinį nuo pradžios iki atspaudo.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinio užsiėmimo metu dalyviams pristatoma koncentruota ekspozicijos apžvalga ir taktilinė ekspozicija edukacinėje klasėje, archeologinių radinių analogai ir jų istorinis kontekstas. Dalyviams sudominti - aktyvi veikla, atspėjant eksponatų kopijas. Tai pažadins vaizduotę, o galimybė paliesti, apčiuopti leis geriau suprasti to meto gyvenimą pilyje, atskleisti naujų potyrių. Užsiėmimas tinkamas dalyviams su regos negalia.
Mokiniai susipažins su pilies ekspozicija, gebės nusakyti atitinkamų eksponatų paskirtį viduramžių laikmečiu, atpažins ir apibūdins eksponatų replikas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacijos metu susipažinsime su Mikalojaus Konstantino Čiurlionio kūryba, jo savitos, didelės fantazijos ir gilios minties dailės kūriniais bei technika. Išsirinksime keletą M. K. Čiurlionio paveikslų ir juos paanalizuosime. Susipažinsime su viena iš tapybos technikų – akvarele.
Pasitelkę savo originalumą ir fantaziją liesime spalvas ant drėgno popieriaus lapo ir ieškosime įvairių išsiliejusių formų. Naudosime skirtingas piešimo priemones – taip sukursime savo paveikslą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Tikslas: ugdyti mokinių supratimą apie Lietuvos partizanų istoriją, skatinti kritinį mąstymą, kūrybiškumą ir pilietiškumą, remiantis partizanų kovos už Laisvę pavyzdžiu.
Uždaviniai:
•	Supažindinti mokinius su Lietuvos partizanų gyvenimo ir kovų istorijomis bei jų reikšme Lietuvos laisvės kovose.
•	Skatinti mokinius analizuoti istorinius šaltinius ir kūrybiškai interpretuoti juos per dienoraščio rašymo užduotis.
•	Ugdyti gebėjimą diskutuoti ir reflektuoti apie partizanų pasiaukojimą Tėvynei, moralinius pasirinkimus ir jų įtaką šiuolaikinei visuomenei.
•	Formuoti pilietinį sąmoningumą ir atsakomybę už savo šalies ateitį.
Veiklos aprašymas:
Programos metu mokiniai gilinsis į Lietuvos partizanų gyvenimus, analizuos jų gyvenimo ir kovų istorijas ir kurs dienoraščius, atspindinčius partizanų patirtis bei emocijas. Edukacinės programos metu analizuojami žymiausių Lietuvos partizanų vadų, su okupacija kovojančios Lietuvos valstybės vadovų Jono Žemaičio-Vytauto bei Adolfo Ramanausko-Vanago gyvenimai, kurių asmenybės yra įtrauktos į Istorijos bendrąją ugdymo programą, gyvenimai. Veikla apima istorinių šaltinių tyrimą, grupinį darbą ir kūrybinį rašymą, siekiant lavinti kritinį mąstymą, kūrybiškumą bei pilietiškumą. Programa ugdo mokinių supratimą apie Lietuvos laisvės kovas, stiprina pilietinę atsakomybę ir skatina aktyvų dalyvavimą visuomenės gyvenime.
Siekiamas poveikis:
Mokiniai gilinsis į Lietuvos istoriją, lavins kritinį mąstymą, kūrybiškumą ir socialinius įgūdžius. Programa skatins pilietinį sąmoningumą ir pagarbą kultūriniam paveldui.
Edukacinės programos vykdytojas – Lietuvos ypatingasis archyvas.


Viktorina „Švęskime Lietuvą“ (Nuotolinė paslauga)

Viktorinos metu kviečiame meilę savo tėvynei išreikšti žiniomis! Protingas, sąmoningas, savo kraštą mylintis pilietis – didžiausia dovana švenčiančiai Lietuvai.
Komandos, atsakinėdamos į muziejininkų paruoštus klausimus, pagilins žinias apie Lietuvos istorijai svarbius asmenis ir įvykius nuo pat XX a. pradžios iki mūsų dienų. Įvairiomis formomis pateikiamos užduotys pareikalaus ne tik prisiminti jau girdėtus istorinius faktus, bet panaudoti ir bendro išprusimo žinias, taip pat leis surasti netikėtų sąsajų tarp praeities ir dabarties. Pažadame, jog viktorinoje laiką praleisite ne tik prasmingai, bet ir smagiai!


Edukacija „Literatūra ir etnokultūra“ 12 klasei

Prakalbus apie tautinę kultūrą, tradicijas, mokiniai abejingai purto galvas? Literatūros pamokos kelia nuobodulį?
O kas, jei abu šiuos dalykus sujungtume į vieną?

Edukacijos „Literatūra ir etnokultūra“ metu leisimės į lietuvių literatūros pasaulį: ne tik analizuosime jo bendrą nuotaiką, pagrindines perduodamas vertybes, idėjas, bet ir etninės kultūros ženklus jame. Kas buvo svarbu praeities autoriams? Kaip atrodė jų aprašoma kasdienybė? Kokius literatūrinius įvaizdžius leido perteikti jų aprašyti etninės kultūros simboliai, tradicijos, kasdieniai veiksmai?
Apie tai ir bus šis susitikimas. Ne tik kalbomis, bet ir veiksmais – patirtiniais pratimais, komandinėmis užduotimis, aktyviomis diskusijomis – stengsimės pasibelsti į lietuvių literatūroje perteikiamų minčių esmę bei pažvelgti į jų kontekstą nauju, neįprastu žvilgsniu.

Edukacijos metu nagrinėjami pasirinkti ir iš anksto suderinti lietuvių literatūros kūriniai: V. Mačernio eilėraščiai iš rinkinių „Metai“ ir „Vizijos“, B. Sruogos „Dievų miškas“, A. Škėmos „Balta drobulė“, M. Katiliškio „Miškais ateina ruduo“, I. Mero „Lygiosios trunka akimirką“ ir kitų autorių įvairių žanrų literatūros kūriniai.
Užsiėmimus veda genealogijos, giminės ir krašto istorijos, tradicinės kultūros tyrinėtoja, neformalaus švietimo specialistė Evelina Viktorija Žemeikytė. Daugiau informacijos rasite www.stipriosšaknys.lt. Prieš rezervuodami laiką būtinai susisiekite telefonu +37068604519.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacijos dalyviai susipažins su tradiciniu kiaušinių marginimo bičių vašku technika. Tai nuostabi ir įtraukianti programa, tinkanti tiek patiems mažiausiems, tiek vyresniųjų klasių moksleiviams. Pažinsime senuosius lietuvių raštus ir simbolius, aiškinsimės jų reikšmes. Edukacijos metu dalyviai pasiners į margučių raštų įvairovę, o numargintą kiaušinį merksime į dažus. Visomis priemonėmis pasirūpiname.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Sovietmečio  Lietuvos teatras: cenzūra ir kūrėjo laisvė

Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Užsiėmimo forma: edukatoriaus pasakojimas, video prezentacija, vaizdinė spektaklių medžiaga, kūrybinė užduotis komandose. Teatras ir cenzūra – neatskiriama pora, nuo pat pirmojo mums žinomo spektaklio vakarų teatro istorijoje. Įvairiomis, tiek agresyviomis, tiek subtiliomis formomis besireiškianti cenzūra ypatingu reiškiniu Lietuvos teatro istorijoje tapo sovietinės reokupacijos dešimtmečiais. Užsiėmimo metu kalbėsime apie cenzūros tipus, sovietinės kontrolės mechanizmus, cenzūros apraiškas ir jos įtaką lietuviškojo teatro raidai. Atidžiau susipažinsime su legendinio režisieriaus Jono Jurašo kūryba Kauno dramos teatre, 7 – 8 dešimtmečiais garsėjusia visoje SSRS. Liudininkų prisiminimai apie to meto atmosferą teatruose, legendinio spektaklio ištrauka, bei kūrybinė užduotis atskleidžia šiandien turimą kūrybos ir žodžio laisvę kaip trapų fenomeną, iš tiesų nuolat kovojantį už savo teisę būti


Vėjo ir vandens malūnai (3 ir 4 klasės) IŠVAŽIUOJAMOJI

Ar žinojote, kad senovėje žmonės naudodavo vėjo ir vandens jėgą, kad palengvintų savo darbus? Šioje edukacijoje sužinosite, kokie buvo pirmieji malūnai, kaip veikė rankiniai, vandens ir vėjo malūnai, ir kokią svarbią vietą jie užėmė žmonių gyvenime.

Pasakodamas apie malūnus, parodysiu daug įdomių nuotraukų, kuriose pamatysite malūnų evoliuciją – nuo akmeninės trintuvės iki didingų vėjo ir vandens malūnų. Sužinosite, kokius darbus žmonės atlikdavo malūnuose, jų veikimo principus ir kodėl dauguma malūnų šiandien jau sunykę. Taip pat kalbėsime apie garsiausius Lietuvos vėjo ir vandens malūnus bei jų reikšmę mūsų kultūrai.

Po įdomių pasakojimų jūsų lauks kūrybinė užduotis – gaminsime magnetuką su malūno atvaizdu, inkrustuotą tikrais gintaro gabaliukais. Tai puiki proga pasitelkti kūrybiškumą ir pasigaminti unikalų suvenyrą, kuris primins mūsų šalies kultūrinį paveldą ir senovės malūnų svarbą.


Dokumentinis filmas "Pokalbiai rimtomis temomis" su metodine medžiaga skirta darbui su filmu mokyklose

Dokumentinis filmas "Pokalbiai rimtomis temomis" sukurtas 2012-ais metais ir yra pelnęs Nacionalinių kino apdovanojimų "Sidabrinė gervė" apdovanojimą kaip geriausias dokumentinis metų filmas, geriausio dokumentinio filmo apdovanojimą tarptautiniuose kino festivaliuose „DocuDays UA“ (Ukraina) ir ,,CineDOC TBILISI” (Sakartvelas). Filmo kūrybinė komanda - režisierė Giedrė Beinoriūtė (dviejų Nacionalinių kino apdovanojimų "Sidabrinė gervė" statulėlių laureatė, apdovanota Lietuvos Respublikos vyriausybės kultūros ir meno premija), prodiuserė Jurga Gluskinienė (dviejų Nacionalinių kino apdovanojimų "Sidabrinė gervė" statulėlių laureatė), operatorius Audrius Kemežys ( Nacionalinių kino apdovanojimų "Sidabrinė gervė" laureatas, apdovanotas Lietuvos kinematografininkų sąjungos premija, Lietuvos nacionaline premija) - kviečia žiūrovus į filmą be išorinio veiksmo, dekoracijų, peizažų ir specialiųjų efektų. Pagrindiniai filmo herojai, vaikai ir paaugliai, apdovanoti ypatingu gebėjimu apsakyti juos supantį pasaulį. Intymūs minimalistine maniera nufilmuoti pokalbiai su jais atskleidžia kartais melancholišką, kartais juokingą, kartais dramatišką šiuolaikinio pasaulio vaizdą. Filme keliami klausimai apie vienatvę, meilę, Dievą, pasaulį, žmogaus ryšį su kitu žmogumi. „Pasaulis – tai žmonės.“ „Jūs ką, netikit į Dievą? Tai galiu išmokint, kaip pradėt tikėt…“ Kartu su filmu pateikiama paruošta filmo aptarimo metodinė medžiaga, padėsianti mokiniams kalbėtis apie žmogaus ryšį su kitu žmogumi, vaikų ir suaugusiųjų pasaulius, jų sąlytį ir ribas, žmogaus gyvenimo prasmę, dokumentinio filmo kūrėjų ir herojų santykius. Metodinėje medžiagoje pateikiamos diskusijų gairės bei užduotys skirtos bendrųjų kompetencijų ugdymui, taikant jas dailės, etikos, psichologijos, informacinių technologijų bei kalbų pamokose. Pateiktomis gairėmis efektyviai galės naudotis klasių vadovai klasės valandėlių bei tėvų susirinkimų metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Tiurli murli. Iš pradžių darysime tiurli, o paskui murli. Arba atvirkščiai. Kam? Viskam. Dėl ko? Dėl visa ko. Tiesiog imame popieriaus lapą, spalvotą krakmolo masę, ir tepame, braukiame, baksnojame ir vėl tepame, braukiame...  Galima būtų iki begalybės. Taip popieriaus lapas pasipuoš trimačiais ornamentais. Ornamentavimo-įklijinimo technika buvo naudojama jau prieš tris šimtus metų, dažnai kuriant knygų viršelius. Šį metodą ypač ištobulino Henris Morisas, kurio receptą mes ir naudosime (Henrry Morris, Paste Paper). Bus įdomu, tiesiog imame ir braukiame... Taip ant lapo "išklosime" ne tik ornamentą, bet ir savo emocijas, kurių kaip ir linijų, taškų ar brūkšnių, turime begales... Pradinukams pasiūlysime praktinį šio žaismo sprendimą - susikonstruoti ornamentuotą dėžutę! Ši veikla skirta nuo 0 iki 99 metų amžiaus. Jeigu priskiriate save šiai kategorijai - lauksime.


Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su tradicinių karpinių technikos galimybėmis. Iškarpys motyvą laisvai pasirinkta tema arba pagal kalendorinių švenčių padiktuotą turinį ir sukurs atviruką arba paveikslėlį.


Interaktyvus šešėlių teatriukas ,,Grufas"

Skuodo rajono savivaldybės R. Granausko viešoji biblioteka

Šešėlių menas ir nuotaikinga istorija privers jaunuosius žiūrovus atsidurti tikrame pasakiškame miške, kuriame kartu su sumaniuoju peliuku apgudraus visus, kurie kėsinsis jį nuskriausti.
Po smagaus pasirodymo visi dalyviai bus kviečiami į kitą erdvę, kurioje bus paruoštos priemonės kūrybinėms dirbtuvėlėms ,,Šešėlių teatro personažų gamyba“. Burtu keliu vaikai sužinos kokį personažą turės pagaminti ir juo vaidinti kitoje istorijoje.
 Kai bus pagaminti visi personažai, vaikai keliaus atgal prie šešėlių teatriuko širmos ir visi sudalyvaus kitoje pasakiškoje istorijoje apie šokti nemokančią žirafą Džerę. Pasirodymo metu skambės smagios melodijos, kurios įtrauks visus dalyvius su savo personažais pajudėti.


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Donaldas Haroldas G. Bisetas (1910-1955) – žinomas anglų rašytojas, aktorius, TV laidų kūrėjas, animacinių filmų scenarijų autorius. Legendinis anglų rašytojas, sukūręs daugiau kaip keturiasdešimt knygų vaikams. Nonsenso stiliumi parašytos pasakos mirgėte mirga įvairiausiomis keistenybėmis ir netikėtumais, kelia skaitytojams juoką ir verčia stebėtis, nes išmoningasis autorius įprastą pasaulį vaizduoja nerimtai, tiesiog „aukštynkojiškai.“ Jo trumpos ir keistos pasakos atgimė pirmuosiuose Keistuolių teatro spektakliuose vaikams - „Kitą kartą“ ir „Aukštyn kojom“. Visi jau puikiai pažįsta sraigę Olaivą, paršiuką, kuris norėjo skraidyti, varną Albertiną, piktą dėdę, žiogą Sendį ir daugelį kitų personažų, bet knygoje dar liko daug keistų pasakų gyventojų, kurie norėtų susidraugauti su vaikais. Taigi, su savo keistom istorijom ir nuotykiais pasidalinti kvies žąsinėlis Viljamas, skruzdė Marta, savo kūrybos dainą atliks ir karvė Taškė , o savo ištverme galinėsis vabalas ir buldozeris, vardu Bačas. Su jaunų aktorių komanda režisierius bandys kiek netikėtas D.Biseto pasakas paversti nepamirštamų nuotykių muzikine kelione, į kurią galės leistis tiek vaikai, tiek suaugę. Juk visi kartais pasiilgstame stebuklų ar dainų, visi slepiamės nuo keistų baimių arba ieškome naujų draugų. Štai taip panašiai susimąstė ir žąsinėlis Vilis: „Kaip būtų gera, jei kas nors man pasakytų „Pyp pyp!“ Balandžiai burkavo, antys kvaksėjo, o varnos medžių viršūnėse karkė. Bet niekas, visiškai niekas nesakė jam: „Pyp pyp“.


IŠVYKSTAMOJI edukacija „Atrakinkime dienoraštį. Matildos Olkinaitės gyvenimas ir kūryba“

Kviečiame susipažinti su jauna žydų tautybės poete Matilda Olkinaite, gyvenusia Lietuvoje prieš II pasaulinį karą! Edukacinės patirties metu drauge nagrinėsime autentiškas jos dienoraščio ištraukas, po gabalėlį lipdydami Matildos gyvenimo ir išgyvenimų istoriją. Sužinosite kodėl tik lietuviškai kūrusios poetės kūryba vadinta tiltu tarp lietuviškosios ir žydų kultūrų. Diskutuosime kas paverčia žmogų lietuviu? O galiausiai, savaip interpretuodami poetės eiles, kursime iliustracijas ir bandysime atsakyti į klausimą, ar mes ir jie, gyvenę tada, esame tokie skirtingi?

Kritinį mąstymą, toleranciją ir kūrybiškumą skatinanti edukacija.


Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai bus trumpai supažindinami su Velykų tradicijomis ir pagrindiniu jų simboliu - margučiais. Aptariama tradiciniai margučių raštai, jų simbolika, pagrindinės spalvos, supažindinama su margučių marginimu natūraliais dažais. Demonstruojama Vilniaus etninės kultūros centre sukaupta įvairių laikotarpių įvairia technika tradiciniais raštais margintų margučių kolekcija. Antra dalis - praktinė. Padalinamos priemonės: vaško lydymo įrenginiai su išlydytu vašku, mediniai pagaliukai su metaliniais smeigtukais, kiekvienas moksleivis gauna po du virtus kiaušinius baltu lukštu. Padalinami lapai su tradicinių raštų pavyzdžiais. Duodama saviraiškos laisvė, iš pateiktų raštų pasirenkant sau tinkamus. Kiekvienas moksleivis namo parsineš po 2 numargintus kiaušinius.


Dažniausiai ekspozicijose esantys eksponatai yra neliečiami – apžiūrimi tik akimis. Edukacinis užsiėmimas „Eksponatas pasakoja“ skirtas lavinti pažinimą per bendravimą ir pojūčius.
Trys užsiėmimo veiklos, tai lyg trys žaidimo lygiai – nuo lengviausios iki sudėtingiausios, kurias įveikę moksleiviai pasiekia finišą – susipažįsta su krašto istorija ir etnine kultūra.
Kurdami istorijas, tyrinėdami eksponatus moksleiviai susipažins su Ignalinos krašto istorija: gyvulininkyste, žemdirbyste, žvejyba, kasdiene buitimi, šventėmis, papročiais ir verslais. O veikdami grupelėse ugdys pastabumą, kūrybiškumą, tarpusavio supratimą, lavins vaizduotę, saviraišką bei socialinius gebėjimus. Taigi, ką pasakoja Ignalinos krašto muziejaus eksponatai?

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Kūrybinės dirbtuvės „Pajūrio radinių nuotaikos“ su gide ir knygų autore Rūta Norkūne

Pajūrio radinių nuotaikos - tai kūrybinės dirbtuvės pagal gidės ir edukatorės Rūtos Norkūnės pažintinę knygą vaikams „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“. Dirbtuvių tikslas – susipažinti su Lietuvos pajūrio kultūriniu ir gamtiniu paveldu - aptarti žmogaus daromą poveikį gamtai, kuriant savo pajūrio radinio personažą.

Užsiėmimo metu susipažinsime su knygos personažais ir išsiaiškinsime kas yra „miestinėjimai“. Svarstysime, kas yra Klaipėdos kraštas ir kuo jis svarbus? Koks ryšys sieja žmogų ir gamtą? Kaip žmogus paveikia aplinką? Su kokiomis aplinkosaugos problemomis susiduria pajūrio ir pamario vietovės? Ką kiekvienas galime padaryti, kad sumažėtų gamtos tarša? Atsakymų ieškosime žaisdami ir daikteliaudami. O susitikimą apibendrinsime susikurdami po pajūrio personažą iš pajūryje surinktų daiktų: gamtos sukurtų arba žmogaus paliktų. Sukurtiems objektams suteiksime personažo pavidalą, skirtingomis technikomis galėsime pasirinkti pavaizduoti veidą, kūną, nuotaikos, emocijos išraiškas. Sukurtas pajūrio radinių nuotaikas pristatysime klasės draugams ir apgyvendinsime pajūrio žemėlapyje.

Edukacinio metu mokiniai susipažins su svarbiausiais Lietuvos pajūrio ir pamario kultūros paveldo ir gamtos objektais. Kūrybinės ir patyriminės veiklos įtraukia kiekvieną mokinį ir padeda aptarti aplinkosaugos, paveldosaugos klausimus, didina emocinį intelektą, kritinė mąstymą, skatina gimtojo krašto pažinimo ir skaitymo džiaugsmą.

Edukacinį užsiėmimą veda gidė ir edukatorė Rūta Norkūnė, Interaktyvių edukacinių ekskursijų vaikams ir suaugusiems iniciatyvos „Miestinėjimai“ įkūrėja, pažintinių knygų vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ (2021 m. pažintinės metų knygos vaikams nominantė) ir „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autorė.

Jei nerandate tinkamo laiko, norėtumėte keisti edukacijos turinį ar turite papildomų klausimų, susisiekite el. paštu miestinejimai@gmail.com arba nurodytu telefonu.


Paukščių gausoje mūsų protėviai išskyrė du paukščius, suteikdami jiems sodybų sargų vaidmenį. Tai kregždės ir gandrai. Kokias žinias jie parnešdavo iš dausų? Ką pranašaudavo jų giesmės ir elgesys? Edukacijos metu mokiniai nagrinės šių paukščių gyvenimo būdą ir migracijos kelius, kultūrines kompetencijas jungdami su gamtos ir kultūrinio paveldo pažinimu. Užsiėmimo pabaigoje mokiniai atliks praktines užduotis, kurių metu ugdysis kūrybiškumo  kompetenciją. Kūrybinės užduotys leis aktyviai reikšti savo idėjas ir požiūrius, tuo pačiu bus ugdoma mokinių savivertė.


Ar kada svajojote patys pasigaminti muzikos instrumentą? Jei atsakymas - taip, tai šis edukacinis užsiėmimas kaip tik Jums! Dalyvausite įtraukiančiose susikaupimą, mąstymą, pojūčius ir kūrybiškumą lavinančiose tikrose garsų dirbtuvėlėse ir sukursite vieną iš tautinės muzikinės raiškos ženklų – skudutį - bei išmoksite išgauti sudėtingesnę muziką tobulindami pasigamintą skudutį. Išmoksite parinkti įrankius ir geriausią ruošinį skudučio gamybai. Susipažinsite su lietuviškos kilmės skudučiais, kitų tautų analogais, senaisiais kaimo muzikavimo papročiais ir technika, šiuolaikinėmis tautinės muzikos kryptimis. Klausysitės ir kursite savo muziką. Dėmesio! Prieš praktinę dalį edukatorius informuoja visus dalyvius, kaip elgtis su įrankiais ir kokių atsargos priemonių reikia imtis. Užsiėmime galimi nestiprūs susižeidimai (rakštis, odos paviršiaus įbrėžimai). Dirbama be apsauginių pirštinių (vaikai turės galimybę pažinti medžiagą, įrankį, bus mokomas saugiai įvertinti instrumento aštrumą). Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto sutrikimu. Apie tokį poreikį prašome įspėti užsakymo metu.


Edukacinis spektaklis Lietuvos istorijos tema

Spektaklis dar dažnai įvardijamas, kaip teatralizuota istorijos pamoka. Pamoka, skatinanti prisiminti, telktis ir didžiuotis savo tautos istorija, vystanti kritinį mąstymą, kūrybiškumą. Edukacinis spektaklis „Žalia gyva“ mobilus, pritaikytas vaidinimui mokykų salėse. Spektaklio teikimo Kultūros pasui tikslas – pasiūlyti profesionalų teatro pasirodymą mokseiviams mokyklose, kelti mintis apie savo šalies istoriją ir istorines aplinkybes, skatinti daugiakultūriškumo, tolerancijos, pozityvumo idėjas, siekti kritinio mąstymo įgūdžių, meno įvairovės sklaidos bei ugdyti jauniausios visuomenės narių pasitikėjimą savimi, ypač regionuose. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Metodai, priemonės: pasiūlymo viešinimas, kontaktavimas su mokyklomis, renginų organizavimas, spektaklio atvežimas į mokyklas, įgyvendinimas logistiškai ekonomiškiausiu būdu (turima omenyje, kad susidomėjusios klasės, mokyklos tame pačiame regione bus prašomos pasirinkti bendras datas).

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Šiandien sunku įsivaizduoti gyvenimą be rašto. Kaip bendrauti, kaip viską atsiminti? Raštas – vienas pagrindinių civilizacijos pasiekimų. Jis suteikė žmonijai galimybę efektyviai perduoti mintis, patirtį. Senosios civilizacijos tūkstančius metų vargo su daugybe savo rašto ženklų, kol gudrieji finikiečiai sukūrė nedidelę rašto sistemą, kuri vėliau užvaldė pasaulį. Ar jums įdomu, ant ko buvo rašoma senovėje ir kaip raštas atėjo į Lietuvą? Kada atsirado pirmoji lietuviška knyga? O kaip žinia buvo perduodama iki rašto atsiradimo? Ar žinote, kaip atrodė krivūlė ir kokios buvo jos reikšmės? Gal norite pabandyti rašyti su stiliumi ant vaškinės lentelės kaip Antikos laikais? Ateikite ir pamatysite bei pabandysite. Įgytas žinias galėsite pritaikyti kurdami savąją knygutę ir ją iliustruodami. Jei mėgstate kurti, piešti, mažutė rankraštinė knygutė, telpanti į delną, taps jūsų drauge, su kuria nesinorės skirtis.
Edukacinis užsiėmimas geriausiai tinka 3-5 kl. moksleiviams.


Moksleiviai kartu su edukatore apžiūri Maironio memorialinį butą, išklauso pasakojimo apie svarbiausias poeto gyvenimo Kaune detales, o antroje edukacinės programos dalyje, kitoje erdvėje (ekspozicijoje apie Maironio biografiją ir kūrybą) dirbdami grupėmis ieško atsakymų į pateiktus klausimus. Tada moksleiviai gauna šansą įsikūnyti į gido profesiją – panaudodami surinktą informaciją, rodydami informacinius stendus bei ekspozicijoje esančius eksponatus, parengia trumpą, intriguojantį pristatymą apie poetą, pasidalija savo atradimais. Vėliau edukatorė išryškina ir susistemina išsakytas svarbias mintis, papildo moksleivių sukurtus pasakojimus.


Arvydo Viktoro Lebeliūno režisuojamas spektaklis „Šiobeito aidas“ –  tai istorija vaikams ir jų šeimoms, kurioje susipina dviejų šeimos kartų santykiai ir išryškinama milžinišką jėgą asmenybės ugdymui turinti šeimos bendravimo svarba.

Tai labai svarbu šiandien, kai betarpiškas bendravimas su pačiais artimiausiais žmonėmis tampa deficitu, o išmaniosios technologijos  – priemone suaugusiems nuraminti atžalas ir patiems „pabūti ramiai“.


Šilalės rajono savivaldybės kultūros centras

Pabėgimo kambarys ,,Duonkepio skylė" atskleis senojo Žemaitijos kaimo virtuvės dvasią, ,,nukels" dalyvius į senelių ir prosenelių laikus. Per patyrimines užduotis supažindinsime jaunuolius su žemaičių virtuve, naudojamais virtuvės įrankiais. Kalbinių užduočių pagalba supažindinsime jaunuolius su pietų dūnininkų patarme. Sieksime perduoti supratimą apie etninės kultūros svarbą, tradicijas, jų išsaugojimą ir puoselėjimą, tautinę savimonę, meilę tradicinei kultūrai.  Per teminį pabėgimo kambarį jaunuoliams patraukliai pristatomos senosios tradicijos.


Ši edukacija daugiausia dėmesio skiria teisei į mokslą, kaip pagrindinei žmogaus teisei.  Per įvairias veiklas mokiniai tyrinės Holokaustą išgyvenusių žmonių patirtis ir supras kultūrinės diskriminacijos poveikį švietimui. Edukacijoje pristatomi Holokaustą išgyvenusių asmenų liudijimai, kuriuose jie dalijasi savo asmeninėmis patirtimis apie savo atskirtį nuo švietimo, nacių režimo laikotarpiu. Mokiniai dalyvaus diskusijose, kuriose nagrinėjama, kaip šis švietimo ribojimas paveikė asmenis ir bendruomenes, pabrėžiant platesnį žmogaus teisių suvokimą šiandien.
Grupinės veiklos skatins mokinius glaudžiai bendradarbiauti tarpusavyje, analizuoti išgyvenusiųjų patirtis ir pristatyti savo išvadas klasei. Taip bus ugdomi bendravimo įgūdžius. Edukacijos pabaigoje mokiniai įgis gilesnes istorines žinias ir supratimą apie
Holokaustą. Mokiniams bus ugdomas kritinis mąstymas ir empatija, kuri įgalins juos vertinti kultūrų įvairovę ir prasmingai įsitraukti į diskusijas apie žmogų teises jų kasdieniame gyvenime. Edukacija vedama anglų kalba.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija „Literatūra ir etnokultūra“ 10 klasei

Prakalbus apie tautinę kultūrą, tradicijas, mokiniai abejingai purto galvas? Literatūros pamokos kelia nuobodulį?
O kas, jei abu šiuos dalykus sujungtume į vieną?

Edukacijos „Literatūra ir etnokultūra“ metu leisimės į lietuvių literatūros pasaulį: ne tik analizuosime jo bendrą nuotaiką, pagrindines perduodamas vertybes, idėjas, bet ir etninės kultūros ženklus jame. Kas buvo svarbu praeities autoriams? Kaip atrodė jų aprašoma kasdienybė? Kokius literatūrinius įvaizdžius leido perteikti jų aprašyti etninės kultūros simboliai, tradicijos, kasdieniai veiksmai?
Apie tai ir bus šis susitikimas. Ne tik kalbomis, bet ir veiksmais – patirtiniais pratimais, komandinėmis užduotimis, aktyviomis diskusijomis – stengsimės pasibelsti į lietuvių literatūroje perteikiamų minčių esmę bei pažvelgti į jų kontekstą nauju, neįprastu žvilgsniu.
Edukacijos metu analizuojami pasirinkti, iš anksto suderinti kūriniai: Gedimino laiškai, M. Daukšos „Prakalba į malonųjį skaitytoją“, J. Radvano „Radviliada“, Radvilos Našlaitėlio „Kelionė į Jeruzalę“, M. K. Sarbievijaus poezijos ir kitų autorių įvairių žanrų literatūros kūriniai.

Užsiėmimus veda genealogijos, giminės ir krašto istorijos, tradicinės kultūros tyrinėtoja, neformalaus švietimo specialistė Evelina Viktorija Žemeikytė. Daugiau informacijos rasite www.stipriosšaknys.lt. Prieš rezervuodami laiką būtinai susisiekite telefonu +37068604519.


Edukacija „Žodis – galia“ įtrauki ir kūrybingumo kupina edukacija moksleiviams, kurioje smagių žaidimų bei pratimų pagalba tyrinėjamas žodis kaip galingas įrankis, kuris turi įtakos asmens savijautai ir tarpusavio santykiams; taip pat mažose grupelėse kuriamas meno objektas pagal asmabliažo techniką. Edukacijos programą sudaro: susipažinimas, žaidimai ir patyriminės užduotys, asambliažo technikos pristatymas, daiktų rinkimas ir planavimas, kūrybinis procesas, refleksija. Užsiėmimo metu moksleiviai tyrinėja, kokios transformacijos vyksta naudojant tą patį žodį ir keičiant emocinį foną, taip pat susipažįsta su Nesmurtinės komunikacijos metodu ir išbando jį praktiškai. Dirbdami grupėse ieško būdų, kaip pasirinkti objektus, kurie perteiktų tekstinę žinutę. Kūrybiniame procese pasitelkiami įvairių spalvų ir tekstūrų popieriai, audinių skiautės, gamtinės medžiagos, rėmeliai ir patys įvairiausi buitiniai daiktai iš kurių konstruojamas meno objektas, vizualiai įprasminantis patirtį. Užsiėmimo metu moksleiviai kviečiami įsisąmoninti, kaip skaudžiai žodžiai gali žeisti ir kaip palaikančios žinutės įgalina kurti bendrystės jausmą.


Radviliškio rajono savivaldybės etninės kultūros ir amatų centras

Dalyviai supažindinami su natūralaus bičių vašku ir jo panaudojimo būdais. Žvakės nuo seniausių laikų buvo laikomos apsaugos ir dvasingumo simboliu. Jomis mūsų senoliai pasišviesdavo dirbdami įvairius namų ruošos darbus, tikėjo, jog jos apsaugo nuo negandų, blogųjų dvasių, sugeria neigiamą energiją, turi gydomųjų galių. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai sužino žvakės atsiradimo istoriją, su žvakėmis susijusius papročius, žvakių liejimo technologijas ir būdus. Vienas iš žvakių liejimo būdų, kai karštas vaškas yra pilamas ant knato, dalyviai išbando patys. Praktinio užsiėmimo metu mokiniai žvakelę susisuka iš natūralaus bičių vaško plokštelės. Taip pat išbando šiuolaikines žvakių gamybos technologijas (karštą vašką pila į silikonines formeles). Uždaviniai – supažindinti: su bičių gyvenimu; su bičių teikiama nauda ir jų produktais; su aviliu, koriu, į kurį bitės „pila“ savo surinktą medų, duonelę; su bitininko inventoriumi (dūmine, kaltuvu, medsukiu ir t. t.); su seniausiu bitininkystės amatu– žvakių liejimu. Leisti patirti kūrybiškumo džiaugsmą. Ugdomos bendrosios kompetencijos – pažinimo ir asmeninė. Edukacija – tai veikla, kuri teikia relaksuojantį poveikį, nektaro ir pikio kvapas žmogų ramina, jis užmiršta nerimą, jaudulį ir tik jaučia didelį malonumo jausmą uosdamas svaiginančiai kvepiančius medaus korius, vašką. O nuo senų laikų žinomas bitininkystės amatas – žvakių liejimas. Su vaško žvake eidavo tuoktis, vaško žvakelės liepsna palydėdavo Amžinybėn. Nors žvakė senovėje buvo nepakeičiamas šviesos šaltinis, šiuo amatu vertėsi nedaugelis. Ir tai greičiau buvo ne verslas, bet pomėgis. Žvakių liejikų buvo mažai, tačiau žvakės visada turėjo paklausą ir vertę. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai įgis žinių apie paslaptingą bičių gyvenimą, sužinos, kad žvakėms lieti naudojamas bičių vaškas. Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Ak, paslaptingas tas operos pasaulis! Praskleisti nežinios šydą ateikite į Galaunių namus - muziejų, kuriuose tarpukariu gyveno žavioji Adelė Galaunienė, pirmoji ,,Traviatos“ Violeta bei viena „Operos vaidyklos“ įkūrėjų! Sužinosite ne tik apie ją – šioje edukacijoje, derindami teatro ir muzikos dalykus, ieškosime, kas gi tas operos žanras, kaip gimė pirmoji opera Kaune (...kurioje ryžtingai nusiteikę aktoriai vaidino vilkėdami skolintus drabužius, o scenografijai buvo naudojami iš namų pačios Adelės atsinešti patalai...) ir kokią svarbą esamu metu turi mums operos grožis? O praktinėje dalyje laukia iššūkis: dalyviai turės galimybę patys kurti vaidybinį etiudą, inspiruotą sudominusios operos siužeto vingių. Taigi – tapkime šauniais aktoriais ir dėmesingais žiūrovais, ir nepabijokim: dainuoti solo čia neprireiks! Reikės vieno vienintelio dalyko:  įsimylėti operą...


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 1-4 kl.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus. Užsiėmimas bus įdomus visiems!
Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia, sudarant ne didesnę kaip 5 asmenų grupę neįskaitant lydinčių asmenų - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.


Edukacinio užsiėmimo metu supažindinsime su karalaičio gyvenimo istorija. Sužinosite, kokios malonės ir stebuklai yra susiję su šiuo asmeniu. Išsiaiškinsite, kodėl Šv. Kazimieras dažniausiai vaizduojamas su Lietuvos didžiojo kunigaikščio karūna ir apsiaustu, vienoje rankoje laikantis kryžių, o kitoje – leliją. Susipažinsite su šventojo Kazimiero hagiografija Lietuvos ir pasaulietinėje kultūroje, populiarumu ir išlikusiomis gerbimo tradicijomis iki šių dienų. Edukacinėje veikloje įgytos žinios puoselės kultūrinį tapatumą, mokys vertinti ir suvokti savo kultūros išskirtinumą, taip užtikrinant prasiplėtusį požiūrį į sociokultūrinius ir istorinius reiškinius bei formuojant teigiamą požiūrį į savo kultūros tradicijas ir paveldą.
Meninis edukacijos poveikis atsiskleis savarankiško darbo metu, gaminant pasirinkto stiliaus karūnas. Dalyvaudami šioje veikloje lavins meninės raiškos gebėjimus ir vaizduotę, puoselės estetinį suvokimą. Savarankiško darbo metu skatinama dirbti grupėse, dalintis reikmenimis, padėti vieni kitiems, bendrauti ir bendradarbiauti. Susipažįstant ir mokantis vertinti savo kultūrines ir religines tradicijas bus puoselėjamas mokinio vidinis pasaulis, o teigiamos emocijos bei naujos patirtys leis plėtoti mokymosi kompetenciją ir geriau įsisavinti pateikiamas žinias. Edukacijos pabaigoje dalyviai pasigamintas karūnas pasiima su savimi atminimui. Taip skatinant pasidalinti patirtimi ir emocijomis su artima aplinka namuose.


Dažnas moksleivis, paklaustas, kokius žino lietuvių liaudies muzikos instrumentus, dažniausiai pamini kankles arba atneštinius muzikos instrumentus – bandoniją, smuiką, cimbolus. Šio edukacinio užsiėmimo metu pristatoma autentiškų lietuvių liaudies muzikos instrumentų įvairovė: styginiai (kanklės, pūslinė), pučiamieji (skudučiai, ragai (triūbos, trimitai), daudytės, ožio ragai, lamzdeliai, birbynės, švilpos, molinukai), mušamieji (dzingulis, įvairūs būgneliai, skrabalai). Paaiškinama instrumentų paskirtis, repertuaras, techninės galimybės, kaip jie buvo dirbinami, derinami.

Instrumentai pristatomi tradicijų ir papročių kontekste: retas žino, kad, pavyzdžiui, laidotuvių metu būdavo kankliuojama, skudučiai, lamzdeliai buvo piemenukų, o ragas – kerdžiaus instrumentai. Kai kurie instrumentai pristatomi natūroje, kiti – vaizdo įrašais, skaidrėmis ar nuotraukomis. Klausoma šiais instrumentais atliekamų kūrinių, kuriuos išgirsti šiandien kasdieninėje aplinkoje ne taip dažnai pavyksta.


Kvapnaus atviruko kūrimo procese naudosimės dailės terapiniais metodais ir fantazuosime, kaip kvepia baimė, liudesys, meilė ar kitos emocijos. Jeigu nupieštą baimės abstrakciją pakvėpinsime mandarinais ar meduoliais, galbūt ji pasidarys linksma, jauki ir džiugi? Į kūrybinį procesą integruosime emocijų pažinimą, jų valdymą, motoriką, kūrybingumą ir pasigaminsime kvapnų suvenyrą - spalvotą emocijų atviruką.


1362 m. Kauno pilį nuo kryžiuočių puolimo gynė keli šimtai lietuvių lankininkų. Ar norėtumėte tapti vienu iš jų? Kviečiame susipažinti su viduramžių kario kasdienybe. Užsiėmimo metu sužinosite Kauno pilies istoriją, jos gynybos būdus, viduramžių medžioklės ir karybos principus bei pasigilinsite į tuometinę ginkluotę. Taip pat išbandysite lanką ir arbaletą dalyvaudami šaudymo turnyre.
Užsiėmimas gali būti vedamas dalyviams su klausos negalia, jeigu yra gestų kalbos vertėjas.
SVARBU: Užsiėmimas vykdomas Kauno pilies kieme tik šiltuoju metų laiku ir esant palankiomis oro sąlygomis.


Spektaklis „Bakchantės: Aktas“ pagal Euripido pjesę

BAKCHANTĖS pagal Euripido pjesę “Bakchantės: Aktas” –spektaklis, V a. prieš mūsų erą sukurtą Euripido tragediją perkeliantis į universalų laiką, kuriame egzistuoja kiekvienai visuomenei bei kultūrai būdingi geismo, galios, kulto ir lyderį sekančios minios bruožai. “Bakchantės: Aktas” XXI a. interpretacija atsigręžia į teatro meno šaknis, sugrąžindama į sceną ritualą. Nuo seniausios iki moderniausios civilizacijos persismelkę ritualai čia įgauna sceninės raiškos pavidalą ir atveria interpretacijų lauką pjesės temoms. Atėnų tragiko pjesėje, užbaigusioje šio senovės Graikijos miesto aukso amžių, aprašytas vyno ir ekstazės dievo Dioniso kerštas žmonijai šių dienų kontekste toliau skatina mąstyti apie individo asmeninę ir kolektyvinę atsakomybę, civilizacijos ir kultūros prigimtį, kovą tarp protavimo bei iracionalumo. Režisūra: Ieva Stundžytė Choreografija: Eglė Kančauskaitė Kostiumai: Malvina Stankutė Aktoriai: Lukas Auksoraitis, Matas Pranskevičius, Džiugas Širvys, Tautvydas Galkauskas, Gintautas Ulmis, Urtė Smulskytė, Aistė Šeštokaitė, Diana Kamarauskaitė, Lyja Maknavičiūtė, Justina Smieliauskaitė Partneris: Lietuvos Muzikos ir Teatro Akademija Prodiuseris: Teatras ATVIRAS RATAS I Vilniaus miesto teatras


Edukacinė - kūrybinė programa "Angelas saugo Tave"

Vilkaviškio rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Edukacinės programos tikslas - stiprinti pamatinės vertybės, atsigręžiant į save, į savo jausmus, tikėjimą. Uždaviniai - supažindinti mokinius su saugumo samprata ir sudaryti sėkmingų žingsnių saugumo link įgyvendinimo kelią. Ugdyti kūrybinę vaizduotę ir meninę saviraišką - pasitelkiant menininkų, dailininkų, drožėjų sukurtus skulptūros ir tapybos darbų pavyzdžius. Kūrybinių dirbtuvių metu susikurti savo "Angelą sargą".
1. Teminė dalis (trukmė 30 min.). a) Edukacinis pasakojimas tema "Kas tie angelai?" - pažintis su angelais mitologijoje, tautosakoje, pasakose, rašytojų kūryboje, meno darbuose. b) Su angelų tema susijusių knygų pristatymas pagal amžiaus grupes Sigutės Ach "Šuo Ambrozijus, katinėlis Purkius ir Angelo kelionė namo" , L. Riley, H. Whittaker "Bilas ir sapnų angelas", (1-3 klasių mokiniams), Vytautas V. Landsbergis "Angelų pasakos" (4-6 klasių mokiniams). c) Diskusija su vaikais, kokias sąsajas jie turi su angelais? (ar prašo jų pagalbos, ar turi suvenyrų su angelais, knygelių apie juos). 2.  Praktinė dalis diferencijuojama pagal sudėtingumo lygį atsižvelgiant į edukacinės programos dalyvių amžių, turimą patirtį, gebėjimus. 1-3 klasių mokiniams skirtas kūrybinis užsiėmimas „Mano Angelas sargas" (trukmė 20-30 min). Jo metu vaikai gamina darbelį iš priemonių, su kuriomis jiems patogiausia dirbti. Tai popierius, įvairios piešimo priemonės, natūralaus pluošto medžiagos (dviejų skirtingų dydžių ažūrinės servetėlės, dekoratyvios vielutės, kalėdiniai blizgučiai,
karoliukai galvutei, lipni juosta). 4-6 klasių mokiniams skirtas kūrybinis atviruko gamybos užsiėmimas "Atvirukas - pakabukas Angelas sargas" (trukmė – 30 - 45 min.), kurio metu dalyvis aprašo ar nupiešia savo įsivaizduojamą angelą sargą ir piešia ant storo popieriaus pasirinkta technika (tušas, guašas, akvarelė, vaškinės kreidelės (gratažo technika). 3. Programos apibendrinimas. Pokalbio metu vaikai komentuoja savo kūrybą, dalinasi įspūdžiais, kūrybinėmis idėjomis. Trukmė - 15 min.


Urbanistinė fotografija – kas tai yra? Mokiniai bus supažindinti su skirtingais miesto vaizdavimo būdais profesionalių Lietuvos ir užsienio menininkų fotografijose, kurios buvo sukurtos tarptautinių fotografijos bienalių „Žmogus ir miestas“ metu. Aptarus skaidrėse rodomus urbanistinius peizažus ir įvairius temos raiškos būdus, edukacijos dalyviai bus pakviesti išreikšti savo miesto viziją. Mokiniai  kurs pasinaudodami šiuolaikiniam menui būdingu metodu – cituoti kitus kūrinius ir originaliai juos transformuoti. Kiekvienas dalyvis gaus po  juodai baltą Panevėžio miesto fotografiją. Šiose nuotraukose užfiksuotos nereprezentacinės miesto vietos – daugiabučių kvartalai, pramoniniai rajonai, priemiesčiai. Piešdamas aliejine pastele,  kiekvienas perkurs jam pateiktą fotografiją, išreikšdamas savo požiūrį į miestą ir atskleisdamas fantazijas šia tema. Jos gali būti kuo įvairiausios – statyti naujus pastatus ar juos dekoruoti, sodinti želdinius, apgyvendinti miestą įsivaizduojamais personažais ar tiesti tiltus į kosmosą. Galop mokiniai aptars darbus, motyvuodami savo pasirinktus vaizdo transformavimo būdus ir išrinkdami sukurtas įdomiausias miesto vizijas.


Viešoji įstaiga Kupiškio rajono turizmo ir verslo informacijos centras

,,Baronkos'' kepimas vienuolyno svirne.
Ši edukacinė programa - tai kultūrinė kelionė nuo ,,baronkos'' istorijos atsiradimo, vienuolyno istorijos ir čia gamintų patiekalų iki pačių pasigamintos ir pagardais paskanintos ,,baronkos''. Kol kepa "baronka" vaikai žaidžia senovinius žaidimus ir prisimena kupiškėnišką tarmę. Iškeptą "baronką" vaikai gali ragauti su žolelių arbata arba parsivežti savo iškeptą "baronką" į namus.
Veiklos metu patiriamos teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją, suteikiant naujų žinių ir įgyjant naujų patirčių. Dalyvavimas veikloje leidžia patirti kūrybinį eksperimentą. Veiklos metu patiriamos teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis
kompetenciją, suteikiant naujų žinių ir įgyjant naujų patirčių. Per kultūrinės edukacijos veiklas ugdoma savivertė ir motyvacija,
pasitikėjimas savimi ir pasitenkinimas savo darbu. Kultūrinės veiklos metu ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti
individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti.


Edukacinė programa „Etninio tapatumo ženklai kasdienybėje" (5 - 8 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradicine ir šiuolaikine tekstile. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti naminės tekstilės dirbinius, pritaikant juos šiuolaikinėms mokinio reikmėms. 2. Supažindinti moksleivius su tradicinės tekstilės pluoštais  ir jų naudojimu tradicinėje kultūroje. 3. Analizuoti kraitinių baldų evoliuciją.
4. Akcentuoti spalvinius Aukštaitijos regiono audinių derinius, tradicinio meno komponavimo principus.
5. Išryškinti audinių raštų simboliką: augalijos, gyvūnijos pasaulio, kosminio pasaulio, geometrinių figūrų įvaizdžius.
6. Ugdyti ekologinę savimonę, skatinant daryti tvarius pasirinkimus. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas apskritojo stalo diskusija. Akcentuojama lininio audinio vertė tradicinėje kultūroje. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės, šiuolaikinės tekstilės dirbiniais. Demonstruojama tekstilės ekspozicija. Didesnis dėmesys skiriamas spalviniams Aukštaitijos regiono deriniams. Tyrinėjami linų, vilnų, kanapių, dilgėlių pluoštai. Demonstruojama mokomojo filmo ištrauka. Analizuojama kraitinių baldų evoliucija. Pasitelkus štampavimo metodą, šilkografijos dažais dekoruojamas medžiaginis maišelis. Siekiamas poveikis: mokiniai susipažins su audinių raštų simbolika, tradicinės tekstilės pluoštais, gebės juos skirti, išmoks derinti spalvas kontrasto principu, gebės sukurti tradiciniam menui būdingą kompoziciją ir perkelti ją medžiaginio maišelio. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Tel. nr.: +370 60120070.


Galvosūkių vokas "Paukštis, Sofija ir zodiako ženklai. Vieno vakaro byla."

Pasileisti į šį pažinimo nuotykį galėsite bet kurioje Jums patogioje vietoje ir bet kuriuo Jums patogiu laiku. Kultūrinė paslauga yra skirta susipažinti su meno genijaus, didžiojo kūrėjo M. K. Čiurlionio kūryba, gyvenimu bei asmenybe per edukacinio žaidimo formą. Žaidimo forma skatinama pažinti, sužinoti daugiau, o vėliau galbūt pasidomėti ir plačiau apie M. K. Čiurlionį ir jo padarytą įtaką kultūros raidai. Galvosūkių voko žaidimo forma pasirinkta kaip įtrauki pažinimo priemonė bei lavinanti tokias savybes, kaip komandinis žaidimas, kūrybiškumas, informacijos analizė, atidumas. Moksleiviai ne tik sužinos bendrą dažniausiai žinomą informaciją apie M. K. Čiurlionį, tačiau bus suintriguoti ir papildoma medžiaga, detalėmis, mažiau žinomais faktais, kurie ne ką mažiau svarbesni ir įdomesni.
Galvosūkių vokai sprendžiami susiskirsčius komandomis (trims-penkiems moksleiviams skirtas vienas vokas) mokytojos ir mokinių pasirinktoje vietoje. Vokai sukurti taip, jog galėtų būti sprendžiami be vedančio žmogaus. Tai reiškia, kad kiekviename voke komandoms bus paruošti galvosūkiai, istorijos, nuotraukos, piešiniai, kita žaidimui reikalinga medžiaga bei taisyklės ir pagalbos kortelės. Taip pat entuziazmo ir motyvacijos tikrai netrūks kuomet moksleivių komandos tuo pačiu metu ir varžysis, kas greičiau išspręs sukurtą detektyvą apie M. K. Čiurlionį.


Edukacinė programa „Pasakos atgyja lėlėse“ yra kūrybinis užsiėmimas, skirtas 3–6 klasių mokiniams, norintiems išreikšti savo kūrybiškumą ir giliau pažinti pasakų pasaulį. Programos metu vaikai pasineria į pasakų veikėjų analizę, o vėliau kuria pirštinines lėles iš įvairių medžiagų, vizualizuodami pasirinktus personažus. Įtraukiančios veiklos, apimančios pasakojimus, praktinius rankdarbius ir diskusijas, skatina mokinių kūrybinį mąstymą, smulkiąją motoriką bei bendravimo įgūdžius. Programa suteikia galimybę žaismingai mokytis ir atrasti naujus būdus perteikti savo idėjas per meninę raišką.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Robotai, apjungdami savyje vis daugiau Dirbtinio intelekto savybių ir gebėjimų, tampa išmaniais humanoidais, gebančiais ruošti mėsainius restoranuose, tvarkyti prekes sandėliuose, atlikti chirurgines operacijas, vaidinti kine ir teatre. Edukacijos metu mokiniai kuria aktorių - robotų pasirodymą. Mokiniai diskutuoja apie teatro aktualumą XXI amžiuje, technologijų įtaką menui. Edukacijos metu, pasitelkiant inovatyvias technologijas, kalbama apie teatro svarbą, naudą. Edukacija įtraukianti, žaisminga.  Edukacijos metu mokiniai konstruoja ir programuoja robotus, rengia performansą. Edukacijos metu lavinama dalyvių vaizduotė. Edukacijos metu dalyviai įgyja naujų patirčių, į teatrą pažvelgia moderniu kampu. Svarbus kiekvieno dalyvio asmeninis indėlis siekiant bendro sklandaus aktorių - robotų pasirodymo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Skaitmeninė kompetencija


Kieno vardas yra Kintas? Ar jis siejamas su miestelio, esančio Šilutės rajone pavadinimu? Kaip Kuršių Nerijoje atsirado kopos? Ar kopos Kintuose yra? Ką veikė Kintų, Ventės milžinai? Kokio dydžio milžino pėda? O kelnių petnešos saga? Į šiuos ir panašius klausimus mokiniai atsako patys išklausę trumpo pasakojimo ir kelias Pamario krašto legendas apie milžinus, pažiūrėję trumpą filmuką, ,,milžinų fotografijas", padiskutavę ir išmatavę milžino ūgį, pėdos dydį, suradę pamestas milžino Kinto sagas ir žaisdami su jomis aktyvius žaidimus. Visa tai vyksta Vydūno kultūros centre (ir jo kieme), kuris įsikūręs senosios parapijinės pradžios mokyklos pastate, tad edukacijos vadovė - senosios mokyklos mokytoja, šio krašto istorijos, tradicijų ir kultūros skleidėja.


UAB "Eksperimentinė kūrybinio mąstymo laboratorija"

„Didžiausias ateities poreikis ir būtinybė – išlavinti tuos žmogaus gebėjimus, kurie nepasiekiami robotams: kūrybiškumą, vaizduotę, iniciatyvą, lyderystę. Žmogaus proto resursai turės persiorientuoti į gebėjimą kūrybiškai mąstyti, analizuoti, argumentuoti ir priimti sprendimus”, – teigia Niujorko universiteto profesorius Michio Kaku. Kūrybinio mąstymo penkiakovė – tai interaktyvi veikla, reikalaujanti asmeninio bei komandinio kūrybinio mąstymo. Dalyvaujant KM5 žaidimų/simuliacijų, scenarijų ir vaidmenų atlikime aktyvuojami ir lavinami 5 kūrybinio mąstymo įpročiai – vaizduotė, smalsumas, atkaklumas, nuosekli praktika, bendradarbiavimas ir 5 mąstymo tipai – analitinis, loginis, strateginis, kritinis ir divergentinis. Kiekviena KM5 užduotis yra parengta taip, kad išmokti ją atlikti neįmanoma. Kaskart atliekant užduotį reikia sukurti ir įgyvendinti tokią sprendimų visumą, kuri įgalintų pasiekti tikslą. Geriausias būdas mokytis – bendradarbiaujant, o labiausiai vienija – įkvepianti veikla, todėl edukacinis užsiėmimas „Kūrybinio mąstymo penkiakovė” lavinti kūrybiškumą suteikia galimybę susipažinti su komandos narių mąstymu. Užsiėmimo metu mokiniai kūrybinio mąstymo užduotis atlieka komandose po 4–5 mokinius, taip užtikrinant maksimalų įsitraukimą.


Edukacinė ekskursija „Grafų Tiškevičių legendos“

„Grafų Tiškevičių legendos“ – tai edukacinė ekskursija, kurios metu mokiniai kviečiami pažinti Kretingos miesto istoriją ir kultūrą per įtakingos grafų Tiškevičių giminės palikimą. Ekskursijos metu mokiniai aplankys svarbiausius miesto architektūros objektus: Kretingos Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai bažnyčią, pirmąjį mūrinį tiltą, aukščiausius Lietuvoje kapinių vartus, grafų Tiškevičių koplyčią-mauzoliejų, didingą grafų Tiškevičių rezidenciją bei pirmąjį lietuvišką darželį. Kiekvienas mokinys gaus žygeivio pasą, kuriame bus dedami antspaudai, liudijantys praeitą istorinį-kultūrinį maršrutą. Ši veikla skatins mokinius ne tik domėtis istorija, bet ir lavins jų kritinį mąstymą bei plės akiratį.


Ši edukacinė programa skirta mokiniams, siekiant ugdyti jų praktinių gebėjimų, kritinio mąstymo, kūrybiškumo ir ekologinės sąmonės kompetencijas per inkilų gamybos ir kėlimo veiklas.

Programos metu mokiniai:

Teorinė dalis:
Susipažįsta su inkilų vaidmeniu ir svarba gamtosaugoje.
Mokosi apie įvairių paukščių rūšių buveinių poreikius ir inkilų pritaikymą.
Supažindinami su tradicinėmis inkilų konstrukcijomis ir medžiagomis.
Analizuoja pagrindinius inkilų projektavimo ir gamybos principus.

Praktinė dalis:
Patys gamina ir surenka inkilus pagal paruoštus šablonus.
Eksperimentuoja su alternatyviais konstrukciniais sprendimais.
Kuria ir dekoruoja savo unikalius inkilų projektus.
Išmoksta tinkamų inkilų kėlimo ir tvirtinimo metodų.

Grupinės užduotys:
Dirba komandose, spręsdamos praktines problemas, susijusias su inkilų gamyba.
Pristatinėja savo sukurtus inkilų projektus ir argumentuoja jų privalumus.
Ugdo komandinio darbo, kritinio mąstymo ir kūrybiškumo kompetencijas.

Edukacinės ekskursijos:
Organizuojamos ekskursijos, kad mokiniai galėtų stebėti inkilų kėlimą ir paukščių rūšių įvairovę.
Mokiniai gilina žinias apie inkilų svarbą, paukščių apsaugą ir tvarumo principus.
Ši programa suteikia mokiniams unikalią galimybę praktiškai kurti ir įgyvendinti savo idėjas, prisidedant prie gamtos apsaugos ir tvaraus vystymosi.

Ugdomos bendrosios kompetencijos – pažinimo ir asmeninė.  Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.


Edukacijos metu vaikus supažindiname su sapnų gaudyklių kilmės legenda, istorija, taip pat kokiu tikslu jos buvo gaminamos, kodėl pagrindas turi būti iš gluosnio šakelių. Vaikams pristatoma sapnų gaudyklių gaminimo technika, tinklo pynimo būdai bei dekoravimo galimybės. Per praktinę dalį vaikai pasigamina sau sapnų gaudyklę naudojant gluosnio šakelių pagrindą. Išmoksta pinti dailų tinklą, derinti spalvas, dekoruoti plunksnomis bei įvairiais karoliukais. Šios edukacijos metu yra lavinamas vaikų kūrybiškumas bei saviraiška.


Lėlių ir objektų teatro spektaklis „Dievų miškas“

Spektaklis sukurtas remiantis vieno ryškiausių lietuvių poeto, prozininko, dramaturgo, literatūros kritiko ir teatrologo B. Sruogos memuariniu romanu „Dievų miškas“, atskleidžiančiu II-ojo Pasaulinio karo metais Štuthovo (Lenkija) koncentracijos stovykloje autoriaus patirtus išgyvenimus. Kūrinio tekste kaip literatūrinė ir kūrybinė priemonė, atskleidžianti pasaulio matymo ir reagavimo būdus, dominuoja ironija ir sarkazmas, kurią scenoje naudoja ir spektaklio kūrėjai (aktorių dialogai kuriami Stand up komedijos principu ). Pastatyme, nenutolstant nuo originalaus teksto ir išlaikant ironišką pasakojimo toną, vaizduojami prižiūrėtojų ir kalinių santykiai, lagerio hierarchija, sekinantys darbai, vargana buitis ir žmogaus orumą gniuždančios bausmės. Pjesės autorė ir režisierė Agnė Sunklodaitė, remdamasi kūrybine patirtimi bei novatoriškomis teatrinės raiškos priemonėmis, įtaigiai ir suprantamai jaunajam žiūrovui gvildena esminius klausimus apie žmogaus prigimtį: kas yra žmogiškumas? Kur yra riba tarp žmogiškumo ir nužmogėjimo? Ar šiandien mes dar pajėgūs suprasti holokausto baisumus ir išlikti budrūs, kad panašūs dalykai nepasikartotų? Spektaklio kūrėjų manymu, šiandien B. Sruogos „Dievų miškas“ kaip niekad aktualus. Žmonės linkę pamiršti didžiąsias istorijos pamokas. Deklaruojama atjauta, tolerancija, tačiau čia pat gebama pasibaisėti „kitokiais“ žmonėmis, tarsi pasąmonėje būtų trokštama tobulos rasės, sveikų ir šabloniškai „teisingų“ žmonių visuomenės. Kaip ir daugelyje savo pastatymų, skirtų jaunajam žiūrovui, režisierė A. Sunklodaitė su patyrusia kūrybine komanda (dailininke Giedre Brazyte, kompozitoriumi Deividu Gnedinu) „Dievų miške“ laikosi esminių kūrybos principų – lavinti žiūrovo estetinį skonį, kritinį mąstymą, skatinti jo norą aktyviai domėtis supančia aplinka bei istoriniais įvykiais, analizuoti laiko ženklus spektaklyje ir ieškoti paralelių su šiandienos aktualijomis. Spektakliui pasibaigus, moksleiviai bus kviečiami reflektuoti ir diskutuoti su aktoriais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kino vaizdų ir garso kadrų edukacija 1-2 klasėms

Kino vaizdų, garso kadrų edukacija vaikams“ tai pirmas žingsnis į kino pasaulį. Čia mokiniai sužinos kas yra kino kadras, garso takelis, gebės juos suprasti ir pritaikyti. Patys dalyvaus kadrų fotografavime, juos gebės atskirti. Tikslinė animacinių filmų mintis mokinius skatins analizuoti personažus, jų atliekamą vaidmenį, gebės analizuoti gėrio ir blogio sąvokas. Edukacinė programa mokinius supažindins su naujausia edukacine animacija, plės jų kultūrinį, ekologinį, kūrybinį mąstymą, bei pilietiškumą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Baroko epochos dvaras: žmonės ir tradicijos

Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Nuo XVI a. antros pusės didelė dalis Europos sušvito barokine prabanga. Ne išimtis – ir Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės sostinė Vilnius, kartais vadinamas Rytų Europos Baroko sostine. Valdovai Žygimantas Vaza (valdė 1587–1632) ir Vladislovas Vaza (valdė 1632–1648) dažnai lankydavosi Vilniuje, čia ilgai gyveno; jų valdymo laikotarpiu buvo perstatyti ir išpuošti didžiųjų kunigaikščių rūmai, įvestas madingas etiketas ir dvaro ceremonialas. Vazų valdymo metais barokinio Vilniaus dvaro gyvenimas įgijo naujų spalvų: pirmą kartą suskambėjo opera, pagrindinių metų religinių švenčių proga buvo rengiamos misterijos. Pasikeitė ir pats miestas – pasipuošė nuostabiomis naujos architektūros bažnyčiomis ir didikų rūmais. Daugelį pastatų projektavo iš italų žemių kviesti architektai. Keitėsi švietimas: suklestėjo ir išaugo Vilniaus universitetas. Suaktyvėjo miestiečių ūkinė veikla – buvo didinami įvairių amatų cechai, vykdavo didelės mugės. Per edukacinį užsiėmimą susipažinsime su Baroko epochos architektūros, meno, literatūros ir gyvenimo būdo specifika.


MOKAUSI IŠ KINO nuotolinės edukacinių filmų peržiūros su aptarimu

Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios temos: draugystė, santykiai su šeima, bendraamžiais, moraliniai pasirinkimai, emociniai išgyvenimai, asmens tapatumas, patyčios, tolerancija ir kt. Siūlomų filmų programa yra kruopščiai atrinkta skirtingoms amžiaus grupėms. Pagrindiniai atrankos į programą kriterijai – pasakojamos istorijos universalumas, aukštas meninis lygis, patrauklus pateikimas, edukaciniai elementai. Siekiant, kad programa būtų įvairiapusiška, daugumos filmų teises Lietuvoje įsigyja „Skalvijos“ kino centras. Filmai žiūrimi nuotoliniu būdu (klasėje arba namuose), atsiuntus filmo nuorodą. Po filmo peržiūros vyksta nuotolinė diskusija su profesionaliu moderatoriumi (medijų, kino edukatoriumi, psichologu, darbo su jaunimu specialistu). Filmus taip pat lydi profesionali edukacinė medžiaga, kurią papildomai po aptarimo gali naudoti   pedagogai. Metodinėje medžiagoje pateikiamas filmo kontekstas, analizuojamas stilius, parengtos įdomios praktinės užduotys ir klausimai diskusijai. Programą atnaujinama, ją sudaro 10-15 filmų, skirti įvairaus amžiaus moksleiviams. Šiuo metu programoje: „Atsargiai, ragana!“ (rež. Rasko Miljković), „Romi salonas“ (rež. Mischa Kamp), „Bintė“ (rež. Frederike Migom), „Apverstas bokštas“ (rež. Jaak Kilmi), „Arčiau debesų“ (rež. Meikeminne Clinckspoor), „Lenos jūra“ (rež. Domien Huyghe), „Gauja“ (rež. Tomas Polensky), „Mūsų vieta“ (rež. Jacqueline Zund), „Pavasaris ateis“ (rež. Sara Kern), „žeme, stop“ (rež. Kateryna Garnostai), „Aš niekda neverkiu“ (rež. Piotr Domalewski). Kiekvienais metais programa papildoma 2-4 filmais. Detalūs filmų aprašymai ir amžiaus rekomendacijos „Mokausi iš kino“ interneto svetainėje www.mokausiiskino.lt.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kas išmano, tas jas gano. Knygos atsiradimo istorija

Šios edukacinės programos metu moksleiviai kartu su edukatoriumi atranda knygos kelią – nuo pirmųjų simbolių, išraižytų molyje, iki šiuolaikinio spausdintuvo. Moksleiviai aiškinasi, kaip iki rašto atsiradimo informacija buvo perduodama įvairiais ženklais, kas vadinta „dievų žodžiais“, kuo skiriasi piktograma ir ideograma, kaip su raštu susijusi nendrė, akmuo, medinė lentelė, kokius rašto ženklus, abėcėles naudojo skirtingos kultūros ir daug kitų įdomių dalykų. Visas veiklas moksleiviams siūloma išbandyti patiems: įsijausti į senovės medžiotoją ir „pagauti“ laukinį žvėrį, pabūti viduramžių vienuoliu, celėse plunksnomis perrašinėjusiu ištisas knygas, „įsidarbinti“ į senovinę J. Gutenbergo spaustuvę ir pabandyti iškiliaisiais rašto ženklais atspausti tekstus. Nuobodu tikrai nebus!


Mūsų protėviams namų aplinka buvo paslaptinga, kupina jų pačių sukurtų meniškų daiktų ir juose atsispindinčių simbolių. Vyresniųjų klasių moksleivius supažindinsime su senaisiais namų interjerais, kurie padės geriau įsijausti į jau skaitytos lietuvių literatūros klasikos herojų gyvenimus. Kartu pasiaiškinsime, kokie papročiai bei tikėjimai lydėjo žmogų nuo pat lopšio, prisiminsime įvairiausius tautosakos pasakojimus ir patarles. Edukacinė programa skirta aktyviam mokymuisi – klausimų, įvairių užduočių forma mokiniai skatinami savarankiškai ieškoti atsakymų ir analizuoti, reikšti savo mintis. Mokiniai turės galimybę paliesti ir patyrinėti autentiškus eksponatus ar jų kopijas bei kūrybiškai pritaikyti įgytas žinias.


Edukacinės programos „Nebylys“ metu 11 ir 12 klasių mokiniai susipažins su populiaria Juozo Tumo-Vaižganto (1869–1933) apysaka „Nebylys“, geriau pažins įkvepiančią Vaižganto asmenybę. Leisimės į kūrybingą bendradarbiavimą, kurio metu geriau pažinsime lietuvių literatūros klasiką, save ir dar geriau pasirengsime gyvenimo egzaminams. Edukacinės programos tikslas – padėti mokiniams atrasti, kad apysakos „Nebylys“ esminė tema nėra žmogaus silpnumas, žiaurumas, gyvūniškumas, tik „patinų drama“ (Vaižgantas, R3, 130). Svarbiausia tema – trisdešimt metų trukęs žmogaus dvasinis tobulėjimas, sąmonės augimas, žmoniškumo laimėjimas ir iš to kylantis didelis džiaugsmas: „Nušvitau, nudžiugau <...> „Ramybė Tau“ (R3, 116). Edukacinė programa kalba apie džiaugsmą. Primena mokiniams gyvenimo laimę, jų pačių nuostabų deimantiškumą, pamatinę dorybę – būti vis labiau saulėtais žmonėmis. Gautos patirtys padės geriau pažinti J. Tumo-Vaižganto asmenybę, gyvenimą ir kūrybą. Padės geriau suprasti apysaką „Nebylys“. Visų laukia daug įkvepiančių patyrimų ir šiltų emocijų. Visgi svarbiausia, jog mokiniai prisimintų, kad kiekvienas žmogus savo esme yra paties didžiausio gėrio ir šviesos amžinasis šaltinis. Visi esame deimančiukai, tik – nevienodai gludinti.


Teorinė edukacinio užsiėmimo dalis vyksta Dzūkijos kaimo etnografinėje ekspozicijoje tarp autentiškų ir intriguojančių muziejuje saugomų eksponatų. Šioje dalyje pasakojama apie Pusiaužiemio tradicijas Lietuvoje. Diskusijos metu mokiniai aiškinasi tradicijų pažinimo, išsaugojimo svarbą ir galimybes tradicijas kūrybiškai ir patraukliai pritaikyti šiais laikais. Kiekvienas dalyvis pasakoja apie savo šeimos Pusiaužiemio paminėjimo tradicijas. Diskutuoja apie senųjų tradicijų svarbą, įvairovę ir jų paskirtį. Įvardija, ką suvokia apie savo šalies kultūrą ir papročius, bando išsiaiškinti kuo mūsų kultūra skiriasi nuo kitų šalių kultūrų. Nuomonių įvairovė leidžia į šią tradiciją pažvelgti iš visų pusių, padeda suprasti kodėl tokioje pat situacijoje kiekviena tauta elgiasi skirtingai.
Užsiėmimo metu įsigilinama į Pusiaužiemio prasmę, mitologiją, burtus, spėjimus. Edukatorius pasakoja, kad šią dieną dažniausiai buvo spėjami orai. Rodoma video mežiaga apie barsukus. Video medžiagos pagalba analizuojamas gyvūnų elgesys, jų gyvenimo būdas. Aptariamas orų „spėjiko“ barsuko elgesys ir kaip jis nulemia ar pavasaris bus vėlyvas, o antroji žiemos pusė bus dar šaltesnė už pirmąją. Edukacinio užsiėmimo metu, vaikai skatinami dalintis mintimis apie tradicijų puoselėjimą savo šeimose. Visas diskusijas papildo ir žinias užtvirtina praktinės kūrybinės ir loginės užduotys bei judrūs žaidimai.


Literatūros ir teatro edukacija „Rašytojo J. Biliūno gyvenimo ir kūrybos refleksijos“ (Nuotolinė paslauga)

Tai nuotolinė kultūrinio ugdymo pamoka, kurios metu jos autorė ir vedančioji, aktorė, režisierė ir rašytoja Birutė Mar pristato J.Biliūno gyvenimą ir kūrybą, remdamasi savo autentiškomis patirtimis kuriant spektaklį „Jis ir ji“ (J.Biliūno ir jo žmonos J.Janulaitytės Biliūnienės laiškų ir kūrybos motyvais). Akcentuojamas J.Biliūno gyvenimo patirčių, jaunatviškų išgyvenimų artimumas jaunajai moksleivių auditorijai, XXa. pradžios Lietuvos istorijos aktualijų atspindžiai rašytojo kūryboje (lietuviškos spaudos draudimo laikmetis, intelektualų pastangos išsaugoti lietuvių kalbą, tuometinės lietuviškos kultūros ir buities realijos). Pasakojimas iliustruojamas filmuotais spektaklio „Jis ir ji“ fragmentais (pjesės autorė, režisierė – Birutė Mar, dailininkė Indrė Pačėsaitė, vaidina aktoriai A.Kazanavičius (J.Biliūnas), B.Mar (Julija), dalyvauja smuikininkas Sigitas Rubis). Spektaklio forma – atvirlaiškų dialogas, kuriame papasakojama J.Biliūno ir būsimos jo žmonos J.Janulaitytės pažinties ir meilės istorija, J.Biliūno biografija, pasitelkiant jo kūrybos intarpus. Spektaklyje akcentuojamos ir šiandien aktualios J.Biliūno vertybinės nuostatos – jautrumas ir atjauta „mažajam“ žmogui, meilė artimui, pasiaukojimas tėvynei Lietuvai. Spektaklis sulaukęs didelio Lietuvos žiūrovų dėmesio – keletą metų sėkmingai rodytas Vilniaus Jaunimo teatre (vėliau atnaujintas Solo teatre) ir ypač pamėgtas jaunimo auditorijos. Antrojoje pamokos dalyje vyks režisierės ir aktorės interaktyvus pokalbis su moksleiviais, leidžiantis neformaliai pažvelgti į J.Biliūno gyvenimą, diskutuoti apie menininko kūrybos prasmę ir pasiaukojimą, Lietuvos istorijos ryšį su šiandiena. Taip pat bus pristatomas epistoliarinis „atvirlaiškio“ žanras kaip žmonių bendravimo forma ir dialogas XX a. Daugiau informacijos apie pamokos „Rašytojo J.Biliūno gyvenimo ir kūrybos refleksijos“ autorės Birutės Mar kūrybą – www.birutemar.lt


Šioje interaktyvioje pamokoje mokiniai supažindinami su geto istorine ir šiuolaikine sampratomis. Naudodamiesi pirminiais šaltiniais, studentai tyrinėja nacių tikslus steigiant getus. Edukacijoje daugiausia dėmesio skirsime kasdienybei getuose. Holokaustą išgyvenusio kauniečio Hirscho Kadušino kolekcija atskleidžia geto gyvenimo niuansus ir tai, kaip žydai reagavo į žiaurias ir dehumanizuojančias sąlygas. Šie unikalūs vaizdai padės suprasti platesnį trijų didžiųjų Lietuvos getų kontekstą ir susieti asmenines istorijas su platesniu Antrojo pasaulinio karo ir nacių rasinės politikos pasakojimu.
Edukacija vyksta anglų, rusų, vokiečių kalbomis.


Edukacinės animacijos dirbtuvės "Metų laikai”

VšĮ "Mstislavo Dobužinskio daugiakultūrinis centras"

Vaikai pasirenka vieną iš metų laikų. Kuria tam tikrus simbolius kurie atspindėtu viena iš metų laikų plastilino pagalba. Sukurtus simbolius- objektus deda ant matinio stiklo. Priešais matinį stiklą fotoaparato pagalba vaikai gales pajudinti plastilininį objektą ir fotografuoti kiekvieną judėsį. Po dirbtuvių visa medžiaga sumontuojama kompiuterinėje programoje ir po šio proceso vyksta darbo peržiūra, aptariama su vaikais ką naujo jie įgijo, kokios emocijos patyrė


Skrenda skrenda, tik niekuomet žemėn nenusileidžia? Matau – negirdžiu, girdžiu – nematau? Auksu mesta, sidabru atausta, deimanto peiliu rėžta? Ar galite įminti šias mįsles?
Kviečiame pamiklinti ne tik kojas, bet galveles ir sudalyvauti orientaciniame mįslių žaidime - „Atspėk mįslę - pažink gamtą“.

Edukacijos metu vaikai:
Gilins tautosakos žinias pramokdami naujų mįslių.
Susipažins su skirtingais gamtos objektais bei reiškiniais.
Stiprins komandinius įgūdžius.
Lavins pastabumą.
Mokysis orientuotis pagal nuorodas.
Turės galimybę prisirinkti gamtinės medžiagos tolimesnėms pamokoms klasėje.

Orientacinis „Įmink mįslę - pažink gamtą“, tai balansas tarp aktyvios veiklos ir proto mankštos. Vaikams labai svarbu aktyviai veikti, tai ne tik nauda jų augančiam kūnams, bet ir smegenų vystymuisi. Orientacinio metu vaikai stiprina pasitikėjimo savimi jausmą, mokosi dirbti komandoje, lavina reakciją bei pastabumą, suteikia gerų emocijų. Vaikai orientacinio metu taip pat mokosi pažinti skirtingas tekstūras, formas, spalvas. Kiekviena užuomina yra ir mįslė. Taigi integruojamos lietuvių tautosakos žinios.
Vaikai mokosi pažinti gamtos objektus, augalus, medžius, stebi gamtos virsmus, kvėpuoja grynu oru.


Susipažinkite su lėlių istorija, lėlių teatro istorija, lėlių tipais. Susikurkime šešėlinę lėlę ir išbandykime jos valdymą improvizuoto vaidinimo metu.


Kur anksčiau tekėjo Vilnelė? Iš kur atsirado siaurų senamiesčio gatvelių pavadinimai? O kaip pastatyti gotikinį pastatą? Ekskursija vaikus supažindins su įdomiausiais istorinio Vilniaus akcentais. Maršrutas driekiasi senamiesčio gatvelėmis apžiūrint svarbius istorinius pastatus (Valdovų rūmus, Katedrą, Universitetą…) bei užsukant į jaukius senojo Vilniaus kiemelius. Pasivaikščiojimas kupinas įtraukiančių veiklų: tyrinėtojo lupa priartina mažiausias pasislėpusias architektūros detales, technologijų pagalba prabyla skulptūros, o kąsnelis žydų duonelės papasakoja apie daugiakultūrį miestą.


Raseinių Marcelijaus Martinaičio viešoji biblioteka

Šio edukacinio užsiėmimo metu supažindinsime vaikus su poeto Marcelijaus Martinaičio biografijos dalimi, siejama su poeto gimtine. Supažindinsime su pagrindiniu poeto kūrybos humoristiniu personažu – Kukučiu, kurio kilmė atrandama žemaičių tautosakoje. Panaudojant interaktyvų žemėlapį „Kelionė su Kukučiu Marcelijaus Martinaičio gimtinės takais“ ir pasitelkus Kukutį kaip virtualų ekskursijos vadovą, pristatysime su Marcelijumi Martinaičiu susijusias Raseinių krašto vietoves ir jų kultūrinius ypatumus. Virtualiai aplankysime gimtąjį Paserbenčio kaimą, susipažinsime su tuo metu veikusiomis mokyklomis, kurias lankė būsimasis poetas: Paserbenčio, Mikšynės, Polimų pradinės, Raseinių gimnazija, Gervinės septynmetė mokykla. Keliausime į Raseinių miestą, kur būsimasis poetas dirbo Raseinių r. ryšių kontoroje, vėliau rajono laikraštyje. Pabuvosime Maironio parke, kuriame poeto Marcelijaus Martinaičio iniciatyva pastatyta Maironio skulptūra. Į kelionės maršrutą bus įtrauktas skveras, dedikuotas Marcelijaus Martinaičio „Kukučiui“ ir pastatas, kurio sieną puošia Marcelijui Martinaičiui skirtas „Serbento šakos“ piešinys. Bus skaitomos „Kukučio baladžių“ ištraukos, atkreipiant vaikų dėmesį į poeto kuriamus personažus ir jų poetines kaukes. Vaikai bus pakviesti, naudojant paukščio-kukučio trafaretus, sukurti savo įsivaizduojamą, suvokiamą kukutį. Moksleiviai kūrybinius darbelius išsineš namo. Žinių apibendrinimui vaikus kviesime sudalyvauti Kahoot viktorinoje „Negalvojant galvoti“, kurioje atsispindės poeto pagrindiniai kelionės ir kūrybos aspektai. Grįžtamojo ryšio gebėjimų ugdymui pakviesime vaikus dalyvauti kūrybiniame užsiėmime „Mano kelionė su Kukučiu“, kurio metu kiekvienas vaikas galės pademonstruoti savo kūrybiškumą, sukurdamas žemėlapį, kuriame pažymės norimas aplankyti vietoves, sietinas su poeto Marcelijaus Martinaičio gimtuoju kraštu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Pažintinis-edukacinis žaidimas „Atrask Tuskulėnų dvaro lobį!“ (skirtas 5–8 kl., trukmė 1 val.) Žaidimas – puiki galimybė ne tik įdomiai praleisti laiką, bet ir sužinoti daug naujų dalykų. Tad mielai kviečiame visus apsilankyti Tuskulėnų rimties parko memorialiniame komplekse ir išbandyti naują pažintinį-edukacinį žaidimą, kurio metu, atlikdami užduotis, susipažinsite su mūsų komplekso istorija. (Žaidimas vyks kovo–rugsėjo mėnesiais.)


Ar vingri kalbos gaida? (nuotolinė edukacija)

„Ne žemės derlumu, ne drabužių skirtingumu, ne šalies gražumu, ne miestų ir pilių tvirtumu gyvuoja tautos, bet išlaikydamos ir vartodamos savo kalbą“. Šiais Mikalojaus Daukšos žodžiais apie gimtąją kalbą dažniausiai prasidėdavo viktorina daugybėje Lietuvos mokyklų, kuriai užduočių semtasi iš Meilės Kudarauskaitės knygelės vaikams „Ar vingri kalbos gaida“. Knygelė savo unikaliu turiniu buvo tokia populiari, kad ja naudojosi visi lietuvių kalbos mokytojai ir metodininkai, o jos tiražas buvo kartojamas kelis kartus. Tačiau įdėmiau pažvelgus „Kalbos gaida“ nepraranda savo aktualumo ir šiandien, o įsigalint multikultūriškumui – tampa dar svarbesnė. Kai klausaisi gražiai kalbančio, tai jo kalbos nejauti, ji kaip oras, kaip skaidrus vanduo. Šitaip kalba radijo diktoriai, aktoriai, mokytojai, išmokę gražios kalbos. O mama, tėvelis, močiutė, senelis? Gal jie kalba savaip – žemaičiuoja, aukštaičiuoja, dzūkuoja? O gal kaip zanavykai, kapsai labai dainingai taria tarsi garsais gardžiuodamiesi? Kurie kalbos garsai dainuoja, o kurie šnypčia, urzgia? Ir ką jie byloja? Kiekvienas žmogus turi kitokį balsą, tik jam būdingus atspalvius, kuriuos vadiname balso tembru. Kiekvienas žmogus turi kitokį balsą, tik jam būdingus atspalvius, kuriuos vadiname balso tembru. Ar galima savo balsą pagrąžinti? O kokios spalvos būna balsas? Kas jį galėtų lavinti? Vedėja padės vaikams tarti ir girdėti savo balsą, kartu su jais žais ir deklamuos, klegės, padės įsiklausyti. Visa edukacija – tai linksmas žaidimas, plojant, trypiant, šnypščiant, urzgiant ir t.t.


Lietuvių tremties istorijos literatūroje ir teatre (Nuotolinė paslauga)

Tai nuotolinė kultūrinio ugdymo pamoka, kurios metu jos autorė ir vedančioji, aktorė, režisierė ir rašytoja Birutė Mar pristato ir skaito ištraukas iš autentiškais tėvų prisiminimais paremtos istorinės pjesės teatrui “Ledo vaikai”, kurioje panaudoti ir vienos iškiliausių lietuvių tremties laikotarpį įamžinusių rašytojų D.Grinkevičiūtės knygos “Lietuviai prie Laptevų jūros”, taip pat E.Gudonytės knygos “Karta nuo Sibiro” motyvai. Skaitomos istorinės pjesės ištraukos, dramaturgės pasakojimas iliustruojamas filmuota medžiaga - autorės tėvų prisiminimų apie tremtį fragmentais, to laikmečio archyvinėmis nuotraukomis. (Pagal pjesę „Ledo vaikai“ pačios autorės ir režisierės Lietuvos nacionaliniame dramos teatre sukurtas spektaklis buvo nominuotas kaip geriausias Nacionalinės dramaturgijos pastatymas Lietuvoje 2016 metais - “Auksinio scenos kryžiaus“ apdovanojimai). Antrojoje pamokos dalyje vyks interaktyvus rašytojos ir režisierės pokalbis-diskusija su moksleiviais apie XX a. Lietuvos istoriją (nepriklausomybės laikotarpį iki 1940-jų bei sovietų okupaciją), nelengvą XXa. antros pusės Lietuvos kelią į laisvę, istorijos ryšį su šiandiena, akcentuojant svarbiausių žmogaus vertybių - Tėvynės meilės bei vidinės laisvės (kaip sąlygos išlikti sunkiausiose gyvenimo aplinkybėse) svarbą. Taip pat, bus diskutuojama apie istoriniais faktais kuriamos literatūros bei teatro aktualumą ir emocinį paveikumą, taip skatinant vaikų savarankišką mąstymą ir neabejingą požiūrį į istorinius įvykius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacijos metu pristatoma lietuviškos ruginės duonos kepimo tradicija nuo grūdų sėjos iki kepalo. Vaikai kviečiami susipažinti su turtingu duonos kelio papročių ir apeigų pasauliu. Ir viskas žemaitiškai!
Vaikai pakviečiami į Tradicinių amatų centrą, kuriame jau kūrenamas duonkepis pečius. Čia susėdę prie stalo jie sužino apie tradicinį etiketą, bendravimo kultūrą, vaišinimosi tradicijas ir juos formavusias etnines vertybes, diskutuoja apie jų pokyčius ir reikšmę šiuolaikiniame gyvenime. Vaikai išgirsta gausybę šiandien jau primirštų žemaitiškų žodžių, šmaikščių ir pamokančių posakių. Galiausiai gaspadinė atidengia minkytuvio drobę ir siunčia jį ratu pauostyti natūralaus raugo kvapą, paragauti “minklės” ir taip papildyti savo organizmo vitaminų atsargas. Dalyviai supažindinami su duonos tešlos užmaišymo būdais, duonos kepimo papročiais. Vaikai savo rankomis formuoja mažus duonos kepalėlius – tradicinę vaikų duonelę “varnelę” ir savo sugalvotos formos duoneles, kurias vėliau pašauna pečiun. Smagiai darbuojantis skatinamas vaikų kūrybiškumas, etnokultūrinė raiška, tradicijų perėmimas, rankų darbo vertinimas, komunikavimo įgūdžiai bei pasaulio pažinimas.
Kol duona kepa, vaikai gali pakeisti aplinką ir turėti prasmingą pertrauką. Šalia Tradicinių amatų centro esančiame malūne yra įkurta etnografinė ekspozicija – joje galima apžiūrėti senuosius žemės dirbimo įrankius ir padargus, senovės žemaičių naudotus buities rakandus.


Kosmologinė opera „S’anatomia“ kviečia pasinerti į paslaptingą M. K. Čiurlionio pasaulį, kur muzika ir vaizdai susijungia į išskirtinį meninį ritualą. Žiūrovai kviečiami tyrinėti ir atrasti jiems svarbius simbolius bei prasmes, leidžiančius asmeniškai interpretuoti šį unikalų kūrinį, tokiu būdu pasineriant į jo magiją.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


EDUKACINIS UŽSIĖMIMAS DRAUGIŠKI POJŪČIAMS. JŪROS DUGNAS

Ką vaikai supras? Edukacijos dalyviai per specialiai asmenims su intelekto sutrikimu / psichosocialine negalia sukurtą edukaciją pasitelkdami pojūčius (klausos, regos, lietimo)  pažins, kas sudaro jūros dugną, kokie gali būti jūros dugno paviršiai, supras, kad jūros dugną dengia ne vien smėlis, žvyras, ar akmenys, bet jūros dugnas yra skirtingų rūšių gyvūnų buveinių vieta.
Ką veiksime? Edukacijos dalyviai pirmiausia supažindinami su naro reikmenimis ir naro veikla, tokiu būdu per asociacijas ir tyrinėjimą atskleidžiama jūros dugno tema bei užduotys.  Kartu su edukatoriumi ir lydinčiais asmenimis keliaujama atrasti, pamatyti, paliesti ir patirti gyvus jūros dugno eksponatus, minkštuosius ir kietuosius koralus, ir  tuo pačiu taktiliniu būdu tyrinės liečiamus eksponatus – jūros dugno gyvūnų atliejas ir kriaukles. Lytėjimo, regos ir klausos pojūčių kombinacija padės dalyviams įsisavinti informaciją ir grįžus į edukacinę klasę patiems sukurti jūros dugną. Praktinės kūrybinės užduoties metu dalyviai, kartodami Akvariume matytą, girdėtą ir pajaustą informaciją kuria savo jūros dugną.  Per taktilinių paviršių įvairovę bus siekiama perteikti  jūrų dugno įvairovę. Naudojami specialiai edukacijai sukurti akvariumai, ir natūralūs lietimui pavaldūs eksponatai (koralai, akmenys, kriauklės, jūrų žvaigždės), natūralios gamtos medžiagos. Praktinės užduoties metu dalyviai lavins savo kūrybiškumą, darbą grupėje. Patyriminė veikla padės ne tik įtvirtinti įgytas žinias, bet kartu stimuliuos sensorinius pojūčius, nurims ir atsipalaiduos. Visa tai prisidės prie psichinės gerovės didinimo.


Edukacija „Žemė – gyvybės planeta“ kviečia mokinius leistis į smagią kelionę po mūsų planetą ir jos paslaptis. Ar žinojote, kad Žemę sudaro 70 % vandens, o tik 30 % sausumos? Šioje edukacijoje vaikai sužinos, kodėl mūsų planeta vadinama „Žemė“ ir kokie elementai būtini gyvybei išlaikyti. Programos metu tyrėjai galės atlikti įdomius eksperimentus modernioje laboratorijoje, pasijusti tikrais mokslininkais ir smagiai praleisti laiką. Sužinosime, kodėl oras svarbus žmogui, gyvūnams ir augalams, ir pamatysime, kaip sausas ledas virsta į dujinę būseną, atlikdami eksperimentą su „besiplečiančiu burbulu“. Taip pat pasigaminsime „sauso ledo kokteilį“, stebėsime spalvingų vandens lašelių tankio skirtumus ir atliksime kvėpavimo pratybas, mokydamiesi apie anglies dioksido ir deguonies mainus. Visi bandymai įtrauks vaikus į įspūdingą pasaulį, kuriame oras, vanduo, žemė ir ugnis – pagrindiniai Aristotelio elementai – atgyja prieš akis. Pasinerkite į šią nuotykių pilną edukaciją ir leiskite savo vaikui patirti mokslo stebuklus bei tapti tikru tyrėju! Tikslas: Skatinti mokinius pažinti gamtos elementų (oro, vandens, ugnies) svarbą gyvybei, atskleidžiant jų simbolinę reikšmę skirtingose kultūrose ir ugdant kūrybiškumą bei kritinį mąstymą per praktinius eksperimentus ir meninę veiklą. Uždaviniai: 1. Supažindinti vaikus su oro, vandens ir ugnies simboline reikšme įvairiose kultūrose, skatinti jų supratimą apie kultūrinį paveldą ir tradicijas. 2. Įtraukti mokinius į kūrybinius eksperimentus ir menines užduotis, kurios padės jiems išreikšti gamtos reiškinius įvairiomis technikomis ir lavinti meninės raiškos gebėjimus. 3. Skatinti mokinius analizuoti stebimus gamtos procesus per eksperimentus, kelti klausimus ir ieškoti sprendimų. 4. Ugdyti gebėjimą dirbti grupėje, diskutuoti ir dalintis idėjomis, taip lavinant socialinius bei komunikacinius įgūdžius. 5. Sukurti teigiamą mokymosi patirtį, kuri ugdys pasitikėjimą savimi ir skatins toliau domėtis gamtos mokslais ir menu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Šio edukacinio užsiėmimo metu vaikai sužinos, kas yra scenografija, kaip ji kuriama, kaip teatro scenoje keičiasi dekoracijos. Patys kurdami scenografijos maketą, edukacijos dalyviai ne tik susipažins su specifiniais teatro dailės aspektais, bet ir mokysis pažinti savo jausmus, sieti juos su spalvomis ir išreikšti kūryboje.


Panevėžio rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Programos tikslas -
Dalyviai atvyksta į gamtos apsuptyje iškilusį dvarą – rašytojos, visuomenės veikėjos G. Petkevičaitės-Bitės gimtinę.
Juos pasitinka mokytoja – „daraktorė“(muziejininkė), kuri pakviečia į inscenizuotą „senosios “ mokyklos klasę. Prasideda gramatikos ir istorijos pamoka. Edukacinės programos dalyviai supažindinami su lietuviškos spaudos draudimo laikotarpiu, knygnešyste, pasakojama apie dvare įrengtą knygų slėptuvę, supažindinama su tuometinio mokymosi ypatumais, sunkumais ir problemomis. Taip pat pristatoma informacija  apie Gabrielės Petkevičaitės-Bitės gyventas vietas, nuveiktus darbus, primenamas jos gyvenimo kelias. Po pasakojimo pereinama prie praktinio užsiėmimo. Vaikai rašo tekstą plunksna, kas nori, patys pabando „susisiūti“ improvizuotą sąsiuvinį (tetradką).
Aritmetikos pamoka (pasirinktinai)– pateikiamas uždavinys iš 19 a. pabaigos vadovėlio, supažindinama su to laikotarpio matais (svorio, ilgio, tūrio).
Namų ekonomijos  pamoka (pasirinktinai) -vaisitinių augalų pažinimas. Supažindinama su jų  nauda žmogui, Gabrielės darbu Joniškėlio vaistinėje, skanaujama vietos žolelių (metų, ramunėlių arba melisų) arbata.  siekiant įtvirtinti žinias, surengimama mini viktorina apie  vaistinguosius augalus, senojoje mokykloje naudotas priemones, bausmes ir pan. Pabaigoje dedamas kursų išklausymo antspaudas tetradkoje ir žaidžiamas žaidimas (pagal M. Grigonio knygą "200 žaidimų").
Edukacijos metu pagilės dalyvių žinios apie krašto ir Lietuvos švietėjus, vaistinguosius augalus. Vaikai gebės įvertinti dabartinių ir senovinių mokymosi ir pramogavimo skirtumus.


Edukacinis užsiėmimas „Galvosūkių kambarys: svečiuose pas Fridrichą Bajoraitį“

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Šis edukacinis užsiėmimas „Galvosūkių kambarys: svečiuose pas Fridrichą Bajoraitį“ inovatyviu būdu skatins dalyvius neformaliai mokytis, dalyvauti edukaciniuose, informacijos paieškos procesuose, gilinti žinias, apie Mažosios Lietuvos kultūros ir visuomenės veikėjo, poeto, publicisto, pedagogo Fridricho Bajoraičio asmenybę – biografiją, kūrybą, kultūrinę veiklą. Edukacijos metu jaunimas bus įtrauktas į aktyvią vienijančią veiklą. Dalyviams kambaryje bus pateiktos 8 loginės užduotys. Jaunuoliams rasti atsakymus į klausimus bei pateiktas užduotis padės kambaryje esantys daiktai, 3D videoprojekcija, kurią naudojant šiuolaikiškai ir patraukliai mokiniams bus perteikiama informacija apie Fridrichą Bajoraitį.
Užsiėmimo trukmė apie 60-70 min.


Kūrybos kampas 360° edukacinės dirbtuvės „NE šiukšlės“ (išvykstamosios)

„Kūrybos kampas 360°“ edukacinių dirbtuvių "NE šiukšlės" vedantysis Giedrius Bučas – bendruomeninių dirbtuvių „Kūrybos kampas 360°“ įkūrėjas, VšĮ „Už švarią Lietuvą“ vadovas, Pokyčių lyderis, visuomenininkas, socialinis verslininkas, 2020 metų darnos žygio pėsčiomis aplink mūsų šalį „Už švarią Lietuvą!“ iniciatorius, bendruomenės kūrybos namų K.I.N.A.S. „Panemunė“ bendraįkūrėjas, gamtosauginės Prezidento V. Adamkaus premijos laureatas.
Giedriaus vizija darnus ir švarus pasaulis. Jis dalinasi savo patirtimi bei žiniomis su visais besidominčiais darniu vartojimu ir aplinkosauga ir teigia, kad ypač įdomios diskusijos būna su vaikais, jaunimu ir šeimomis.
Dažnai žmonės sako, kad tai šiukšlės, tačiau taip nėra, kūrybingumo dėka, jas mes galime paversti naudingais ir praktiškais daiktais. Diskutuosime aplinkos apsaugos, ekologijos temomis, dalinsimės darnaus vartojimo ir tvaraus gyvenimo būdo patirtimi. Rankdarbių dirbtuvėlių metu mokomės daiktus "prikelti" antram gyvenimui ar pasigaminti juos iš antrinio panaudojimo žaliavų. Mokomės gyventi ekologiškai ir darniai, taip rūpinamės savo, savo vaikų ir visos planetos gyventojų sveikata, ugdome kūrybingas ir pilietiškas asmenybes.  Diskusija yra geriausias būdas rasti tiesą, pasidalinti žiniomis ir ieškoti teisingiausio kelio darnaus vartojimo link. Diskusijos metu vizualiomis priemonėmis mokiniams pristatomos šių dienų aktualijos ir problematika, globalinės problemos, analizuojame kokias vertybes mes puoselėjame, o svarbiausia ieškome būdų kaip šias problemas galime spręsti mes ir kas už tai atsakingas. Tiesa viena – atsakingas esu AŠ. Koks tas mano AŠ – griovėjas ar kūrėjas? Turime ne tik pagalvoti bet ir veikti, kad paliktume gražesnę, įvairiomis prasmėmis, planetą ateities kartoms.
Diskusijos – dirbtuvių metu mokiniai:
*Sužinos 5 pagrindinius darnaus vartojimo principus.
*Supras daiktų antrinio panaudojimo filosofiją.
*Išmoks pagaminti daiktus iš antrinių žaliavų.
*Supras savojo didžiojo AŠ galimybes.


Edukacinė programa " Kino pamoka 1-4 kl" mokiniai žiūri pasirinktą filmą, kuris skatina mokinius į filmą žiūrėti ne tik kaip paveikslėlių meną ar pramogą, bet ir pamatyti autoriaus paslėptas žinutes, užkoduotas mintis. Šiam tikslui pasiekti prieš kiekvieną filmą užduodamas kertinis pagal filmo tematiką klausimas ir pabrėžiame, į ką mokiniai turėtų atkreipti dėmesį. Po kino peržiūros reflektuojame matytą filmą. Po filmo vyksta žaidybinės užduotys: 1-2 klasės mokiniams – naudojant skirtingų 3 spalvų deimantukus deda į atskiras stiklines vazeles vertindami, kokias emocijas sukėlė filmas. Rezultatas aptariamas kartu su edukologu. Atsisveikinant dalinami emocijų veidukai, skatinant visą savaitę stebėti ir atpažinti savo jausmus. Klasėje su mokytoju aptarti. 3-4 klasės mokiniams – vykdomi debatai apie filmo įvykius, veikėjų poelgius, pagrindžiant savo nuomonę. Ant spalvotų lipnių popierėlių rašo žinutes bei palinkėjimus filmo veikėjams ir juos klijuoja ant stendo.


Nuotolinė Teatro pamoka - teatro istorija ir interaktyvios užduotys

Nuotolinė teatro pamoka, atliekama atskirais srautais pagal amžių, kurios metu profesionalūs aktoriai žaismingai, pasitelkę muzikos instrumentus, papasakoja teatro istoriją ir šio meno teorinius dalykus atskiromis potėmėmis: kas yra teatras, kuo teatras gali būti naudingas kiekvieno gyvenime, kuo teatras skiriasi nuo kitų menų, iš ko susideda aktoriaus profesija, Lietuvos teatro asmenybės  ir pan. Praktinėje dalyje visi kartu darome kūno mankštą, kalbos aparato mankštą, dėmesio, emocijų žaidimus ir pan. Pabaigoje pateikiami namų darbai.
Veiklas kuria, adaptuoja, įgyvendina profesionalūs teatro „Teatriukas“ aktoriai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Stalo žaidimai – tai ne tik pramoga, bet ir puiki galimybė lavinti pažinimo įgūdžius. Edukacijoje vaikai susipažins su senoviniu žaidimu „Malūnas“, kurio istorija siekia daugiau nei 3500 metų. Šis žaidimas žinomas visame pasaulyje.

Vaikai sužinos apie „Malūno“ kilmę ir jo istoriją, apžiūrės archeologinių kasinėjimų metu atrastą žaidimo lentos fragmentą. Praktinėje dalyje jie pasigamins savo žaidimo lentą, ją dekoruos ir išbandys žaidimą, naudodami įvairias dailės priemones.

Pasinerkite į istoriją ir kūrybą su „Malūnu“ – šiuo žaidimu, kuris jungia kartas!


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Išsaugoti savo kultūrą ir etnines ypatybes labai svarbu ateities kartoms, jaunimui. Programos tikslas – supažindinti edukacijos dalyvius su augalų semantika ir augalų simbolika tautodailėje, išbandyti lazerio galimybes ir pasigaminti Gyvybės (pasaulio) medžiu dekoruotą medinį knygos skirtuką.
Dalyviai Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešojoje bibliotekoje bus supažindinami su augalų semantika mūsų kultūroje, pristatoma augalų svarba kalendorinėse šventėse, augalų simbolika tautodailėje, pristatomi skirtingi Gyvybės (pasaulio) medžiai, pagal Lietuvos etnografinius regionus. Išklausius teorinę dalį apie augalus, mokiniai bus supažindinami su lazerio galimybėmis. Mokiniai lavins savo kūrybiškumą ir susikurs norimą Gyvybės (pasaulio) medžio skaitmeninį dizainą, kurį lazerio pagalba išraižys ant medinio knygos skirtuko.


Valstybinio Kernavės kultūrinio rezervato direkcija

Renginys „Senoji Kernavė atgyja moksleiviams“ - tai teatralizuota istorijos pamoka istorinėje Lietuvos sostinėje. Renginys skirtas supažindinti moksleivius, kurių mokymosi programoje yra skyrius apie Kernavę, su šios vietovės istorija kiek neįprastu, bet labai įdomiu būdu – iškeisti pamokas apie Kernavę sėdint mokykloje į pamokas Kernavėje, vaikščiojant po piliakalnius, bendraujant su skirtingų amžių pasakotojais, prisiliečiant prie senovės amatų, girdint senąją muziką ir jaučiant tų laikotarpių dvasią. Skatinti moksleivius pažinti savo šalies praeitį - trumpam laiko mašina persikelti į senąją Kernavę ir taip geriau įsisąmoninti žinias apie šią vietovę ir, kartu, apie mūsų šalies ir tautos ištakas.
Šio renginio uždaviniai :
1.	Pristatyti trumpą trijų praeities laikotarpių (akmens amžiaus, geležies amžiaus ir viduramžių) Kernavės istoriją.
2.	Supažindinti vaikus su šia istorija ne tik pasakojimo būdu, bet ir demonstruojant tų laikotarpių buitį ir amatus.
3.	Edukacinių užsiėmimų metu, pateikiant savarankiškas užduotis, skatinti moksleivius sukurti aptartų laikotarpių meninius dirbinius.
Kviečiame atvykti į senąją Lietuvos sostinę ir susipažinti su jos istorija per teatralizuotus pasakojimus ir patyrimus!


Archeologijos muziejuje naujas edukacinis užsiėmimas - ,,Vikingų ir kuršių ryšiai". Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje turėsite puikią galimybę iš arčiau susipažinti su vikingų bei kuršių gyvenimo ypatumais, išsiaiškinti ar visi kuršių genties atstovai palaikė gerus santykius su kaimynais vikingais. Taip pat susipažinsite su paslaptingais runų rašmenimis. Jaunesnieji (5-7 kl.) mokiniai žinias įprasmins atpažindami runų rašmenis bei dekoruodami vardinį padėkliuką, o vyresnieji (8-12 kl.) mokiniai kurdami bei vaidindami sceną iš vikingų ir kuršių gyvenimo.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacinės programos metu, pasitelkus dailę ir literatūrą, siekiama ugdyti vaikų pažinimo bei meninę kompetencijas. Moksleiviai patys pasirenka pasaką – Vytauto V. Landsbergio „Bulvę generolę“ arba Kęstučio Kasparavičiaus „Pelikaną“, – kurią perskaito edukatorė. Tada aptariamas pasakos siužetas, ryškiausi įvykiai, svarbiausi personažai. Edukacinės programos dalyviai suskirstomi į grupes, kurių kiekviena gauna skirtingą dėlionę. Jų užduotis – sudėti paveiksliukus ir atpažinti jau girdėtos pasakos personažus ar veiksmo scenas, pvz.: bulvę generolę, vardu Karolina, žvejį pelikaną ar kt. Vėliau mokiniai iliustruoja pasaką – labiausiai patikusius pasakos personažus galima piešti guašu, akvarele, spalvotais pieštukais, kreidelėmis ar flomasteriais.
Edukacija yra pritaikyta Autizmo spektro sutrikimą turintiems moksleiviams.


Gausiai apdovanotas animacinis dokumentinis filmas apie tremtį "Gyveno Senelis ir bobutė"

Dokumentinis-animacinis pasakojimas apie režisierės senelius, sovietmečiu ištremtus į Sibirą. Skaudus Lietuvos istorijos etapas pasakojamas labai asmeniškai, pasitelkiant pasakos žanrą. Filmas sukurtas naudojant fotografijas iš asmeninio archyvo, animacinius ir kino kronikų intarpus. Istorijos pasakotoja – maža mergaitė, kuri savaip supranta ir įsivaizduoja anų metų įvykius. 2007 m. filmas apdovanotas pagrindiniu prizu tarptautiniame kino festivalyje „Stupeni“ Kijeve (Ukraina), kategorijoje „Žmogaus teisės“ . 2007 m. „Už autentišką santykį su tikrove“ filmas apdovanotas Lietuvos kinematografininkų sąjungos premija ir pripažintas geriausiu dokumentinių filmų kategorijoje. 2008 m. specialusis prizas „Už novatorišką dokumentiką” kino festivalyje „Eurofest” (Montrealis, Kanada). 2008 m. antroji premija Baltijos šalių dokumentinių filmų konkurse Vilniaus dokumentinių filmų festivalyje (Vilnius, Lietuva)


Kupiškėnų senosios vestuvės ir tradicijos

Mokiniai interaktyvios skaitmeninės sienos pagalba supažindinami  su Kupiškėnų senosiomis vestuvėmis, jų tradicijomis ir papročiais. Proceso eigoje seksime interaktyvų žemėlapį ir sustosime informacinėse (pasakojimų) stotelėse. Šių sustojimų metu plačiau aptarsime išgirstą informaciją ir atliksime praktines kūrybines užduotis susijusias su etnografiniais papročiais.


Kūrybinė pamoka apie šiuolaikinį šokį pradinių klasių mokiniams Lietuvoje

Kultūros edukacija ir sociokultūriniai mainai yra svarbus dėmuo šiuolaikinės visuomenės vystymuisi, tai yra svarbiausi įrankiai ugdyti bei auginti šiuolaikinio šokio mylėtojų auditoriją ebi būsimus profesionalus. Tai yra svarbi ir ilgalaikė Šiuolaikinio šokio asociacijos misija prisidedanti prie šokio sklaidos ir prieinamumo didinimo. Kadangi Šiuolaikinio šokio asociacija vienija narius iš visos Lietuvos, šią pamoką galime pasiūlyti ir nuo sostinės nutolusiose mokyklose.
Pamokos apie šiuolaikinį šokį pradinių klasių moksleiviams metu, diferencijuojant užduotis pagal amžių, dėmesys yra sutelktas į atnaujintos šokio programos projekto siūlomas rekomendacijas. 45 min trukmės kontaktinio susitikimo metu yra koncentruojamasi į šokio raišką - atlikimą, kūrybą, refleksiją, taip pat taikomi šiuolaikinio šokio improvizaciniai žaidimai po vieną, porose, grupėje. Mokiniai tyrinėja gamtos ar asmeninių temų prigimties temas ir mėgina pavieniui ar grupėse improvizuoti ir komponuoti išmoktas šiuolaikinio šokio raiškos judesių sekas. Taip pat skiriama laiko šokio stebėjimui bei vertinimui: skaitmeninėje erdvėje pristatomi trumpi šiuolaikinio šokio pavyzdžiai ir drauge mėginama juos apibūdinti, įvardinti nuotaiką, temą, pagrindinę mintį, atlikėjų skaičių, kostiumų specifiką ir pan.
Taikant judesio improvizacines ir atikimo užduotis bei video medžiagos stebėjimą, pradinių klasių mokiniai supažindinami su šiuolaikinio šokio raiškos galimybėmis. Tokie uždaviniai kaip praktiškai išmėginti improvizacines užduotis, surengti diskusiją, kas yra šiuolaikinis šokis, pademonstruoti vaizdinę medžiagą, koncentruotai pristatančią šiuolaikinio šokio istoriją, rūšis, užsienio bei Lietuvos kūrėjus, refleksijos metu įvardinti šios meno rūšies sukeltus įspūdžius leis formuoti kultūrinį, edukacinį, meninį poveikį bei ugdys kūrybiškumo, komunikacijos, sveikos gyvensenos kompetencijas. Pamoką veda žymūs Lietuvos šiuolaikinio šokio kūrėjai ir pedagogai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


M. K. Čiurlionio kūryba paremtas virtualios realybės filmas "Pasaulių sutvėrimas" Jūsų mokykloje

2025 metais švęsime reikšmingą įvykį – 150-ąsias M. K. Čiurlionio gimimo metines! Kviečiame jus į nepakartojamą edukacinę kelionę kartu su virtualios realybės filmu „Pasaulių sutvėrimas“, kuris gali atvykti ir į Jūsų mokyklą!
Šiame filme, sukurtame remiantis M. K. Čiurlionio kūryba, naudojant virtualios realybės technologijas, mokiniai gali pasinerti į menininko vaizduojamą pasaulį kaip niekada anksčiau. Filmas „Pasaulių sutvėrimas“, tai sėkmingo filmo „Angelų takais“ antroji dalis, kuri leidžia perkelti mokinius į įspūdingą Čiurlionio kūrinių visatą. Naudodami virtualios realybės akinius, mokiniai tiesiogiai sąveikauja su paveikslais ir muzikos kūriniais. Keliaudami per interaktyvią aplinką, išvysta tokius žymius paveikslus kaip „Karalių pasaka“, „Pasaulio sutvėrimas“, „Tvanas“, triptikus „Pasaka“ ir daugelį kitų. Filmas sujungia vaizdus su kūrėjo simfoninių poemų fragmentais ir aplinkos garsais, suteikdamas nepamirštamą meno patyrimą.
Mūsų edukacija pritaikyta visoms amžiaus grupėms – nuo pradinukų iki vyresniųjų klasių mokinių, ir kiekvienam dalyviui suteikia galimybę atrasti ypatingų ir įkvėpiančių emocijų. Ši edukacija gilina supratimą apie Čiurlionio meninį palikimą, praplečia kultūrinį akiratį ir skatina kūrybiškumą. Edukacijos dalyviai turi galimybę išbandyti šiuolaikines technologijas ir patirti meną iš naujos, modernios perspektyvos.
Esame pasiruošę atvykti į Jūsų mokymosi įstaigą su visa būtina įranga, kad jūsų mokiniai galėtų mėgautis šia išskirtine virtualios realybės patirtimi. Pasinerkite į nepaprastą Čiurlionio kūrybos pasaulį ir atraskite, kaip menas gali susilieti su moderniausiomis technologijomis, suteikdamas unikalią ir nepamirštamą patirtį.
Leiskite savo mokyklai tapti dalimi šventinio įvykio – švęskime M. K. Čiurlionio jubiliejų kartu Jūsų mokykloje!


Ar esi piešęs kojomis? Tapęs alkūne? Atskiri pačiulio kvapą? Jei į bent vieną klausimą atsakei ''ne", tuomet kviečiu susitikti nepaprastoje edukacijoje, kurioje naudojant meno terapijos metodus tyrinėsime įvairius pojūčius, griausime nusistovėjusią tvarką išeidami iš komforto zonos.


Muziejaus sodybos kluone apžiūrima linų apdirbimo ekspozicija, pasakojama apie lino naudą, demonstruojami darbai (kai kuriuos jų siūloma pabandyti patiems), kuriuos būtina nudirbti, kad lauko augalas taptų dailiu raštuotu audeklu. Aptariamas lino praktinis pritaikymas bei jo vieta papročiuose ir apeigose. Užsiėmimas baigiamas viešnage pas audėją.


Žaidybinių ir kūrybinių užsiėmimų metu moksleiviai gilinasi į Lietuvos miestelių herbus, juose naudotų spalvų ir ženklų simbolines reikšmes, bei istorinius kontekstus, kurie keitė tuos herbus. Kūrybinė užduotis - mokyklos herbo kūrimas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Tai žaismingas ir interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kurio metu Tauragės krašto istorija yra pristatoma naudojantis įvairiomis muziejaus interaktyviomis technologijomis: virtualios realybės akiniais, liečiamaisiais išmaniais ekranais, papildytos realybės planšetėmis, audiovizualinėmis projekcijomis. Edukacijos dalyviai sužinos ne tik jų veikimo principus, bet ir patys galės išbandyti muziejuje taikomus modernius technologinius būdus. Juk technologijos gali būti naudojamos ne tik žaidžiant įvairius žaidimus ar norint smagiai praleisti laisvalaikį, bet ir siekiant išmokti naudingą informaciją. Pažinkit Tauragės krašto istoriją interaktyviai!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Orientacinis žaidimas „Adomas Mickevičius: poeto pėdsakais“

Kur gyveno, kūrė, o kur buvo įkalintas garsusis poetas? Daugybė įdomių detalių apie A. Mickevičiaus pėdsakus Vilniaus senamiestyje atsiskleis šio orientacinio žaidimo metu. Laukia  įvairios užduotys, netikėtos vietos ir, žinoma, komandinis azartas – kas tiksliausiai įmins visus klausimus?

Žaidimo tikslas – pasitelkiant gyvą miesto aplinką supažindinti vaikus su poeto Adomo Mickevičiaus asmenybe, jo gyvenimo įvykiais, vertingu literatūriniu paveldu.

Orientacinio žaidimo metu moksleiviai komandomis tyrinėja miestą patys (jų nelydi edukatorius). Užduotys atliekamos nesinaudojant mobiliaisiais įrenginiais.


Kūrybinis mąstymas per cianotipiją ant tekstilės

Mokiniai kviečiami kurti cianotipiją ant tekstilės.
Cianotipija (angl. cyanotype) – tai senovinis fotografijos procesas, kurio metu gaunami mėlyni atspaudai. Atspaudai gaunami naudojant chemines medžiagas bei UV šviesą. Edukacijos metu dalyviai susipažins su cianopijos procesu praktiškai bei kūrybiškai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija