Geologijos istorija Lietuvoje prasideda Ventos krašte. Jau XIX a. pradžioje čia atvykęs Dionizas Poška rinko fosilijas
(vadindamas jas „akmeningais daiktais“). Vėliau čia atvyko ir tyrė daug mokslininkų, iš įvairių šalių. Papilės vardas
geologijos istorijoje – gana ryškus, dėl savo juros geologinio periodo radinių. Šios edukacijos metu moksleiviai ne tik ieško
fosilijų, bet ir trumpai susipažįsta su geologijos istorija Ventos krašte, per tai geriau ir iš įdomaus kampo pažindami ir
platesnę Lietuvos istoriją. Teorinėje dalyje moksleiviai trumpai supažindinami su Ventos krašto gamta ir geologija,
o taip pat su istorija. Teorinės dalies metu visi kartu su mokytoju vaikšto po Ventos regioninio parko lankytojų centro
ekspoziciją, kur yra labai geros priemonės teorinei edukacijos daliai: kompiuteriniai terminalai, holograminiai ekranai,
įvairūs stendai, taip pat liečiamieji stendai, tiranozauro-rekso maketas, ichtiozauro maketas, imitacinė atodanga, kur galima
tai pat šiek tiek kasinėti, ir pan. Po teorinės dalies moksleiviai pabandys sukurti savo amuletą įmituodami svarbiausius fosilijos susidarymo etapus. Praktinės dalies metu visi vyksta į Papartinės atodangą (15 km), kur vyksta susipažinimas su populiariausiomis fosilijomis ir jų paieška (kasimas atodangoje ir atpažinimas). Šioje atodangoje daugiausiai yra juros geologinio periodo (150-200 mln. metų prieš dabartį) fosilijos: amonitai, belemnitai, dvigeldžiai ir pan. Rastas fosilijas - iš tų laikų, kuomet gyveno dinozaurai - moksleiviai gali pasiimti su savimi, tai yra pats geriausias suvenyras iš Papilės krašto.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Vaškinio kvapuko gamyba – užburiantis eksperimentas, įdomus ir atpalaiduojantis procesas, kuris sujungia žinias ir kūrybiškumą.
Edukacinės programos metu degustuosime skirtingų natų kvapus, kalbėsime apie jų kilmę, augalų augimvietes ir savybes. Burtai nulems į kurį geografinį žemyną keliausime ir tuomet jau leisime fantazijai įsisiūbuoti. Kuo kvepia Europos miestai ir kaimai? Kaip kvepia atogražų miškai, o Nilo slėnis? Galiausiai grupėse kursime kvapo formulę ir išgausime unikalų aromatą. Kiekvienas dalyvis pagamins ir namo nešis kvepiantį vaškinį namų kvapuką - suvenyrą, papuoštą įvairiais margais žiedeliais.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Edukacinė programa „Fotografija: pasaulis degtukų dėžutėje“ supažindina su įvairiais fizikos ir chemijos mokslo reiškiniais ir jų taikymu praktikoje: kine, dailėje, fotografijoje. Edukacinis užsiėmimas atskleidžia jo dalyvių kūrybingumą, sužadina vaizduotę ir leidžia per eksperimentinę patirtį žavėtis ir stebėtis mus supančią kultūrinę aplinką. Programoje pristatoma fotografijos proceso teorija, tai leidžia labiau įsigilinti į fotografijos kultūrą, suprasti, kaip toli pažengė šiuolaikinės technologijos leidžiančios fotografiją atlikti akimirksniu. Taip pat, praktinė dalis ugdo kūrybiškumą, kantrumą, papildo fizikos ir chemijos mokslų taikymą, jį priartina prie kasdienybės praktikų. Programa užtikrina kultūros patirčių įvairovę - skatina ir ugdo lankymosi muziejuje įpročius, leidžia į kultūrinius reiškinius, tokius kaip fotografija pažvelgti per mokslo prizmę, taip pat suteikia galimybę kritiškai vertinti fotografijos meną, ir galimybę patiems sukurti savą analoginės fotografijos kūrinį.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Pramoginė - edukacinė programa “Mokslininkas”

Jūsų moksleiviai genialūs, žingeidūs, sumanūs, ir mėgsta ekperimentuoti?

Siūlome programą, kurioje jūs patirsite naujų mokslinių atradimų, eksperimentų, bandymų įtraukiančių diskusijų ir azartišką mokslinę viktoriną!

EKSPERIMENTAI, PROGRAMOS METU:

Pamatys, kaip kietas rutulys, tampa skysčiu ir atvirksčiai;
Atlikinės bandymus su SAUSU LEDU;
Pajausime SKYTO AZOTO šaltį.
Išmoks be vėjo užgesinti ugnį;
Atliks "Degančių rankų" eksperimentą;
Sužinos daug mokslo įdomybių ir išbandys daug kitų linksmų užduočių bei žaidimų;
Varžysimės, kuri komanda turi daugiau žinių;
Išmoksime "moksliškai" diskutuoti ir priimti gerus sprendimus!

Užsiėmimą veda patyrę specialistai, visas naudojamas inventorius visiškai nepavojingas.

Taip pat paliksime Jūsų klasei sararankišką eksperimentą, kur specialūs rutuliukai sugeria 20 kartų daugiau vandens, negu patys sveria.


Raseinių Marcelijaus Martinaičio viešoji biblioteka

Šio edukacinio užsiėmimo metu supažindinsime vaikus su poeto Marcelijaus Martinaičio biografijos dalimi, siejama su poeto gimtine. Supažindinsime su pagrindiniu poeto kūrybos humoristiniu personažu – Kukučiu, kurio kilmė atrandama žemaičių tautosakoje. Panaudojant interaktyvų žemėlapį „Kelionė su Kukučiu Marcelijaus Martinaičio gimtinės takais“ ir pasitelkus Kukutį kaip virtualų ekskursijos vadovą, pristatysime su Marcelijumi Martinaičiu susijusias Raseinių krašto vietoves ir jų kultūrinius ypatumus. Virtualiai aplankysime gimtąjį Paserbenčio kaimą, susipažinsime su tuo metu veikusiomis mokyklomis, kurias lankė būsimasis poetas: Paserbenčio, Mikšynės, Polimų pradinės, Raseinių gimnazija, Gervinės septynmetė mokykla. Keliausime į Raseinių miestą, kur būsimasis poetas dirbo Raseinių r. ryšių kontoroje, vėliau rajono laikraštyje. Pabuvosime Maironio parke, kuriame poeto Marcelijaus Martinaičio iniciatyva pastatyta Maironio skulptūra. Į kelionės maršrutą bus įtrauktas skveras, dedikuotas Marcelijaus Martinaičio „Kukučiui“ ir pastatas, kurio sieną puošia Marcelijui Martinaičiui skirtas „Serbento šakos“ piešinys. Bus skaitomos „Kukučio baladžių“ ištraukos, atkreipiant vaikų dėmesį į poeto kuriamus personažus ir jų poetines kaukes. Vaikai bus pakviesti, naudojant paukščio-kukučio trafaretus, sukurti savo įsivaizduojamą, suvokiamą kukutį. Moksleivių kūrybiniai darbeliai bus eksponuojami bibliotekoje. Žinių apibendrinimui vaikus kviesime sudalyvauti Kahoot viktorinoje „Negalvojant galvoti“, kurioje atsispindės poeto pagrindiniai kelionės ir kūrybos aspektai. Grįžtamojo ryšio gebėjimų ugdymui pakviesime vaikus dalyvauti dalyvauti kūrybiniame užsiėmime „Mano kelionė su Kukučiu“, kurio metu kiekvienas vaikas galės pademonstruoti savo kūrybiškumą, sukurdamas žemėlapį, kuriame pažymės norimas aplankyti vietoves, sietinas su poeto Marcelijaus Martinaičio gimtuoju kraštu.


"Žuvų giesmės". Mažosios Lietuvos tradicijų ir dainuojamojo folkloro pažinimo edukacija (Nuotolinė paslauga)

Klaipėdos miesto savivaldybės etnokultūros centras

Edukacija "Žuvų giesmės" yra skirta 5-8 klasių moksleiviams. Programos dalyviai kviečiami susipažinti su lietuvininkų dainavimo tradicija, kuri 2020 m. pripažinta Nacionaline vertybe, įtraukta į Nematerialaus kultūros paveldo vertybių sąvadą. Atraktyviai analizuojant dainų pavyzdžius, moksleiviai bus vedami Mažosios Lietuvos tradicijų, papročių, gyvenimo būdo pažinimo keliu. Atlikdami smagias kūrybines, interaktyvias užduotis, programos dalyviai ne tik gerai praleis laiką, bet ir plės kultūrinį akiratį, mokysis vertinti išskirtinį Mažosios Lietuvos kultūrinį palikimą.


Ekskursija pagal J. Kunčino romaną "Tūla" veda per romane minimas išlikusias ir būtas Vilniaus senamiesčio vietas, svarbias tiek pačiam rašytojui, tiek jo herojams. Moksleiviai turės galimybę įgyti naują požiūrį į jau lankytas (arba matytas internete) Vilniaus vietas, galės savarankiškai reikšti idėjas apie kūrinio siužetą ir gilesnes prasmes, savita ir unikali refleksija skatinama išklausius visą ekskursiją. Ekskursijos metu bus ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas klausytis informacijos individualiai bei drauge su kitais, bendrauti ir bendradarbiauti išsakant savo mintis bei idėjas apie literatūros kūrinį.

Šios ekskursijos turinys leidžia atpažinti ir susieti naujai įgytas patirtis su jau turimomis žiniomis apie rašytoją J. Kunčiną ir jo kūrinį, kurį moksleiviai privalo skaityti pagal bendrojo ugdymo programos kursą. Galima tikėtis, kad ir ateityje skaitydami literatūros kūrinius gebės į juos žvelgti ne paviršutiniškai, o giliau ir sąmoningiau. Edukacinė programa bus naudingas bei žinios, įgytos jos metu, gali būti tikslingai panaudotos ir laikant valstybinį lietuvių kalbos ir literatūros egzaminą, kuris privalomas visiems abiturientams.

Numatoma trukmė - 120 minučių. Ekskursijos metu ir jos pabaigoje bus taikomos šios įtraukios metodikos: diskusija, idėjų lietus, savirefleksija. Jos bus pasitelkiamos siekiant ugdyti kritinį mąstymą, klausimų kėlimą, kūrybiškumą, atvirumą sau ir kitiems, meno kūrinių ir aplinkos suvokimą.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Per aktyvią pažintinę veiklą muziejuje mokiniai susipažins su aviacijos istorija nepriklausomoje Lietuvoje dvejais laikotarpiais: atkūrus valstybę 1918-1940 ir paskelbus nepriklausomybę nuo 1990 m. iki šių dienų. Sužinos, kad aviacija - tai ne tik skraidymas naudojantis orlaiviais, bet veiklos sritis, apimanti tokių priemonių projektavimą, dizainą, konstravimą, gamybą, skraidymą. Edukacinio užsiėmimo dalyviai pamatys orlaivius, kurie tarnavo šalies karinėse oro pajėgose ar kitaip prisidėjo prie valstybingumo palaikymo, pavyzdžiui, lėktuvas An-2, kuris dalyvavo Baltijos kelyje dokumentuojant šį istorinį įvykį. Praktinėje užsiėmimo dalyje laukia staigmena - virtualios realybės technologijų pasitelkimas, kad moksleiviai galėtų suvokti įgytas žinias per praktinį patyrimą. Taip pat moksleiviai turės unikalią galimybę išvysti istorinių dokumentinių skrydžių įrašų, o po peržiūros - juos aptars, analizuos, įvertins jų reikšmingumą valstybės vystymosi raidai.


Kūrybinės edukacijos metu bus kuriamas vizualaus meno kūrinys - piešinys (Neoninis personažas), naudojant fluorescencinius markerius bei UV šviesą.


Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Įkvepiančios istorijos” (Nuotolinė paslauga)

„Trumpas kinas. Įkvepiančios istorijos” – tai dviejų vaidybinių trumpųjų filmų programa, kurioje pagrindiniai filmų veikėjai tampa savo pačių ir juos supančių žmonių superherojais, o pasiryžimas pasiekti užsibrėžtus tikslus bei drąsa pasipriešinti neteisybei tampa pagrindiniais jų išskirtinumo bruožais. 5-8 klasių moksleiviams per absurdo ir dramos prizmes pasakojamos istorijos, su kuriomis dažnas jaunuolis galės susitapatinti. Programoje apstu įkvepiančių išbandymų, draugystės ir drąsos. Peržiūrėjus trumpųjų filmų programą jaunimas kviečiamas į diskusiją apie idealus, vidinį emocijų pasaulį bei giliausius troškimus ir jų siekį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ar mėgsti fotografuotis? O gal labiau fotografuoti? Ar žinai, kad dar ne taip seniai savo atvaizdą galėjai pasidaryti tik fotografijos ateljė ir tik ypatingomis progomis! „Cheese!“ – kaip manai, ar galėjo išgirsti šį šūksnį signatarai ir signatarės pozuodami nuotraukai?

Kviečiame kartu prakalbinti Signatarų namuose eksponuojamą fotografijos paveldą, atidžiau pažvelgti į nuotraukas ir pažinti moderniosios Lietuvos valstybės kūrimosi ištakas, aplinkybes ir jos kūrėjus kitaip, nei siūlo vadovėliai.

Šio interaktyvaus edukacinio užsiėmimo metu, tyrinėdami unikalią Signatarų namų nuotraukų kolekciją, ieškosime jose užfiksuotų istorinių faktų, asmenybių, reiškinių, aiškinsimės, kuo fotografavimosi procesas ir pozavimas signatarų laikais skyrėsi nuo fotografavimosi šiandien, dalyvausime „signatariškoje“ fotosesijoje!

Priklausomai nuo mokinių amžiaus pasakojimo turinys gali skirtis.


Pažintinė ekskursija „Tuku tuku su plaktuku“

Kalvystė – vienas senoviškiausių ir gilias tradicijas turintis amatas mūsų šalyje. Pažintinės ekskursijos metu dalyviai apsilankys Kalvystės studijoje „Malūno kalvė“, kuri įkurta veikiančiame vandens malūne. Čia sužinos Lietuvos kalvystės ir metalo gavybos istoriją, susipažins su metalo dirbinių ekspozicija, kurioje seniausi eksponatai - metalo apdirbimo įranga ir archeologiniai radiniai siekia XV amžių. Dalyviai susipažins su įvairiausiais kalvystės ir buities – taikomojo metalo įrankiais bei įrenginiais, senoviniais ūkio padargais, unikalia kalviškosios kryždirbystės tradicija - memorialinių paminklų viršūnėmis („saulutėmis“) , taip pat stebės praktinį metalo kalimo procesą, dalyvaus atraktyviuose kalviškuose žaidimuose.


"Sigutės Trimakaitės KONCERTAS - edukacinis užsiėmimas 2" - tai paslauga, skirta 5-12 (13) klasių mokiniams.
Užsiėmimą veda tarptautinių konkursų laureatė, kamerinės muzikos atlikėja, dainininkė, kompozitorė, klasikinės muzikos festivalių jaunimui organizatorė Sigutė Trimakaitė.
 1.Programa sudaroma klasikinės muzikos pagrindu (pagal: J.S.Bach, W.A.Mozart, C.Debussy, F.Schubert, R.Schumann, E.Satie, M.K.Čiurlionis, B.Kutavičius, G.Kuprevičius, M.Urbaitis, Š.Nakas, S.Balkytė, V.Germanavičius; V.Mačernis, D.Kajokas, A.A.Jonynas, H.Kunčius, S.Parulskis, A.Marčėnas), parenkama pagal mokinių amžių ir muzikinį išsilavinimą (5-8 klasių mokiniams atskirai, 9-12 (13) klasių mokiniams atskirai).
 2.Meninėje dalyje atliekami kūriniai parenkami tokiu būdu, kad tiktų pagal mokinių sąmoningumą ir pagal gebėjimą susikaupti ir įsisavinti Koncerto žanrą kaip neformalią muzikos pamoką. Dalyviai įtraukiami į bendrą veiksmą (pabaigoje pamokos visi muzikuoja, dainuoja ir diriguoja). 3.Meninėje programos dalyje (pagal lietuvių ir kitų šalių autorių kūrinius, pagal poetų, dramaturgų tekstus) atsispindi ir bendrai sukurti kūriniai, skamba ne tik pilnos kompozicijos, bet ir įvairių kompozitorių kūrinių ištraukos, lietuvių, vokiečių, švedų, prancūzų liaudies dainos/melodijos, improvizacinės kompozicijos. 4.Taip pat svarbu į užsiėmimo meninę dalį įtraukti kūrinius įvairių autorių pagal bendrojo lavinimo muzikos ir literatūros programą. Atkreipti dėmesį į kitas meno šakas, teatro meną, dailę, fotografiją ir pan. 5.Edukacinio užsiėmimo metu gali dalyvauti kiti atlikėjai (pianistas, fleitininkas, smuikininkas, rašytojas, aktorius, fotomenininkas, kompozitorius ir kt.). 6.Paslauga pritaikyta mokiniams su specialiaisiais poreikiais. 7. Tikslas - ne tiek ugdyti muzikos profesionalą, kiek jautrų, sąžiningą žmogų, gebanti pasirinkti profesiją, puoselėti savo užsibrėžtų tikslų, įgyvendinant svajones.


Edukacija ,,Kitas veidas“ Medicininė kaukė – šių dienų kūrinys? Nieko panašaus, – apsaugą nuo viruso žmonės ėmė nešioti prieš 400 metų. O apsauga nuo dvasių dar seniau – prieš daugiau nei 9000 metų. Senąja ispanų kalba kaukė reiškia kitą veidą, todėl žmonės kaukę dėvėjo norėdami pasislėpti. Tačiau ne tik, ar žinai, kad senovėje mokiniai už prastą mokymąsi galėjo būti nubausti priverčiant juos nešioti ,,gėdos“ kaukę su asilo ausimis? Afrikos genčių kariai baisiomis kaukėmis stengėsi išgąsdinti savo priešus, senovės inkai – prisikviesti mirusiųjų dvasias, o lietuviai – išvaryti visus negerumus iš savo kiemo. Kaukės gali būti naudojamos ritualuose, ceremonijose, medžioklėje, šventėse, karuose, spektakliuose, teatruose, madoje, sporte, filmuose, taip pat medicinos, apsaugos ar profesiniais tikslais. Pasaulyje veikia net keletas muziejų, skirtų įvairių rūšių kaukėms. Edukacijos metu susipažinsite su įdomiausiomis pasaulio kaukėmis, senovės graikų, japonų teatrais, sužinosite apie kam kaukės reikalingosVenecijos karnavalo dalyviams, o kam – numirėliams. Edukacija skirta 2-4 ir 5-8 klasių mokiniams. Priklausomai nuo mokinių amžiaus, jų gebėjimų taikomi skirtingi mokymo metodai: 2-4 klasių mokiniai atlieka kūrybinę užduotį ir iš pateiktų medžiagų kuria teatro kaukę, 5-8 klasių mokiniai žiūri video medžiagą apie pomirtinių kaukių gamybą, susipažįsta su žinomiausiais kino filmais, kurių herojų įvaizdis kuriamas naudojant kaukę.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Edukacinės pamokos metu moksleiviai ne tik linksmai praleis laiką žaisdami tradicinius žaidimus, tačiau ir sužinos įdomių faktų apie pelėdas, ir jų vaidmenį tautosakoje, dailėje, išmoks atpažinti pelėdų balsus. Taip pat kiekvienas vaikas sukurs ir sau pasigamins po suvenyrą - pelėdžiuką.


Kosmoso raiška kultūroje ir dirbtinio intelekto kūrybinės dirbtuvės 3-4 kl. mokiniams

2 dalių kosmoso tematikos edukacinė kultūros ir meno interaktyvi programa ugdys mokinių kultūrinę raišką per pristatomus meno ir kultūros asmenybių kosmoso tematikos meno kūrinius skirtingose formose (kosmoso raiška menininkų paveiksluose, kine). Kurdami savo vizualinio meno interpretacijas kosmoso tematikoje, mokiniai mokosi suprasti, priimti kultūros ir meno reikšmę, svarbą visuomenei.

Edukacijos pristatymas: https://www.youtube.com/watch?v=5JiJVSHmQYI

Mokiniai įtraukiami į kultūros ir meno kūrinių tyrinėjimus, pristatant realius menininkų darbus, kaip M. K. Čiurlionio, Chesley Bonestell ir kitų kūrėjų, pritaikytus jų amžiui ir suvokimui. Vaizdingai pristatoma kosmoso tematika kino industrijoje ir jos įtaka menui ir kultūrai.
Naudojant įtraukų turinį mokiniai supažindinami su kosmoso tyrimais ir pasiekimais, jų įtaka kultūros vystymuisi (pvz., nusileidimas Mėnulyje, "kosmoso lenktynės").

Kūrybinių dirbtuvių dalyje mokiniai turės progą susipažinti su dirbtinio intelekto galimybėmis kuriant vizualinį meną ir susikurti savo vizualinio meno kūrinius, remiantis tyrinėtais kultūros ir meno kosmoso tematikos kūriniais ir vaizduote, reflektuoti savo rezultatą. Mokiniai savo meno kūrinius kurs individualiai ir grupėse, spontaniškai teikiant idėjas skirtas dirbtinio intelekto įrankiui. Toks įsitraukimas į kūrybinę veiklą, mokinius skatins komunikuoti, bendradarbiauti tarpusavyje, siūlyti ir priimti idėjas, pristatyti savo sukurtą vizualinį meną ir argumentuoti savo pasirinkimus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Mokiniai sužinos apie garso poveikį, nematomą jo naudą. Patirs, kad garsas gali būti ne tik girdimas, bet ir matomas bei jaučiamas. Bendrystėje skleidžiamas garsas suskamba itin įspūdingai, jį gali pajusti net pėdos, jei liečia grindis be batų. Ypač, jei tam garsui pritaria paslaptingai vibruojantis Tibeto varpas, nuo neatmenamų laikų naudotas darnai palaikyti, sveikatai atstatyti.
Edukacijos metu kiekvienas norintis galės išbandyti save grojant daugeliui dar nematytu instrumentu, taip pat sužinojus daugiau apie save, supras kaip galima koreguoti savo charakterį norima linkme. Edukatorė – pedagoginį išsilavinimą turinti tarpdisciplininė menininkė, solinio albumo „Gyvybės gijos“ autorė Agnė Dragūnaitė.


Tikslas: Sukurti skirtuką iš džiovintų augalų.
Uždaviniai: 1. Supažinti su plokščiosios floristikos viena iš rūšių - skirtuku. 2.  Susipažinti su augalų skirtų plokštiems darbams džiovinimo ypatumais. 3. Išmokti sukomponuoti augalus.
Edukacijos metu aptariama skirtukų paskirtis, jų įvairovė. Papasakojama, kad skirtukai iš augalų priskiriami plokščiosios floristikos rūšiai. Aptariama, kaip geriausiai džiovinti augalus, skirtingiems darbams. Pasiaiškinama, kas yra floristas, koks jo darbo pobūdis. Išsiaiškinus darbo etapus, atkreipus dėmesį į darbo ypatumus, mokiniai kuria savo kompoziciją iš duotų medžiagų.  Skirtukai įlaminuojami. Mokymų metu mokiniai pasidarys kelis skirtukus, kuriuos pasiliks sau.
Baigus kurti aptariamas gautas rezultatas, kaip ir kas pavyko, ko tikėjosi, aptariamas darbų savitumas ir individualumas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Matematikos edukacinių programų metu mokiniai tyrinės matematikos vingrybes, išbandydami savo loginio mąstymo galias bei atlikdami įvairias kūrybines užduotis, žaisdami stalo žaidimus, dėliodami matematines dėliones, konstruodami modelius, draugiškai varžantis su kitais dalyviais. Bus pristatomos tokios asmenybės kaip Leonadras da Vinčis, M.C Echeris, Alberthas Diureris bei jų darbai matematikos, inžinerijos, meno kontekste. Nagrinėjami kultūrinę vertę turintys matematiniai dalykai: magiškieji kvadratai, jų istorija ir net sakralinis kontekstas. Programa pritaikoma įvairių poreikių moksleivimas, atsižvelgiant į mokinių ir mokytojų pageidavimus.


Senosios lietuvių Kūčios - paslaptinga ir užburianti šeimos šventė, turinti gilias ištakas, prasmę ir vertę. Tai šventė – kupina paslapties ir magijos. Edukacijos pradžioje vaikams pristatomos išskirtinės lietuvių Kūčių tradicijos, akcentuojamas pasiruošimas joms. Vaikai mokomi sukurti jaukią namų aplinką ypatingai vakarienei - natūraliais žaisliukais ir dekoracijomis jie papuošia eglutę ir stalą. Kai visi supažindinami su Kūčių valgiais ir jų simbolika, paraitojamos rankovės, užrišamos prijuostės ir imamasi darbo – vaikai mokosi kepti senovinius kūčiukus, gaminti saldųjį aguonpienį. Gardžiai prakvipusioje ir paslaptingų žibintų nušviestoje erdvėje visi pagaliau susėda prie balta linine staltiese užtiesto Kūčių stalo. Vaikams pristatomos senovinės apeigos, dalijamasi pasigamintais valgiais ir gerumu...Edukaciją vainikuoja teatralizuota „Stebuklų sakmė“ su burtais, apeiginiais rateliais ir žaidimais, į kurią visus dalyvauti pakviečia edukacijos vedėja – „Žaliaskarė“.


„Per gyvenimą į kūrybą ir atvirkščiai“ – edukacinis užsiėmimas 7–8 kl. mokiniams, norintiems išsamiau susipažinti su Balio Sruogos asmenybe ir poezija. Pirmoje užsiėmimo dalyje edukatorius išsamiai pristato B. Sruogos gyvenimo istoriją, daugiau dėmesio skirdamas: jauno žmogaus kultūriniam formavimuisi (remiantis rašytojo B. Sruogos biografija); XX a. moderniajai literatūrai; J. Baltrušaičio ir B. Sruogos simbolistinei poezijai.

Antroje edukacinio užsiėmimo dalyje mokiniai pasidalina į nedideles kelių asmenų komandas. Kiekviena komanda gauna korteles, kurių vienoje pusėje pateikiami autentiškomis fotografijomis iliustruoti B. Sruogos gyvenimo faktai, o kitoje - suskaidyto eilėraščio eilutė ar dvi. Mokiniai turi pasirinkti užduoties sprendimo strategiją, kurią užduotį atliks pirmiau: sudėlios B. Sruogos gyvenimo faktus chronologine seka ar iš pateikiamų eilučių sudės rašytojo sukurtą darnų eilėraštį. Atlikę užduotį, dalyviai apverčia korteles ir peržiūri kitą užduotį. Taip gali įsivertinti, kaip jiems sekėsi: įsitikinti savo pasirinkimais, pasirinkti kitą strategiją ar perdėlioti korteles.
Užsiėmimo pabaigoje dalinamės įspūdžiais ir bandome atsakyti į klausimą – lengviau per gyvenimo faktus pažinti kūrybą ar per kūrybą sekti rašytojo biografijos keliu?


Nuo kaligrafijos iki „graffiti” (Išvažiuojamoji)

Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su kaligrafijos istorija Europoje. Sužinos kaip rašančiųjų tautybė įtakojo skirtingų rašto stilių (pvz. karolingų, gotiškasis, humanistiškasis, kaligrafiškasis ir kt.) formavimąsi. Analizuodami istorinius įvykius moksleiviai suvoks dailyraščio transformacijas į meno kūrinius. Praktinės kaligrafijos užduotys suteiks moksleiviams naujų kultūrinių patirčių. Jie įgis meno istorijos žinių, susipažins su žymiausiais meno kūriniais, kuriuose raštas tampa meninės išraiškos priemone. Moksleiviai taip pat atras ir išbandys „graffiti” – šiandieną dažniausiai sutinkamą kaligrafijos formą. Istorinių sąsajų tarp dailyraščio, kaligrafijos ir „graffiti” analizė skatins kūrybiškumą ir asmenybės saviraišką.


Edukacinė programa „Lietuviškos Kūčios ir Kalėdos" (5 - 8 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas - skatinti moksleivių domėjimąsi žiemos švenčių tradicijomis. Uždaviniai: 1. Supažindinti moksleivius su mitinio pasaulio slėpiniu, kasdieniško ir sakralaus laiko samprata. 2. Mokyti Advento darbų, sudominti Kūčių vakaro burtais ir draudimais. 3. Išryškinti vakarojimo tradicijos reikšmę jaunimo kultūrai, skatinant moksleivius atgaivinti adventinius jaunimo susiėjimus. 4. Išryškinti Kūčių vakarienės vertę šiuolaikinėje kultūroje. 5. Mokytis Advento - Kalėdų tautosakos. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas sakme. Užmezgamas pokalbis apie jaunimo užsiėmimus Advento laiku. Prisimenamas visoje Lietuvoje gyvavęs jaunimo paprotys vakaroti: susieiti vienoje troboje bendro darbo dingstimi, pasakoti visokius atsitikimus, juokus, pasakas, žaisti žaidimus. Aptariami Advento draudimai, jų prasmė, sekamos sakmės. Demonstruojamas video siužeto „Advento darbai“,  fragmentas. Vaikinai mokosi vyti virvę, merginos - plėšyti plunksnas. Pristatomos Kūčių dienos tradicijos: ritualinis apeiginis apsivalymas, namų, kiemų tvarkymasis, prausimasis. Didesnis dėmesys skiriamas Kūčių stalo paruošimui, valgių simbolikai, eglutės puošimo tradicijai, mirusių protėvių pagerbimui. Aptariami likimą lemiantys tikėjimai ir burtai, išbandomos kai kurios burtų formos: liejiniai su žvake, skaičiavimas. Demonstruojamas video siužeto „Lietuviškos Kūčios“ fragmentas. Moksleiviai mokosi Advento-Kalėdų dainų, žaidimų, ratelių. Liejama žvakė mirkymo būdu arba su forma. Siekiamas poveikis: mokiniai išmoks keletą Advento laikotarpio darbų, burtų, suvoks draudimų prasmę, Kūčių vakarienės vertę, išmoks lieti žvakę su mirkymo būdu arba su forma, pritaikys įgytus gebėjimus projektuose. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Jūros meniu. Kas šiandien pietums?“

Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas JŪROS PLASTIKA. Jūros meniu. Kas šiandien pietums?“ orientuotas į ekologinio raštingumo gebėjimų ugdymą, aktualizuojant Baltijos jūros žuvų įvairovę ir jų populiacijos kaitos priežastis ir pasekmes Baltijos jūros ekosistemai. Edukacinis užsiėmimas yra sukurtas menininko R. Petroff meninės instaliacijos „Jūros plastika“ pagrindu. Menininkas čia distopiškai kuria ateities viziją, parodo, kaip galėtų keistis gamta. O gal jau pasikeitė? Instaliacijoje žiūrovas pamatys abstraktų ant dugno krentančių plastiko maišų vaizdą, primenantį tai šokį, tai bombų kritimą. Vaizdas abstraktus, grakštus, sukrečiantis žiūrovą savo celofanine estetika. Taip menininkas kalba apie aplinkos taršą ironiškame, ciniškame kontekste, tarsi žiūrėtų į taršą kaip į gamtos reiškinį ir galėtų pastebėti jame grožį, arba kaip tik požiūris yra abejingas ir apatiškas – argi ne būtent toks žmonių požiūris į tai? Dalyviai analizuos meninę instaliaciją „Gyvūnų papuošalai“, kur jūros fauna puošiasi ne perlais, o plastiko atliekomis, į kurias įsipainioję gyvūnai neretai negali natūraliai vystytis – jie yra tiesiog negrįžtamai suluošinami ir tokia nesėkmė neretai baigiasi ir jų mirtimi. Per gautą patirtį kalbės apie alternatyvių jūros gyventojų–plastiko grėsmę pakeisti Baltijos jūros žuvis. Kūrybiškumą, komandinį darbą bei bendradarbiavimą, skatinančios užduotys padeda ugdyti aplinkosauginės kultūros ir darnaus visuomenės vystymosi įgūdžius. Edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Jūros meniu. Kas šiandien pietums?“ yra išvažiuojamosios patyriminės ugdymo dienos programos „JŪROS PLASTIKA“ dalis


Spektaklis apie žodžio svarbą „Didysis žodžių fabrikas“

Agnès de Lestrade Didysis žodžių fabrikas

Spektaklis apie žodžio reikšmę mūsų gyvenime. Įsivaizduokime, kad yra tokia šalis- kur žmonės nekalba. Norėdami ištarti žodį- jį turi nusipirkti ir praryti... Dažniausiai labiausiai vertiname tai, už ką mokame pinigus. Labai saugome daiktus, už kuriuos brangiai sumokėjome.  O dabar pagalvokite, ką turime nemokamai ir dažniausiai visai nevertiname? Įsivaizduokite, jei norėdami pasakyti brangiam žmogui “Aš tave myliu”, neįpirktumėt šių žodžių, nes jie labai brangūs- vieninteliai žodžiai, kuriuos įpirktumėt savo meilei išreikšti būtų “vyšnia, dulkė, kėdė”...
Spektaklio tikslas- kad žiūrovas įvertintų žodžio svarbą. Uždaviniai:  ugdyti žiūrovų kūrybiškumą, socialinę kompetenciją- kad visi žmonės verti šios valstybės piliečiai, nesvarbu kokiam socialiniam sluoksniui jie priklauso, kad mes patys galime keistis ir keisti savo ir kitų požiūrį į aplinką, kuri mus supa, galime ją gerinti- pirmiausia per žodžius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


"Lietuvos pilys virtualioje realybėje“ edukaciniuose užsiėmimuose mokiniai susipažins su Lietuvos pilimis. Mokiniams bus pristatytos Lietuvos pilys, jų istorinė, kultūrinė reikšmė Lietuvai. Veiklų metu bus apjungta Lietuvos istorija, paveldas, kultūra, šiuolaikinė ir senovinė architektūra. Edukacinių veiklų metu mokiniai virtualios realybės aplinkoje kurs pilis, mokiniai bus supažindinti su architektūros pradmenimis, pasitelks kūrybiškumą, vaizduotę ir meninius gebėjimus. Sukurtos pilys bus peržiūrimos virtualioje aplinkoje su virtualios realybės  akiniais. Mokiniai mokysis bendradarbiauti ir bendrauti, dirbti komandomis, ugdys lyderystės įgūdžius. Per smagias veiklas, kurdami virtualias pilis, mokiniai patirs istorijos, kultūros, pilietiškumo dermę, įgys gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, patirs pažinimo, bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.


Animacinio filmo „Užgavėnės“ peržiūra ir analizė. Šiuolaikiška tradicijų interpretacija acija

Animacinio filmo „Užgavėnės“ autorė Jūratė Leikaitė pristato filmą ir jo gimimo kelią. Renginio metu kalbama apie šiuolaikišką autorinę lietuviškų švenčių traktuotę, pasitelkiant koliažinį meninį sprendimą. Moksleiviai žaisminga ir gyva kino kalba, pilna siurprizų ir netikėtumų, keliauja per sudėtingas Užgavėnių šventės tradicijas. Animaciniai personažai atsiranda realiame aplinkos fone, atgyja senovinės nuotraukos, skraido blynai - laki autorės fantazija privers žiūrovus patikėti animacijos magija.


KAIP PAMATYTI MENĄ: VIZUALINĖS PRAKTIKOS

Lankydamiesi šiuolaikinio meno galerijose dažnai susiduriame su problema – matome, bet nesuprantame ką. Edukacinio užsiėmimo metu „Kaip pamatyti meną: vizualinės praktikos“ dalyviams pristatomi metodai, kurie gali padėti ne tik tinkamai apžiūrėti galerijose eksponuojamus meno kūrinius, bet ir mokytis juos suprasti, interpretuoti, apie juos kalbėtis. Dalyviai praktiškai išbando vizualinio mąstymo strategiją (1-4 kl., 5-8 kl.) arba 3 žingsnių meno pažinimo metodą (9-12 kl.) ir atlieka praktines užduotis parodoje, kurios padeda geriau suprasti ne tik šiuolaikinio meno žinutes, bet ir save patį: kaip aš žiūriu, mąstau, kaip ir kokius klausimus keliu, kaip ieškau informacijos, kaip kuriu ir bendradarbiauju su kitais.


Mūsų senas parkas - rūmai dideli, čia gyvena eglės, ąžuolai žali... ir beržai – balti balti… Gamtoje tiek daug įdomių procesų, gyvių ir spalvų. O kiek ji turi paslapčių! Įminti šias paslaptis galėsite per tyrinėjimą, todėl gamtos pažinimo edukacija „Labas, Ąžuole!“ yra puiki priemonė norint skatinti vaikų domėjimąsi juos supančia aplinka ir joje vykstančiais procesais bei ugdant rūpestį ir meilę gamtai ir visam, kas gyva. Ši edukacija padės vaikams suprasti gyvūno elgesį, norą bendrauti, pažinti juos supantį gyvąjį pasaulį, atverti naujas tiriamąsias erdves, ieškoti gamtinių medžiagų. Vaikai, keliaudami po parką ir pažindinami su gamtos gėrybėmis, ugdys kritinį mąstymą, vizualinį erdvės suvokimą, dėmesio koncentravimą, kantrybę ir atkaklumą. Kiekviena užduotis atneš nuostabų atradimo džiaugsmą bei stengsis įminti vis daugiau ten slypinčių paslapčių. Gamtos pažinimo edukacija taip pat gali būti puiki įvadinė mokymosi priemonė norint sudominti vaikus biologijos, fizikos, chemijos ir gamtos pažinimo mokslais. Nuo pat pirmų ekskursijos minučių mokiniai bus įtraukti į užduočių pinkles, mėgins prisiminti ar atspėti užkoduotus medžių pavadinimus, prisilies prie istorijos vingių, pasisveikins su ąžuolu ir apkabins seniausio Lietuvos medžio giminaitį. Taip pat ieškos laukinio skruzdėlyno ir bandys atspėti kodėl skruzdėlės tokios nedraugiškos aplinkiniams. Edukacijos metu bus pasitelkta vaikų sugebėjimas orientuotis aplinkoje, tikslo siekimas, fizinis aktyvumas. Formuojamas atsakingumas ir komandinis darbas. Edukacijos pabaigoje eisime visi maitinti alpakų ir triušiukų. Sakoma, kad būvimas su alpakomis yra stresinės terapijos dalis, atpalaiduojanti kūną ir dvasią.


Edukaciniame užsiėmime „Stebuklinga druskos galia“ bus galimybė pasigaminti magiškų - gydomųjų druskos maišelių. Senolių išmintis sako: nepažinsi žmogaus, kol pūdo druskos kartu su juo nesuvalgysi. Kada žmogus pažino druską? Kokia jos istorija? Kas pasikeitė, druskai tapus jo gyvenimo dalimi? Druskos, kaip ir žmonijos, istorijos paslaptis sužinosite edukacijos „Stebuklinga druskos galia“ metu, išgirsite įvairių įdomybių, net stebuklų, pasidarysite gydomųjų galių turinčių maišelių, kurie ne tik pagydys ar apsaugos „nuo blogos akies“ ateityje, bet ir bus puikus prisiminimas apie apsilankymą Druskininkų miesto muziejuje.


Kurorte, garsėjančiame gausiais miškų masyvais, samanotomis kalvomis ir mineralinių vandenų bei gydomojo purvo gėrybėmis, vyrauja tik šiam kraštui būdinga savita rekreacinė (daugiausia medinė) architektūra. Tokio tipo pastatai - vilos, gydyklos, kolonados, viešbučiai, sanatorijos ir kt. - Druskininkuose pradėjo formuotis aplink mineralinių šaltinių rezervuarus, dabartinėje senamiesčio teritorijoje, dar XVIII a. pab., kai specialiuoju dekretu kurortas buvo paskelbtas gydomąja vietove. Tačiau šiandieninė Druskininkų architektūra ir urbanistinė plėtra orientuojama į stambaus tūrio šiuolaikinės architektūros pastatus, nederančius su vis dar išlikusia istorine aplinka. O autentiški pastatai dėl lėšų stygiaus, žinių apie medinę architektūrą ir jos priežiūrą stokos ar ekonominių interesų ne visada tinkamai prižiūrimi, griaunami arba juos nustelbia nauji statiniai. Šio edukacinio užsiėmimo Druskininkų vilos metu moksleiviai susipažins su Druskininkų miesto medinių vilų architektūros paveldu. Žinioms įtvirtinti bus atliekamos užduotys išmaniajame monitoriuje, susijusios su architektūros paveldu, o kūrybinio užsiėmimo metu bus naudojami planšetiniai kompiuteriai.
Tikslas:
Skatinti domėjimąsi kultūros vertybių paveldu, jo verte bei išlikimu, supažindinant edukacijų dalyvius su Druskininkų miesto mediniu architektūriniu paveldu, jo svarba ir vieta miesto istorijoje bei urbanistikoje. Ugdyti bendrąsias kompetencijas.
Uždaviniai:
 1. Supažindinti dalyvius su Druskininkų miesto mediniu architektūros paveldu.
2. Padėti suvokti šio paveldo svarbą ir vietą miesto istorijoje ir urbanistikoje.
3. Skatinti kritinį mąstymą ir kelti diskusiją apie medinio paveldo svarbą ir išsaugojimą ateities kartoms.
4. Pravesti kūrybinį užsiėmimą, ugdant kūrybiškumą ir skatinant tarpusavio bendradarbiavimą.


Edukacija "Sielis - kas, kur ir kodėl?" skirta pažinti jau išnykusį amatą - sielininkystę. Edukacijos metu dalyviai lankytojų centre susipažįsta, kas yra sieliai, kam jie buvo skirti, išbando tradicinius sielininkų naudotus įrankius. Vėliau edukacijos dalyviai dirba grupelėse po kelis ir išbando šį jau išnykusį amatą - patys riša ir plukdo sielius, pritaiko ekspozicijoje išgirstas žinias ir taip pasimatuoja "sielininko batus". Edukacijos pabaigoje vyksta veiklos aptarimas, pasidaliname patirtimi ir kilusiais iššūkiais.


Tremtis: išlikti ir papasakoti (išvažiuojamoji paslauga)

Edukacinis užsiėmimas apie masinius Lietuvos gyventojų trėmimus, vykdytus sovietinio okupacinio režimo laikotarpiu. Dalyviai pažins tremties vietų geografiją, tremtinių asmenybių tipus, tremties vykdytojų kategorijas, taikytų represijų priežastis ir raidą, tuometinės istorijos realijas bei aktualijas. Temos laukas plečiamas ir pildomas vėlesniais tremtinių likimais, jų pasirinkimo (ne)sugrįžti priežastimis, sykiu ugdoma samprata, raginanti puoselėti vis dar įmanomą ryšį su asmenimis, nukentėjusiais nuo sovietinio okupacinio režimo metu vykdytų represijų.


Animacijos istorija: Kokios vertybės slepiasi po paveikslėliais?

Kaip atsirado animaciniai filmukai, kokias problemas jie sprendė ir kiek skirtingų paveikslėlių reikia, kad personažas pakeltų ranką? Į visus šiuos klausimus atsakysime įtraukiančioje ir inovatyvioje edukacijoje, kurioje nagrinėsime animacinių filmukų atsiradimo paslaptis ir gilinsimės į juose vaizduojamas globalias lygybės, tolerancijos ir kitas problemas. Kartu su vaikais mokysimės atpažinti filmukuose vaizduojamas situacijas ir palyginti jas su asmenine vaikų patirtimi. Antrojoje edukacijos dalyje, pasitelkę tarpdalykinį STEAM ugdymą, konstruosime 3D akinius ir stebėdami trimačio vaizdo paslaptis, atskleisime tolerantišką ir empatišką bendravimą. Išmoksime susikurti 3D paveikslėlį ir stebėsime kaip jis atgyja


Barbora Radvilaitė – viena garsiausių Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovių. Vilniaus katedra ir jos požemiai su šia karaliene susiję labiau, negu gali pasirodyti iš pirmo žvilgsnio. Senojoje Karalių koplyčioje įvyko slaptos Barboros Radvilaitės ir karaliaus Žygimanto Augusto vestuvės, po ankstyvos mirties valdovė atgulė kriptoje po koplyčios grindimis, vėliau buvo perlaidota, ir tris šimtus metų žmonės tegalėjo spėlioti, kur ilsisi jos palaikai. Moksleivius kviečiame iš arčiau susipažinti su legenda tapusios Barboros Radvilaitės istorija. Stabtelėsime katedroje, klaidžiosime požemių labirintais, pamatysime slaptą valdovų kriptą bei karalių mauzoliejų. Apie karalienės kasdienybę pasakosime rodydami atkurtus Barboros daiktus, skaitydami jos rašytus laiškus, aplankydami slaptųjų vedybų vietą – Karališkąją kolyčią, ir mauzoliejų, kur dabar ilsisi karalienės palaikai.


Reflektuojant į psichologines ligas ir jų padarinius, kuriuos išgyvena visas pasaulis, svarbi teatro misija yra šių problemų viešinimas ir bandymas analizuoti jų priežastis. Tokios ligos dažnai yra stigmatizuojamos. Apie sunkias emocijas šnekama nenoriai, nes tai neva parodo silpnumą. Tuo tarpu depresija serga labai daug žmonių, o kiekvienais metais pasaulyje dėl savižudybės miršta apie 800 000 žmonių. Tai yra daugiau mirčių nei sukelia karas ar terorizmas. Savižudybių problema signalizuoja, jog reikia imtis veiksmų ir padidinti visuomenės
sąmoningumą bei gebėjimus atpažinti ir padėti tiems, kurie patiria nepakeliamą emocinį skausmą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kultūrinė edukacinė programa - orientacinė ekskursija "Užupio sekliai"

Tai smagi ir prasminga programa skatinanti (gyvai tyrinėjant) pažinti Vilniaus priemiestį su savo vėliava ir Konstitucija, pinigais ir prezidentu. Komandinių užduočių pagalba mokiniai susipažins su vienu seniausių Vilniaus priemiesčių ir jame išlikusiomis architektūrinėmis, kultūrinėmis, istorinėmis detalėmis, objektais ir pastatais. Užduotys skatins mokinius susipažinti su istorinius įvykius žyminčiomis vietomis, architektūros ir kultūros vertybėmis, meniniais elementais, istoriniais reliktais, jų išsaugojimo galimybėmis ir pritaikymu dabartyje., gyvai tyrinėdami pažins šią miesto dalį ir atrasti jame įvykusius pokyčius ir paslėptas detales: dingusius, nugriautus, konservuotus ar atstatytus gyvenamuosius pastatus, vienuolynus, maldos namus. Ugdant pastabumą ir dėmesį detalėms, tobulins gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti šios miesto dalies kultūrinę aplinką: skirtingais laikais prie Vilnelės dirbusių amatininkų ir jų cechų veiklą, menininkų kūrybą bei jų darbus. Programa papildytas vizualine medžiaga - senovinėmis nuotraukomis, taip pat mokiniai įtraukiami į praeities paieškas, edukacinius, teminius žaidimus padedančius pažinti ir interpretuoti, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą, perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.


Edukacinio užsiėmimo metu sukūrę kalėdinį žaisliuką – angelą, moksleiviai jį suvoks ne tik kaip dekoratyvinį elementą, bet kaip tradicijų tęstinumą, kai nuo seniausių laikų eglutės puošybai buvo naudojami tik rankų darbo žaisliukai. Užsiėmimo uždaviniai: 1. Supažindinti su Kalėdų šventės atsiradimo ištakomis ir prasme bei tokiu būdu formuoti platesnį ir gilesnį Kalėdų šventės vertės suvokimą. 2. Pristatyti Kalėdų šventimo tradicijas Lietuvoje ir kitose šalyse bei diskusijos su moksleiviais metu („minčių lietaus“ metodas) palyginti kaip keitėsi šventės tradiciniai papročiai nuo seniausių laikų iki šiandienos. 3. Supažindinti su skirtingų istorinių laikotarpių Kalėdinės namų puošybos ir pagrindinio šventės akcento – eglutės – dekoravimo ypatumais, pasitelkiant vizualinę medžiagą (pateiktys, video medžiaga). 4. Pateikti moksleiviams autentiškus senuosius eglutės papuošimus ir žaisliukų pavyzdžius iš įvairių istorinių laikotarpių, atspindinčius gamybos medžiagų, dekoro elementų įvairovę. 5. Inicijuoti diskusiją, kurios metu moksleiviai interpretuos, lygins pateiktus skirtingų istorinių laikotarpių, įvairių išraiškų žaisliukų pavyzdžius. 6. Išlaisvinti kūrybiškumą per praktiką – naudojant pateiktas medžiagas susikurti unikalų, vienetinį eglutės žaisliuką – angelą iš veltinio. 7. Atliekant refleksiją, apžvelgti moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu.


Drakonai, sakuros ir renesansas. Kokias kultūros paslaptis slepia pasaulio valiutos?

Ar kada pagalvojote, kad monetos ir banknotai gali papasakoti ištisą šalies kultūros ir meno istoriją, supažindinti su šalies tradicijomis ir kultūros paveldu?  Kviečiu atrasti pasaulį per valiutų dizainą ir simbolius. Edukacijos metu tyrinėsime pasaulio istoriją, kultūras, tradicias tiesiai iš banknotų ir monetų.  Ant kokios valiutos ir kodėl puikuojasi sakuros, drakonas, kengūra? Kodėl erelis - dažniausiai vaizduojamas paukštis?  Kas ir kokioje valiutoje simbolizuoja ilgaamžiškumą? Ką simbolizuoja žvaigždės ir karūnos? Kokia pirmoji moteris buvo pavaizduota ant monetų ir kodėl? Kokiose monetose slepiasi renesanso paslaptys? Pažinsime ne tik simbolių ir vaizdų reikšmes, bet kartu su jomis prisiliesime prie tų šalių kultūros.

Edukacijos tikslas: supažindinti moksleivius su pasaulio valiutų simbolika per įvairių pasaulio kultūrų tradicijų, meno ir istorijos prizmę.
Edukaciją veda finansinio raštingumo lektorė ir kultūros edukatorė Natalija Vėževičienė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Katinų karalystėje (1-5 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Edukacijos metu vaikai bus supažindinami su V. Kavaliauskienės katinų muziejumi, jo įkūrėja, muziejaus eksponatais, istorija, su muziejuje gyvenančiomis katėmis. Užsiėmimo metu vaikai susipažins su pagrindiniais kačių laikymo ir priežiūros principais, su jų gyvenamąja aplinka, taip pat su laukiančiais iššūkiais ir atsakomybe prieš įsigyjant augintinį ir rūpinantis juo vėliau. Informacija mokiniams bus pateikiama atsižvelgiant į jų amžiaus suvokimo galimybes, žaismingai, nenaudojant jiems nesuprantamų terminų ar sąvokų. Mokiniams pateikiami įvairūs pasakų, mitų ir legendų fragmentai apie kates ir jų gyvenimą. Edukacijos metu žaisime klausimų - atsakymų žaidimą, mokiniai sužinos daug įdomių ir negirdėtų faktų apie kates.


Kaip senovėje buvo gaminamos žvakės? Jas gamino vasarą ar žiemą? Kas užsiimdavo šiuo daug kantrybės ir susikaupimo reikalaujančiu amatu? Ar lengva buvo gauti vaško, o gal tai buvo prabangos prekė? Žvakdirbystės užsiėmime kiekvienas dalyvis ne tik sužinos atsakymus į šiuos klausimus, tačiau pasigamins net po dvi kvapnias natūralaus bičių žvakes. Užsiėmimas skirtas tiek mažiesiems – pradinių klasių mokiniams, tiek vyresniems. Visų amžiaus grupių vaikai mielai ir smagiai leidžia laiką šiame užsiėmime. Veikla įtraukianti, skatinanti kūrybiškumą ir saviraišką, ugdo kantrybę ir susitelkimą. Užsiėmimo tikslas susipažinti mokinius su senuoju amatu – žvakdirbyste, paskatinti juo domėtis, praktiškai išbandyti veiklą, ugdyti kūrybiškumą, puoselėti etninės kultūros tradicijas. Užsiėmimo uždaviniai: suteikti žinių apie tradicinio amato istoriją, suteikti dalyviams galimybę dviem būdais pasigaminti žvakes. Užsiėmimo rezultatas – kiekvienas dalyvis įgyja žvakdirbystės žinių, geba skirti senuoju būdu pagamintą rankų darbo žvakę nuo pramoniniu būdu išlietos, atskiria natūralų bičių vašką, praplečia savo kultūrinį akiratį, smagiai ir turiningai praleidžia laiką.


„Kinas – ne tik pramoga, bet ir pamoka! Edukaciniai kino seansai 5-8 kl. mokiniams“ – tai specialiai Kultūros paso paslaugoms paruošta unikali ir kokybišką kino edukacinė programa vykdoma Utenos kino teatre KINO NAMAI. Teikiamos paslaugos tikslas – ugdyti mokinių kultūros pažinimo įpročius ir sudaryti sąlygas jų kultūros patirčių plėtrai, ugdyti mokinių kritinį mąstymą ir kūrybingumą, supažindinti su kino menu bei stiprinti jų kultūrinį identitetą ir sąmoningumą. Paslaugos pagrindinis uždavinys – teikti mokiniams kokybiškas kultūros ir meno paslaugas, lydimas kultūrinių edukacinių veiklų, kiną taikant kaip pagrindinę priemonę. Šioje, edukacinėje filmų programoje, yra kruopščiai atrinkta 1 animacinis filmas ir po 3 programos MOKAUSI IŠ KINO vaidybinius ir dokumentinius filmus, labiausiai atitinkančius 5-8 kl. mokinių amžiaus grupės poreikius. Prieš kiekvieną kino seansą organizuojamas konkrečiam filmui specialiai parengtas pristatymas, supažindinantis mokinius su filmo kontekstu bei glaustai pristatomas pats kino menas. Dalyviams užduodamas kertinis pagal filmo tematiką parinktas klausimas ir pabrėžiama, į ką mokiniai žiūrėdami filmą turėtų atkreipti dėmesį. Po filmo peržiūros moderatorius drauge su mokiniais reflektuoja matyto filmo sukeltas emocijas, vyksta diskusija, užduotys, pritaikytos konkrečiam filmui ir konkrečiai dalyvių grupei. Peržiūroms siūlomi filmai ne tik provokuos diskusijas, tačiau ir praplės ugdymo programas bei suteiks mokiniams galimybę nagrinėti aktualias temas (laisvė, draugystė, šeima, patyčios, paauglystė, autizmas, ekologija ir kt.) bei supažindins mokinius su įvairiomis kultūrinėmis, istorinėmis, socialinėmis patirtimis, mokys jas suprasti ir vertinti. Filmų programa: vaidybiniai filmai GAUJA, SUTEIK MAN SPARNUS ir NEPAPRASTA VASARA SU TESA, dokumentiniai filmai AŠ ESU GRETA, ŠUOLIS ir MŪSŲ NAMAI bei animacinis filmas RAUDONAS VĖŽLYS. Naujausia informacija: https://kinonamai.lt/kulturos-pasas


„UNESCO saugomų Lietuvos vietovių unikalumas“ (nuotolinė paslauga)

Nuotolinė edukacinė paskaita bus transliuojama gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos gali būti vedamos ZOOM platformos pagalba. Edukacinės paskaitos metu bus aiškinamasi, kuo svarbi šiandieniniam pasauliui yra UNESCO organizacija ir jos priimami sprendimai, kas yra Pasaulio paveldo konvencija bei  Pasaulio paveldo sąrašas, kas į jį ir kodėl patenka. Nuotraukų ir vaizdinių pagalba bus supažindinama su UNESCO saugomais objektais kaimyninėse šalyse bei Lietuvoje. Aiškinsimės, kodėl Lietuvoje net 5 objektai buvo įrašyti į Pasaulio paveldo sąrašą ir ką tai reiškia pačiai valstybei bei jos gyventojams ir svečiams. Aptarsime šių objektų atsiradimo istorijas, jų genezę, stebėsime kaip per šimtmečius keitėsi šių objektų svarba vietiniams gyventojams bei esamai valdžiai. KAHOOT programėlės pagalba bus surengta viktorina, leidžianti užtvirtinti gautą informaciją. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti UNESCO saugomas Lietuvos materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik  istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Sūrūs atradimai  Druskos mieste – tai kūrybinis užsimėmimas su druska menininkų Česnulevičių šeimos namuose ant Ratnyčėlės upės kranto – skulptoriaus Tauro ir menotyrininkės Aušros kūrybinėse dirbtuvėse.
Kodėl druska? O gi todėl, kad kurorto pavadinimas yra sūrus. Retas kuris čia atvykęs susimąsto, - kur yra valgomosios druskos Druskininkuose, kokiu pavidalu ji veržiasi iš žemės gelmių ir apskritai kokios kilmės druska kasdien skaniname maistą savo namuose – juk atvykus jos taip lengvai nepamatysi, neužuosi ir neparagausi.
Miesto istorija yra išties sūri – kurorto centre telkšo Druskonio ežeras, pirmasis žmogus, kuris XVIII amžiuje  gydė ligonius mineraliniu vandeniu buvo liaudies daktaras Pranciškus Sūrutis.
 Užsiėmimo metu dalyviams trumpai pristatoma miesto istorija, išaiškinama kas buvo tas druskininkas, kodėl jis virė mineralinį vandenį ir kodėl druska anksčiau prilygo auksui. Dalyviai vaišinami unikalia pačių menininkų išgarinta mineralinių šaltinių druska, kviečiami liesti rankomis  druskos skulptūras, išbandyti rankų darbo mobilų objektą – elektromobilį, valdyti kinetinės skulptūros ,,Geležinis Vilkas“ koją, o svarbiausia – patiems patirti kūrybos džiaugsmą – lipdyti, formuoti, skobti iš druskos, - tokiu būdu patiems susikuriant du druskinukus,  - suvenyrus atminčiai iš Druskos miesto.  Programos pabaigoje surengiama ir aptariama  kūrinių paroda.
 Edukacijos metu dalį užduočių reikia atlikti individualiai, dalį – komandoje, norint prisitaikyti prie skirtingų dalyvių poreikių taip sukuriant komforto zoną ir diegiant komandos formavimo ir stiprinimo įgūdžius. Edukacijos turinys siejasi su mokykline programa ir ją papildo, atsisakant tradicinės vertinimo sistemos, akcentuojant kūrybiškumo svarbą visose gyvenimo srityse.
Kūrybiškumas, meninė vaizduotė žmogui duota nuo mažų dienų, tačiau saviraiškos būdus būtina ugdyti kasdien ir kuo įvairesnėmis priemonėmis.
Meno aplinka yra puiki erdvė nurimti, pažinti save ir auginti vidinės pilnatvės jausmą.


Edukacinis užsiėmimas „Visatos vaikai“ (išvažiuojamoji)

Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Smalsu, kas laukia už Žemės planetos ribų? Kultūrinės edukacijos „Visatos vaikai“ metu kiekvienas dalyvis pasitelkiant 3D akinius bus akimirksniu „nuskraidintas“ į kosmosą ir patirs svaiginančią Visatos platybę! Edukacijos dalyviai sužinos, kaip keitėsi žvaigždėto dangaus tyrinėjimas, kaip žvaigždės įkvėpė menininkus kurti, kaip žmonės gyveno atsižvelgdami į dangaus kūnų judėjimą, minėjo šventes, aiškinosi kosminių kūnų įtaką žmogaus likimui. Ieškosime informacijos knygose. Gilinsime žinias apie Saulės sistemos planetas, jų išsidėstymo seką ir aiškinsimės, kodėl visa tai svarbu mums, Žemės gyventojams. Moksleiviai galės pasijusti tikrais mokslininkais, nes konstruos kosminius erdvėlaivius iš lego kaladėlių!

Po šios edukacijos kiekvienas mažasis kosmoso tyrinėtojas neabejotinai pajus, kad yra svarbi, unikali ir neatsiejama Visatos dalis.

Užsiėmimo trukmė: 50 min.
Dalyviai: 1–4 kl. moksleiviai.
Vieta: paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje


Terminologijos laboratorija – tai užsiėmimas, per kurį sužinosite, kas yra terminas, kuo jis skiriasi nuo žodžio, kas nutinka, kai vartojamas netikslus terminas. Taigi, ar žinote, kuriuos terminus reikėtų vartoti: : „telefono pakrovėjas“ ar „telefono pakroviklis“, o gal „telefono įkroviklis“; „pingpongas“ ar „stalo tenisas“ ir kt. Kaip ir tikroje laboratorijoje, atliksime eksperimentų – sukursime terminų!


Pasinerkite į protėvių išmintį per molio paslaptis. Pažinkite kokias subtilias galybes gali atverti molio gniužulėlis. Patirkit, pajauskit, sukurkit. Keramikos studijoje laukiami visi norintys savo rankomis pasigaminti molinių darbelių namams, dovanoms ar tiesiog po dienos rūpesčių dvasiškai pailsėti jaukioje kūrybinėje aplinkoje. Edukacijos metu susipažinsite su vienu seniausių amatų – pamatysite krosnį, kurioje degami keramikos dirbiniai, sužinosite molio rūšis, gamybos procesus, iš arti apžiūrėsite jau pagamintus keramikos dirbinius, kiekvienas nusilipdysite individualų darbelį iš molio. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas. Suteikiami visi darbui reikalingi įrankiai ir medžiagos, tad tereikia atsinešti tik gerą nuotaiką.


Tikslas: veiklos pažintiniame take metu gilinti 1-4 klasių mokinių žinias apie Mūšos tyrelio gamtą, jos formavimosi etapus, vietos istoriją ir mitologiją.
Uždaviniai:
1. Mokyti mokinius stebėti, ieškoti, tyrinėti;
2. Ugdyti mokinių gebėjimą rasti sąsajas tarp įvairių gamtos ir kultūros objektų, lietuvių papročių, tradicijų ir šiuolaikinio žmogaus gyvenimo būdo.
3. Ugdyti tapatumo, pasididžiavimo savo šalimi jausmą, siekį domėtis gamtos, kultūros paveldu ir atsakomybę už jo išsaugojimą.
Veikla: programos dalyviai individualiai arba grupėje turės atlikti augalų ir gyvūnų stebėjimą, ieškoti panašumų ir skirtumų, tyrinėti gamtą per penkis žmogaus pojūčius; aptarti mitologinius bruožus, vizualizuoti, ieškoti sąsajų su lietuvių literatūra ir kt.
Pagrindinis veiklos metodas: pažintinė ekskursija. Stebėjimas, ieškojimas, tyrinėjimas, aptarimas.
Siektini rezultatai:
1. Gebėjimas pažinti pelkės augalus, derinant turimą ir naujai įgytą patirtį;
2. Išaugęs tapatumo, pasididžiavimo savo šalimi jausmas.
Metodai: pažintinė ekskursija. Stebėjimas, ieškojimas, tyrinėjimas, aptarimas.
Priemonės: asmeniniai telefonai.


Tauragės pilis – kultūros paveldo saugotinas objektas, išsiskiriantis neorenesansiniu architektūrinio ansamblio charakteriu. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su Tauragės pilies istorija, architektūrinės raidos bruožais, įvairiais laikmečiais kitusia pilies paskirtimi ir sužinos, kodėl ji niekada neatliko pilims būdingų funkcijų. Edukacijos dalyviai šniukštinės po pilies užkaborius, ieškos paslėpto lobio, kurį tik dėmesingiausieji galės atrakinti, rinkdami pabirusius raktelius, kuriuos pavyks surasti, tik atskleidus visas saugomas paslaptis, užuominas bei įminus turtų nešėjo ir saugotojo – nykštuko Barzduko mįslę.
Paaiškėjus, jog karų nusiaubtą pilį edukacijos dalyviai turės atstatyti patys, gamins iš modelino pilies bokštą, kurį galės dekoruoti, ornamentuoti bei išpuošti pagal savo individualius gebėjimus. Taip pilies bokštas atgims, nušvitęs įvairiais raštais, spalvomis bei savitu dekoru. Šį kūrybinį darbelį mokiniai galės pasiimti atminimui su savimi. Tad leiskimės į pažintį žaismingai bei kūrybingai su Tauragės pilimi!


Vaikų draugas žaliais plaukais - tai naujas požiūris į atgimstančią gamtą pavasarį. Belaukiant Šv. Velykų, visi vaikai kviečiami į edukaciją "Draugas žaliais plaukais". Edukacijos metu susipažinsime su pavasarinės kalendorinės šventės papročiais, tradicijomis ir puoselėsime naujus požiūrius į laukimą, į kūrybą ir atsakomybę. Pasigamintas oliziukas - tai tik pradžia viso darbo. Kiekvienas vaikas grįš namo su tolimesnių darbų aprašymu - turės laistyti, prižiūrėti, stebėti ir auginti. Tai suteiks daug džiaugsmo, supažindins su sėklų dygimu, ugdys atsakomybės, pareigos ir kantrybės jausmą. Ar pasiruošę velykinę žolę auginti kitaip? Jeigu taip - lauksime atvykstant į draugo žaliais plaukais gamybą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ekskursija šokolado muziejuje ir šokolado dirbtuvės

Atvykite į „Rūtos“ šokolado muziejų ir patirkite šokoladą visais savo pojūčiais – klausa, rega, uosle, skoniu ir lytėjimu! Čia ne tik išgirsite šokolado istoriją, praplėsite žinias apie apie senųjų Centrinės Amerikos gyventojų kultūrą, Europos karalių ir Lietuvos dvarų gyvenimą, bet ir sužinosite, kaip kakavmedžio sėklos virsta šokoladu, suprasite, kuo skiriasi juodasis nuo baltojo šokolado, bet ir patirsite kūrybos džiaugsmą. Muziejaus dirbtuvėse pamatysite visą šokoladinių saldainių gaminimo procesą bei patys trumpam tapsite šokolado meistrais! Derindami šokoladą su įvairiais pagardais savo rankomis gaminsite šokoladinius saldainius ir čia pat jų paragausite. Namo grįšite su pačių pagamintu skanėstų lauknešėliu, įspūdžiais ir žiniomis.


Edukacinė programa "Metų laikai: ruduo" (Nuotolinė paslauga)

Virtualioje edukacijoje, kuri patalpinta „Avilio“ teatro YouTube Private platformoje, du dideli kodėlčiai UCH ir ACH ( „Avilio“ teatro aktoriai Rita ir Arūnas), papasakos ir išmoningai parodys moksleiviams, kokie yra rudens mėnesiai, kokias ir kaip šventes švenčiame rudenį (rugsėjo 1-oji, rudens Lygiadienis, Pasaulinė gyvūnijos diena (šv.Pranciškaus diena), Ilgės, Linų diena (Vaižgantas), Lietuvos kariuomenės diena ir kt.), vaikai sužinos ir vizualiai pamatys, kokie gamtos reiškiniai vyksta ir džiugina mus rudenį, per profesionalias teatrines lėles ir filmuotoje medžiagoje vaikai susitiks su gyvąja gamta, sužinos, kokie darbai dirbami rudenį ir dar gausybę kitų įdomių dalykų...


Baltos Kalėdos - tai Kalėdinė interaktyvi pasaka vaikams į kurią įtraukti senoviniai Kalėdų šventimo papročiai ir linksmybės. Vaikai turės galimybę sudalyvauti tikroje pasakoje ir būti jos herojais. Baltos kalėdos tai pasaka apie pasiklydusias Kalėdas, kurias bandė pavogti trys metų laikai pavasaris, vasara ir ruduo. Vaikai taps pasakoje Kalėdų gelbėtojais, kurie atlikę tam tikras Kalėdų tradicijomis paremtas užduotis išlaisvins poną gruodį ir Kalėdas, vaikai pasijus tikrais herojais, nes išlaisvinę Kalėdas mokyklos aktų salėje pučiant netikrą sniegą sniego aparatams ore pradės kristi baltos snaigės , sukurdamos Kalėdų atmosferą vaikams ir nuspalvindamos Kalėdas baltomis snaigėmis. Ir žinoma, kokios Kalėdos be tikro Kalėdų senelio, kuris atsidėkodamas vaikams už Kalėdų gražinimą įteiks po dovanėlę prisiminimui. Sukurkime baltą Kalėdų pasaka vaikams!


Koks buvo žmonių gyvenimas Lietuvos teritorijoje prieš tūkstančius metų? Dalyviai sužinos ir patys aiškinsis kas buvo svarbiausia gyvenime žmogui akmens, bronzos ir geležies amžiais. Užsiėmimo metu keliausime ne tik per archeologinius laikotarpius, mokysimės orientuotis istoriniuose perioduose, bet ir sužinosime kada atsiranda baltai, kada išsiskiria baltų gentys, kokios jos buvo ir kokie buvo svarbiausi mūsų protėvių kasdieniai darbo įrankiai ir ginklai. Aiškinsimės, kodėl svarbu pažinti baltų praetiį ir jų istoriją mums visiems šiandieną. Tyrinėsime kodėl baltų gentis galime vadinti karingomis. Ginkluotės kaita ir raida ne tik atskleidžia žmogaus nuolatinį žengimą į priekį ir tobulėjimą, bet ir pasakoja mums apie to meto gyvenimo iššūkius. Atsižvelgiant į dalyvių amžių, mokiniai dalyvaus įvairiose veiklose, kurių metu ne tik tirs istoriją , įtvirtins atrastas žinias bet ir ugdydamiesi komandinio darbo kompetenciją, atliks įvairias užduotis.


"Kaip gimsta istorijos?" (kūrybinio rašymo edukacija su rašytoja Ilona Ežerinyte)

Kaip gimsta istorija? Ko reikia, kad tau ar draugui nutikę įvykiai sugultų į įdomų pasakojimą? Edukacijoje moksleiviams siūloma geriau pažinti savo vaizduotę, pažadinti kūrybiškumą bei išbandyti istorijų pasakotojo ir net rašytojo vaidmenį. Dirbama grupėmis ir individualiai, diskutuojama ir žaidžiama su rašytoja, knygų vaikams ir paaugliams autore Ilona Ežerinyte.


Online spektaklis „Kiškių sukilimas“ (nuotolinė paslauga)

Monospektaklis „Kiškių sukilimas“ - tai sėkmingas režisieriaus ir dailininko Rimo Driežio pabandymas įpūsti tradicinio anglų balaganinio lėlių teatro vaidinimo „Pančas ir Džudė“ dvasios puikiai Kazio Binkio (1893-1942) poemai. O kad intriga patrauktų ir suaugusiųjų dėmesį - perkelti spektaklio veiksmą į prieškario Kauną: kiškiai įsiveržia į Kauno teatrą ir iš operos žvaigždės Kipro Petrausko reikalauja, kad šis liautųsi medžiojęs kiškius. Rezultatas - patriotinė Rimo Driežo dėlionė iš Kazio Binkio poemų ir eilėraščių, virtuoziškai vaidinama vienos aktorės, Lijanos Muštašvili, su galybe pirštininių lėlių.


Valgomas paveikslas tautiniais motyvais "Aukštaitija"

Ar gali būti istorija graži, kvepianti, skani ir šiuolaikiška? Taip, jei tai - valgomas paveikslas tautiniais motyvais "Aukštaitija". Atėję į edukaciją, jūs: 1. Pirmiausia sudalyvausite mini protmūšyje, kuriame sužinosite/prisiminsite, kas yra Aukštaitija ir kaip ją atskirti nuo kitų Lietuvos regionų. 2. Tada su nuotraukų ir jose esančios istorijos pagalba persikelsime į menininko dirbtuves, kur sužinosite, kaip gimė valgomo paveikslo idėja ir pats paveikslas. Čia peržiūrėsim ir eskizus, kūrybinio etapo nuotraukas, išgirsite priežastis, kodėl buvo būtent taip sukurtas darbas. 3. Ir, kai jau būsite viską pasikartoję ir išgirdę, mano padedami, susikonstruosite pirmąjį savo valgomą paveikslą tautiniais motyvais „Aukštaitija“. Žinoma, padarytą paveikslą įdėsime į apsauginį maišelį nuo purvo, ir supakuosim į specialiai jam padarytą aplanką, kurį gražiai perrišim.. 4. O pabaigoje jūsų lauks maloni staigmenėlė. Po edukacijos, jūs namo parsinešite savo padarytus paveikslus, mokėsite atpažinti aukštaičius tarp kitų regionų, žinosite kiek gali trukti kūrybiniai procesai ir turėsite žinių, kaip namuose patiems pasidaryti tokį (ir kitokį) paveikslą. ***Pilnas paveikslo - atviruko "Aukštaitija" ir jo pakuotės dizaino išpildymas, 2021 metų gruodį, tarptautiniame konkurse "Latgalos ir Utenos pasienio regionų vietinis produktas", iškovojo geriausio vietinio produkto dizaino vardą.


Drabužis, pasirinkti aksesuarai - tai tam tikra kalba, savęs pristatymas aplinkai be žodžių. Spalvos, formos, simboliai gali būti naudojami kaip komunikacijos elementai. Edukacijos metu dalyviai susipažins su taikomojo meno ir mados samprata, nagrinės kaip pasikeitė taikomojo meno objektai aplinkoje, kaip keitėsi mada, kas tai įtakojo, kokie atpažįstami tarpkultūriniai skirtumai, kaip keitėsi vartotojiškumas, kuo svarbus tvarumas madoje, tvarios mados tęstinumas.
Kiekvienas edukacijos dalyvis kurs savo išskirtinį dizainą ant krepšio, kuris prisidėtų prie jų asmeninio identiteto formavimo, "transliuotų žinutę" aplinkai.
Visomis priemonėmis pasirūpiname. Baigtą meno kūrinį dalyvis pasiima sau į namus.
Atsižvelgiant į mokinių amžių, įgūdžius, turimas žinias ir galimybes priimti ir suvokti informaciją, programa yra pritaikoma skirtingų gebėjimų vaikams (mokiniams).


Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Paslaugos dalyviai supažindinami su veltinio istorija, su etnine kultūra ir jos tradicijomis, su Akmenės krašto etninės kultūros būdingais bruožais, gyvai apžiūri eksponatus etnografinėje ekspozicijoje, išrenka mūsų kraštui būdingas spalvas tautodailininkų kūrybiniuose darbuose, susipažįsta su vilna ir kitomis kūrybiniam darbui reikalingomis priemonėmis, stebi demonstravimo procesą, imasi kūrybinio proceso, diskutuoja kurdami apie medžiagiškumą ir galimybes, surengia parodą, ją aptaria ir fiksuoja, galvoja apie tęstinumo galimybes ir kas paliko didžiausią įspūdį paslaugos metu.


Švietėjiškos tradicijos Didžiulių dvarelyje

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukatorius, pasitelkdamas ekspoziciją, pristato Didžiulių šeimos genealoginę schemą, sodybos šeimininkus – knygnešius, šviesuolius, bendravusius su įžymiais šio krašto žmonėmis, sukaupusius didžiulę lituanistinę biblioteką. Per biografijos faktus, parašytus kūrinius, ryšius su kitais Lietuvos šviesuoliais pristatomas Liudvikos Didžiulienės siekis kovoti su prietarais, tamsumu, skleisti žinias. Programos dalyviai apžiūri „Aušros“ numerius, pažymėtus S. Didžiulio bibliotekos ženklu, sužino apie tolimesnį bibliotekos likimą, šios bibliotekos įtaką Lietuvos šviesuomenės ugdymui ir Nepriklausomos Lietuvos idėjos brandinimui bei valstybės kūrimui. Užsiėmimas tęsiamas edukacinėje erdvėje su išlikusiais autentiškais kambario baldais. Susėdę aplink stalą, ant kurio kadaise buvo skirstyta knygnešių atgabenta spauda, programos dalyviai išklauso trumpą spaudos draudimo laikotarpio apžvalgą, išnagrinėjamas stendas, kuriame užfiksuotas knygų kelias nuo spaustuvių Mažojoje Lietuvoje iki Griežionėlių, pažymėti pagrindiniai spaudos draudimo momentai. Vyksta viktorina, kurioje jaunimas, pasidalinęs į grupes, varžosi tarpusavyje, kurie teisingiau atsakys į klausimyną, sudarytą iš svarbiausių spaudos draudimo laikotarpio faktų. Lauke susipažįstama su sodyboje auginamais senoviniais vaistažoliniais ir prieskoniniais augalais, lankytojai gauna dovanų sėklų arba pačių augalų. Skaitoma ištrauka iš Aldonos Didžiulytės-Kazanavičienės prisiminimų apie motiną kaip grožio puoselėtoją. Ant akmeninių laiptų daroma simbolinė nuotrauka. Programa užbaigiama vaišėmis su žolelių arbata iš senoviško virdulio ir Didžiulių sodo gėrybėmis pagal sezoną.


Edukacinės programos „Šakočio kelias iki mūsų stalo”. Sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite gamybos procesą, lankysitės vieninteliame pasaulyje šakočių muziejuje. Iš ko ir kaip kepamas šakotis? Kuo skiriasi šakotis nuo „baumkūcheno“? Kokį šakotį mūsų protėviai kepė akmens amžiuje? Koks buvo mėgstamiausias legendinės kunigaikštienės Barboros Radvilaitės desertas? Atsakymus į šiuos ir daugiau klausimų sužinosite pas mus apsilankę ir paragavę atviroje židinio liepsnoje ką tik iškepto šakočio. Programos metu ne tik sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite visą gamybos procesą, bet ir patys jame dalyvausite ir, žinoma, ragausite. Po profesionaliai įgarsinto filmo peržiūros, programos dalyviai savo žinias apie šakotį įtvirtins atsakinėdami į edukatorės užduodamus klausimus, o teisingai atsakiusiųjų lauks staigmenos. Degustacijos metu svečiams patiekiama dar dviejų rūšių tradicinių skanėstų. Tai puiki galimybė paskanauti kitokių šakočių ir palyginti jų skonius. Edukacinės programos tikslas ugdyti tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę, puoselėjant etnokultūrą bei išsaugant tradicijas. Ši edukacinė programa vyksta specialioje salėje, talpinančioje iki 60 mokinių. Interjeras primena uolą ir grąžina mus į akmens amžiaus laikus, nuo kurių ir prasidėjo šakočio atsiradimo istorija. Edukacija pradedama šakočio kepimu židinyje, ant atviros ugnies. Kepimo metu rodomas filmukas, pasakojama apie šakočių kilmę, jų rūšis, senuosius ir dabartinius kepimo būdus. Klausantis pasakojimo apie šakočius, dalyviai pakviečiami ragauti kelių rūšių šakočio ir vaišintis arbata. Mokiniai supažindami su pirmosiomis žiniomis apie šakotį rašytiniuose šaltiniuose, kaip senovėje buvo kepami šakočiai, kokie populiariausi kepimo būdai menami, kas dažniausiai kepdavo šakočius ir kodėl jų receptai buvo laikomi paslaptyje, kada į Lietuvą atkeliavo šakotis ir kas pirmieji jį pradėjo mūsų šalyje kepti. Dalyviai supažindami su skirtingų Pasaulio šalių šakočio analogais.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Jūsų laukia pažintis su Fluxus žaidimo ir meno principais. Užsiėmimo metu kursite fluxus paštą, keliausite į ,,Juodosios skylės" platybes bei išbandysite kitas smagias užduotis.


Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Rambyno kalnas nuo seno garsėja legendomis. Ant šio švento kalno senovėje vaidilos ir vaidilutės aukojo aukas dievui Perkūnui ir kūreno šventąją ugnį. Kalno papėdėje, Bitėnų kaime, gyvenęs Mažosios Lietuvos patriarchas Martynas Jankus tarpukariu su gausiais lankytojų būriais traukdavo į Rambyną, kur pasakodavo legendas ir padavimus apie šias lietuviams šventas vietas. Nuostabus senolių tikėjimas dar ir šiandien tebėra gyvas legendose ir padavimuose. Dar ir šiandien ant Rambyno traukia žmonės pajausti ypatingą šios vietos aurą. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai apžiūrės Rambyno kalno aukurą ir apžvelgs apylinkes, susijusias su legendomis. Mokiniai bus suskirstomi į grupes. Kiekviena grupė, gavusi legendos fragmentą, turės jį kūrybiškai interpretuoti. Visi užsiėmimo dalyviai bus aktyviai įtraukti į vaidybinį/žaidybinį procesą, pasirinks reikiamą rekvizitą vaidmeniui perteikti. Refleksijos metu pasidalins savo kritinėmis įžvalgomis apie šių dienų ir legendų sąsajas. Edukacinio užsiėmimo turinys ir forma pritaikoma pagal amžiaus grupę: 1-4 klasių mokiniai apžiūrės Rambyno kalno aukurą ir apylinkes, minimas legendose, kūrybiškai interpretuos legendos „Rambynas ir laumės“ fragmentus, kurs gyvą paveikslą ,,Rambyno aukų akmuo“. 5-8 klasių mokiniai apžiūrės Rambyno kalno aukurą ir apylinkes, minimas legendose, inscenizuos legendą „Kaip įsikūrė Rambyno šventovė“, dalyvaus diskusijoje apie legendų ir šių dienų sąsajas.


Mėlyni saulės atvirukai (9-12 klasių mokiniams)

Atrodytų neįmanoma, kad fotografijai sukurti gali pakakti tik paprasto specialiu tirpalu užtepto popieriaus ir saulės šviesos, tačiau tokia fotografijos technika žinoma dar nuo XIX a. vidurio ir vadinasi cianotipija. Apsilankykite Fotografijos muziejuje ir cianotipijos procesą išbandykite patys! Iš mūsų parengtų priemonių pasigaminę šviesai jautrų popierių ir ant jo sukomponavę vaizdą, stebėsite, kaip dienos šviesoje jis virsta mėlynos spalvos fotografiniu atspaudu. Savo sukurtus mėlynus saulės atvirukus galėsite pasilikti atminčiai ar išsiųsti paštu (muziejuje įrengta pašto dėžutė).

Edukacija „Mėlyni saulės atvirukai“ skirta 9-12 klasių mokiniams, suteikianti galimybę giliau susipažinti su cianotipijos procesu – senovine fotografijos technika, kuri leidžia sukurti nuostabius mėlynus atspaudus naudojant saulės šviesą. Užsiėmimų metu mokiniai eksperimentuos su įvairiais gamtiniais objektais, kurie bus dedami ant ultravioletiniams spinduliams jautraus popieriaus, tyrinėdami šviesos ir chemikalų sąveiką.

Edukacija integruoja gamtos mokslus, meną ir istoriją skatindama mokinių kūrybiškumą, kritinį mąstymą ir pažinimo džiaugsmą.

Ši edukacija suteiks moksleiviams unikalią galimybę susipažinti su tarpdisciplininiais ryšiais ir pritaikyti teorines žinias praktikoje, ugdant visapusiškas kompetencijas, reikalingas šiuolaikiniame pasaulyje.

Fotografijos muziejaus edukacinių užsiėmimų vadovai - muziejininkai ir profesionalūs fotografai.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Spektaklis vaikams „Mažasis princas“ pagal Antoine de Saint- Exupery

„Mažasis princas“ – tai filosofinė pasaka, švelniai ironizuojanti „rimtą“, tik skaičius ir racionalųjį pradą pripažįstantį suaugusiųjų pasaulį. Čia raginama žvelgti į pasaulį atvira širdimi, kalbama apie tai, kas iš tiesų svarbu šiame gyvenime – meilę, patirtį, draugystę, atsakomybę. 1943 m. pasirodžiusi nedidelės apimties novelė – alegorinė pasaka „Mažasis princas“ – tapo visų laikų viena geriausiai perkamų knygų pasaulyje. Pagal ją kuriami spektakliai, operos, animaciniai ir vaidybiniai filmai. Į „Mažojo princo“ pasaulį žvelgiama šiuolaikiškai, tačiau esminės knygoje deklaruojamos vertybės išlieka tos pačios – tai meilė, draugystė, atsakomybė, bendravimo džiaugsmas. Istorija apie dykumos viduryje priversto nusileisti lėktuvo piloto ir mielo berniuko iš kitos planetos draugystę vienodai žavi tiek vaikus, tiek suaugusius: kaip knygos dedikacijoje rašė Antoine de Saint-Exupery, „visi suaugusieji iš pradžių buvo vaikai“. Kiekvienas, skaitęs šį literatūros klasika tapusį kūrinį, veikiausiai turi susikūręs savąją „Mažojo princo“ viziją. Knyga „Mažasis princas“ yra tapusi tarsi vaikų literatūros „Hamletu“. Spektaklio kūrėjai „Mažojo princo“ pasaulį bando atverti tarsi žmogiškąjį „kosmosą“, paslaptingą erdvę ir kartu žemišką vietą, kurioje įvyksta svarbiausieji gyvenimo pažinimo momentai. Spektaklis sukurtas su ypatingu, kone precizišku atidumu vizualiesiems ir muzikiniams sprendimams, o draminio teatro vaidybos stilistika papildoma lėlių ir objektų teatro elementais. A. de Sent Egziuperi „Mažasis princas“ yra įtrauktas į 7-8 klasėse per pamokas nagrinėjamų kūrinių sąrašą. Knygos pagrindu aptarinėjama jauno žmogaus gyvenimo prasmės ieškojimo tema, išryškinant draugystės, meilės, pasitikėjimo, įsipareigojimų ir ištikimybės aspektus.


Moters vaidmens aktualizavimas. Žemaitės "Marti"

Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Mokiniai susipažįsta su Žemaitės gyvenimo intriguojančiais faktais, vaizdine medžiaga iš skirtingų Žemaitės kūryba paremtų spektaklių. Ir analizuoja Žemaitės kūrinio "Marti" pagrindinius veikėjus, diskusijos metu aptaria moters vaidmens pokyčius nuo XIX a. pab. iki šių dienų, svarstoma „ar Žemaitę galime laikyti Lietuvos feminizmo pradininke?“ Kiek šiandien aktuali klasikinė lietuvių literatūra. Ieškoma šiandienos „Vingių Jonų ir Katrių“. Užsiėmimas skirtas 9 - 10 klasių moksleiviams.


Vaško namai: bitės, ekologiniai procesai ir architektūrinės idėjos

Žinios apie bičių poveikį ekosistemoms, jų įtaką žmonių kuriamai aplinkai bei gyvenimui yra itin svarbios formuojant mūsų pačių santykį su gamtos tausojimu. Nors bitės yra vienas svarbiausių ekologinių sistemų palaikytojų, pastaraisiais dešimtmečiais dėl žmogaus ūkinės veiklos šių vabzdžių populiacija pasaulyje itin mažėja ir kuria nesibaigiančius iššukius ūkininkams bei skirtingoms ekologinėms sistemoms. Dėl šio vabzdžio svarbos ekologijai, jo kuriamo medaus bei vaško ir jų estetinių, medžiaginių ir kitų savybių, bitės taip pat dažnai aptariamos skirtinguose akademikų bendruomenėse, tarp jų ir architektūros teorijoje. Vienas iš tokių diskusijų pavyzdžių yra dr. Mindaugo Reklaičio tyrimas kurio eigoje, 2022 m. buvo sukurtas kūrinys pavadinimu „Morph“ – kintančiu, aiškios formos neturinčiu kūnu. Būtent nuolatinis atsinaujinimas buvo šio kūrinio – architektūrinės formos – esmė. Dr. M. Reklaitis, šiame darbe kaip statybinę medžiagą pasitelkė vašką – bičių kuriamą produktą, skirtingose sąlygose pasižymintį kietumu, lankstumu, gebėjimu lyditis ir izoliuoti šilumą. Dėl šių vaško savybių Dr. M. Reklaitis gebėjo per instaliaciją perteikti savo akademinį tyrimą kalbantį apie architektūrą kaip dėl besikeičiančių gamtinių sąlygų, naudojamų medžiagų socialinio ir kultūrinio konteksto nuolat kintantį objektą.

Šioje bičių gyvenimo ir architektūros tyrimų plotmėje ir vyks šis užsiėmimas. Jis susideda iš trijų dalių. Pirmojoje, mokiniai susipažins su bičių gyvenimo pobūdžiu, aplinkybėmis ir šeimų dinamika, kuriamomis vaško gyvenvietėmis bei jų poveikiu ekologinėms sistemoms. Antrojoje, mokiniai susipažins su Dr. M. Reklaičio tyrimo pamatinėmis idėjomis bei lydydami bičių vašką statys iš jo architektūrines formas. Trečioje, mokiniai įsitrauks į diskusiją bei apsvarstys pastatų pokyčio, laikinumo bei pernaudojimo temas.

Užsiėmimo metu, gilinsis į ekologinius procesus, ugdys architektūros supratimą, kūrybiškumo, kritinio mąstymo bei nuomonės raiškos kompetencijas.


Edukacija „Istorijos pamoka botaniškai: augalų simboliai heraldikoje“ supažindina su Lietuvos ir užsienio šalių heraldika ir padeda išsiaiškinti augalų simbolių reikšmes joje. Neformali aplinka leidžia papildyti formaliojo ugdymo programą – penktos klasės istorijos pamokų turinį. Edukacijoje sujungiamos turimos patirtys ir bandoma išsiaiškinti bei įtvirtinti užslėptus simbolius, kurių reikšmių atskleidimas bus tarpdiscipliniškai naudingas: tiek istorijoje, tiek literatūroje, tiek dailėje.


Linksmas pasakojimas apie berniuką ir mergaitę, kurie keliauja per klaustukų karalystes KAM, KUR, KAS, KĄ ir KODĖL pas atsakymų karalių TODĖL. Kiekvienas klaustukas atitinka vieną neigiamą žmogišką savybę, kurios reikėtų vengti. Klaustukai bando suvilioti vaikus, kad jie pasiliktų pas juos ir nekeliautų pas atsakymų karalių, bet įveikia klaustukus ir vaikai galiausiai suranda karalių, kuris padovanoja 2 gvenimiškas paslaptis. Spektaklis LIETUVIŲ bei RUSŲ kalbomis. Lėlės didelės (54 cm), scena 1,50x1,80 m.


Edukacinė programa "Metų laikai - žiema" (Išvažiuojamoji)

Edukacijos metu, du dideli kodėlčiai UCH ir ACH („Avilio“ teatro aktoriai Rita ir Arūnas), papasakos ir išmoningai parodys moksleiviams, kokie yra žiemos mėnesiai, kokios jų pavadinimų reikšmės, kokias ir kaip šventes švenčiame žiemą (Adventas, Elnio devyniaragio - žiemos saulėgrįža, Kūčios, Kalėdos, Trys karaliai, Sausio 13-oji, Vasario 16-oji ir kt.), vaikai sužinos ir vizualiai pamatys, kokie gamtos reiškiniai vyksta žiemą, per profesionalias teatrines lėles ir filmuotoje medžiagoje susitiks su gyvąja gamta ir sužinos, kaip padėti paukščiams ir žvėreliams, prisimins žiemos pramogas, gausybę kitų įdomių dalykų ir net pamatys patį Kalėdų Senelį... Edukacijos metu, bendraudami, kartu interpretuodami gautą informaciją, darydami išvadas ir pateikdami savo vertinimus, kūrybiškai pažaisime edukacijos sukeltomis mintimis.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

"Atrakink Vilnių" - tai smagus ir įtraukus užsiėmimas apie draugišką miestą, miestiečius ir jo svečius. Komunikuodami tarpusavyje kūrybiniame procese moksleiviai dalinsis savo įžvalgomis ir idėjomis, kaip jie mato Vilnių, koks jų santykis su šiuo miestu.  Koks galėtų būti Vilniaus simbolinis raktas? Ką jis atrakintų?
Iš užsiėmimo moksleiviai išsineš ne tik geras emocijas, pažintį su kūrybinėmis dirbtuvėmis PATS SAU, bet ir savo susikurtą darbelį - Vilniaus raktą. Šis raktas bus sukurtas panaudojant įdomias technologijas ir medžiagas - veltinį, šiluminį presą, termo plėveles ir kniediklį.
Užsiėmimo pabaigoje pristatydami savo darbelius moksleiviai taip pat reflektuos ir mokysis išsakyti savo mintis.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Satyrinė agitacija pagal Kazio Binkio kūrybą Keistuolių teatras triukšmingai kviečia visus, išsiilgusius kandaus ir užkrečiančio lietuviško humoro, į siautulingai „rimtą“ spektaklį pagal Kazio Binkio satyrinę poemą „Raulas keliauninkas“. Atsispirdami nuo paties autoriaus žaismingo eiliavimo ir pasitelkdami savo jaunatvišką polėkį, Keistuolių jauniausiosios kartos aktoriai istoriją pasakoja šmaikščiai, žaismingai, beprotiškai energingai ir negailėdami gero žiupsnio sveikos ironijos. Poetizuota Lietuvos kaimo bernioko Raulo, iškeliavusio ieškoti laimės į pačią Braziliją, istorija su netikėtais siužeto vingiais kiekvieną privers iki ašarų pasijuokti ir susimąstyti apie amžinąją tiesą – kad ir kokia skalsi atrodytų duona svetur, savas kraštas – pats brangiausias! „Raulas keliauninkas“ – gera nuotaika net didžiausią bambeklį užkrečiantis spektaklis, skirtas kiekvienam – čia ir svetur gyvenančiam, teatru besibodinčiam ir jį mylinčiam, augančiam ir jau užaugusiam. Režisierius - Aidas Giniotis. Vaidina: Aistė Šeštokaitė, Diana Kamarauskaitė, Džiugas Širvys, Gintautas Ulmis, Lukas Auksoraitis, Lyja Maknavičiūtė, Matas Pranskevičius, Tautvydas Galkauskas ir Urtė Smulskytė. Trukmė: 1 h 15 min N-12


Leidyklos virtuvė. Kaip gimsta istorinės knygos?

Mokiniams bus pristatyta istorinių knygų leidyklos „ Aukso žuvys“ virtuvė (kasdienybė), pateikiami konkretūs pavyzdžiai, apie tai, kokius darbus reikėjo atlikti ir kokių sričių specialistai tai darė, kad būtų išleistos skaitytojų pamėgtos Justino Žilinsko ir Kotrynos Zylės knygos, skirtos vaikams.
   Po pristatymo bus skiriama grupinė užduotis, kuri bus susijusi su ta informacija, su kuria mokiniai buvo supažindinti apie leidyklos darbą.
   Vaikams bus pasiūlyta atlikti ir individuali kūrybinė užduotis.


Meno edukacija: patirk siurrealizmą!

Meno edukacija apie modernistinio meno srovę siurrealizmą. Pagrindinė edukacijos idėja, supažindinti 9 - 10 klasių moksleivius su meno srove performatyviu ir patyriminiu būdu. Edukacija bus paremta įtraukiančiomis užduotimis, kuriose bus taikomi judesio ir dailės terapijos bei netradicinio teatro principai. Šių principų junginys leis ne tik sužinoti įdomius faktus apie siurrealizmą bei patirti kūrybinį eksperimentą paremtą metodais kuriuos naudojo ir išrado siurrealizmo srovės menininkai(atstovai), bet ir labiau pažinti save.
 Autentiškas junginys tarp dviejų šiuolaikinio meno kūrėjų ir meno terapeučių praplės suvokimą ne tik apie meno srovės istoriją bet ir įves į patyriminį kūrybinį procesą, kurio metu moksleiviai ugdys vaizduotę, turės galimybę laisvai kurti ir išreikšti save, skatins būti atviresniems šiuolaikiniam menui, leis patirti bendrystės džiaugsmą kuriant kartu.
Siurrealizmo meno srovės pasirinkimas neatsitiktinis. Svarbus veiksnys yra pristatyti meno srovę kaip spontanišką kūrybą - tai vienas būdingiausių šios srovės bruožų. Šis bruožas ypač aktualus šių dienų kontekste, kuriame daug baimės, nerimo, nežinomybės. Galimybė leisti mokiniui nebijant klysti ir kūrybiškai reikštis, gali būti stiprus pagrindas savarankiškumo, savivertės ir pasitikėjimo savimi ugdymui.


Reklama, akcijos ir ... išskridę pinigai

Reklama, akcijos ir ...išskridę pinigai

Ar prisimenate, kaip vieną dieną Vilio Vonkos šokolado fabrikas pranešė: 5 vaikai, kurie ras auksinius bilietus, apsilankys šokolado fabrike. Kaip elgėsi žmonės, norėdami laimėti šį ypatingą prizą?

Kodėl žmones ne tik literatūros kūriniuose ir filmuose vilioja akcijos ir nuolaidos? Kokių gudrybių sugalvoja reklamos ir akcijų kūrėjai, kad žmonės savo noru perka jiems nereikalingus pirkinius? Kokias raiškos priemones jie naudoja? Galbūt reklamą galima pažinti kaip meno kūrinį, kuriame susivienija skirtingos meninės raiškos priemonės? Edukacijos metu moksleiviai susipažins su gražiausiomis, įdomiausiomis, kūrybiškiausiomis reklamomis, sužinos jų atsiradimo istorijas, kūrybos ir sėkmės paslaptis. Kai kuriose iš jų sutiks pažįstamus pasakų personažus ir tikrai atpažins dalį tokių pirkinių, kurie, įtakoti reklamos, atsiduria jų pirkinių krepšeliuose.
Edukacijos metu vaikai šeimininkaus "Reklamos virtuvėje", kurioje mokysis kurti reklamą.
Edukacijos tikslas – paskatinti suprasti reklamos meniškumą ir jos įtaką žmonių finansiniams pasirinkimams.
Uždaviniai: supažindinti su reklama kaip menu, kuriame susipina skirtingos meninės raiškos priemonės; supažindinti su reklamos poveikio priemonėmis; suteikti žinių kaip kritiškai vertinti reklamos pasiūlymus; skatinti kūrybiškumą.
Edukacija ugdo kritinio mąstymo, kultūrinę, kūrybiškumo, pažinimo ir komunikavimo kompetencijas.


Kelionė į save su pasaulio muzikos garsais

Senovės žmonės jautė, jog garsai ir muzika magiškai sujungia aukštybių ir požemių galias, suvienija protą ir kūną bei sutelkia dėmesį į esamos būklės priežastį. Garso banga padėdavo sukaupti valią ir greičiau susigrąžinti fizines, psichologines, dvasines jėgas, nuraminti protą ir atgauti dvasinę pusiausvyrą. Šiais laikais garsas ir muzika taip pat naudojami gydyti įvairiausias psichologines, dvasines ar fizines ligas, o jų teigiamas poveikis pagrįstas ir mokslu.
Pagrindinis užsiėmimo tikslas - padėti visapusiškai atsipalaiduoti, nuraminti protą ir mintis, eiti doros keliu bei suvokti save, savo pojūčius bei laimės priežastis, kurios dažnu atveju slypi paprastuose, elementariuose dalykuose arba mumyse. Tai padės ugdyti sąmoningą, teisingomis, pozityviomis vertybėmis bei norais grįstą jauną, augančią kartą.


Orientacinis pasivaikščiojimas GRAFŲ PĖDSAKAIS

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Lankomus objektus turėsite rasti patys, pagal mūsų virtualaus gido Braino siunčiamas užuominas ir užduotis. Gidas visos kelionės metu Jums neleis pasiklysti, o susidūrus su rimtu iššūkiu - visada bus pasiruošęs padėti.
Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis.
2,5 km. maršruto po Palangą metu sužinosite ne tik apie grafus Tiškevičius, jų įtaką kurorto plėtrai, bet ir išgirsite kitų įdomių istorijų apie Palangą, kurias privalo žinoti kiekvienas atvykęs prie jūros.

Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Palangoje!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas yra tikras žmogus, tačiau fiziškai su jumis nedalyvauja: jis realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale.
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.
Žaidimas galimas ir anglų kalba


Klaipėdos miesto savivaldybės koncertinė įstaiga Klaipėdos koncertų salė

Ar kada nors esate piešia ką jaučiate grojant kameriniam orkestrui? Nei vienas Lietuvoje esantis kolektyvas to neleidžia daryti, nes bijo jog vaikai gali trukdyti, klausinėti, šnarėti, bet Klaipėdos koncertų salėje grojantis orkestras sako, kad laukia visų! Orkestrantai parepetavę visada klausia ką piešė vaikai ir ką įsivaizdavo kol skambėjo muzika.


Pomanderio kūrimas – užburiantis ir kvapnus eksperimentas. Jau Viduramžiais Europoje kvapnieji pomanderiai išplito aukštuomenėje ir buvo nešiojamami kaip kvapnieji papuošalai, demonstruojant savo galią ir turtus. Lietuvos karalienė Morta, gražioji Barbora Radvilaitė ir kiti valdovai puikavosi kvapniaisiais papuošalais.
Kvapų pagalba keliausime laiku ir į skirtingus žemynus - uostysime iš skirtingų regionų atkeliavusius aromatus, kuriuos uodė Kleopatra, Avicena ir Lietuvos karalius Mindaugas. Edukacinės programos metu derinsime ir analizuosime natas, susipažinsime su parfumerijos pradmenimis. Kiekvienas mokinys kurs asmeninį pomanderio aromatą, ir kvapų pagalba kurs savo pasakojimą, viziją ir nuotaiką. Kiekvienas mokinys išsineš kvapnų papuošalą, kurio galės pasipuošti pats arba naudoti kaip namų kvapuką.


Judesio spektaklis "Agus ir monstriukai" (Išvažiuojamoji)

Kamerinis judesio spektaklis "Agus ir monstriukai" sukurtas pagal didelio populiarumo tiek Lietuvoje, tiek 15-oje šalių susilaukusią komiksų knygų seriją "Agus ir monstriukai" (išleido leidykla "Apkabink mėnulį", 2018 - 2019 metais), kurią parašė katalonų autoriai Jaume Coponis ir Liliana Fortuny. Tiek knygoje, tiek spektaklyje veikia septynmetis Agus, kuris nemėgsta tvarkytis, yra išdykęs ir vis pamiršta, kas užduota namų darbams. Tačiau netikėtai susipažinus su knygų monstriuku Butinuku, jo gyvenimas apsiverčia aukštyn kojomis. Ir kas galėtų pagalvoti, kad vakarais Agus savo noru skaitys vaikų literatūros klasiką ir ja mėgausis? Nepamirštamuose nuotykiuose atsiskleidžia geriausios berniuko savybės – jautrumas, draugiškumas, empatija, smalsumas ir noras padėti kitiems. Pasaulyje žmonės yra apsėsti įvairių baimių, kurios "gimdo" įvairiausius monstrus ir trukdo žmogui pilnavertiškai gyventi. Bet ar visi monstrai yra blogi? Gal yra ir gerų monstrų? Gal tereikia tik pažiūrėti į savo baimę kitomis akimis? Kartais, baimė pralaimėti, reikalinga tam, kad suprastum bei atrastum naujų savo savybių, keltum sau naujus reikalavimus, darytum tai kuo niekad nesi daręs. Judesio spektaklio forma pasirinkta neatsitiktinai. Tokio amžiaus vaikams vizualūs problemų sprendimai gali būti daug geriau suprantami ir suvokiami, nei žodžiai. Komiksų knygų serija, spektaklio autorių įsitikinimu, teatro scenoje puikiai gali virsti šokiu, ieškančių naujų vizualinių išraiškos priemonių vaiko pasaulėžiūros formavimosi ypatumams suprasti. Spektaklį kuria ne vieną spektaklį vaikams pastačiusi profesionalų komanda: Auksinio scenos kryžiaus laureatas režisierius Antanas Gluskinas, choregorafas Donatas Bakėjus, kompozitorius Deividas Gnedinas ir dailininkė Liuka Sungailaitė.


Pristatomi archajiški indėnų ginklai, jų istorija, naudojimo, pritaikymo principai ir filosofija. Programos dalyviai patikrina rankos tvirtumą, akies taiklumą šaudymo iš lanko turnyruose. Kiekvienas taiklus šūvis stiprina pasitikėjimą savimi ir savo jėgomis. Po treniruotės šaudant į taikinius - laikas pajusti tikro indėno kario dvasią dalyvaujant druagiškame mūšyje su lankais ir strėlėmis tikroje kovoje. Lankų mūšis vyksta lauke, specialiai pritaikytoje saugioje aikštelėje. Tai komandinis, energingas ir azartiškas žaidimas, kuriame draugiškoje kovoje šaudoma į priešingos genties narius specialiomis strėlėmis su paminkštintais antgaliais. Kiekvienas žaidėjas turi apsaugines veido kaukes, kurios pilnai apsaugo žaidimo metu. Mūšio puolimo ir gynybos strategiją ir taktiką turi sugalvoti patys mokiniai, pasitelkdami įgytas indėnų karybos teorines žinias, savo intuiciją, kūrybiškumą, drąsą ir lyderystės gebėjimus. Po mūšio edukacijos dalyviai vaišinasi arbata ir pasidalija savo įspūdžiais, įgyta patirtimi.


Tradicinių juostų reikšmė lietuvių etninėje kultūroje

Renginio metu edukatorė dėvi VI a. kostiumą, demonstruojamas vytinis audimas, rodomi juostų pavyzdžiai, pasakojama apie vytinių juostų technologiją, paplitimą. Pristatant archeologinį kostiumą pasakojama apie medžiagas spalvas papuošalus, aksesuarus irjų paskirtį. Papasakojus ir aptarus juostų simboliką ir papročius, ženklus juose, mokiniai atlieka praktikos darbą: pagal
galimybes, gebėjimus jie veja, pina, audžia pasirinktą gaminį.


Tradicinių amatų  edukacinis užsiėmimas „Verbų rišimas“

Amatininkas pristatys verbų rišimo tradiciją. Dalyviai suriš savo rankomis verbą, kurią galės pasiimti namo.


Jūsų klasė - jūsų kino teatras! Komandinis darbas ir pasiaukojimas dokumentiniame filme “Nuostabieji lūzeriai. Kita planeta”

Kino teatru gali tapti bet kuri mokyklos klasė! Jei turite kompiuterį (ar kitą įrenginį), ekraną bei interneto ryšį – kviečiame vadovėlį vienai pamokai pakeisti į tikrus žmones ir jų tikras istorijas. Režisieriaus Arūno Matelio dokumentinis filmas “Nuostabieji lūzeriai. Kita planeta” pasakoja apie herojus, liekančius šešėlyje, ir pasaulį, į kurį buvo uždrausta pažvelgti kino kūrėjams 43 metus. Tai filmas apie vienas sudėtingiausių bei populiariausių dviračių varžybų pasaulyje – „Giro d’Italia“. Tačiau ne apie garbę ir šlovę. Šios juostos herojai – sudėtingiausius iššūkius įveikiantys ir lyderių užnugaryje esantys sportininkai, neturintys teisės į asmeninę pergalę. Herojai, savo pasiaukojimu nutiesiantys kelią į pergalę komandos lyderiams, tapę universaliais pasiaukojimo dėl kitų pavyzdžiais. Šis filmas keičia požiūrį į sportą, pergalę, komandinį darbą, skatina bendruomeniškumą, pagarbą, plečia valios bei stiprybės suvokimą. Susidomėjus šia paslauga, tereikia užrezervuoti norimą laiką Kultūros paso sistemoje ir mes susisieksime su jumis, suformuosime jums nuorodą ir slaptažodį. Atsidarę nuorodą, įrašysite jums suteiktą slaptažodį ir štai – kino seansas prasideda ten, kur Jūs bebūtumėte! Filmo peržiūra suteikiama kartu su pagalbiniu dokumentu - paruoštu preliminariu temų sąrašu, kuriuo galėsite pasinaudoti diskusijoms po seanso. Filmo anonsas: https://www.youtube.com/watch?v=m6HEf6HuVR8


Orientacinis žaidimas TELŠIAI - 7 KALVŲ MIESTAS

Interaktyvi ekskursija, kurios lankomus objektus turėsite rasti patys, vedami mūsų virtualaus gido Braino. Eidami Žemaitijos sostinės gatvėmis žingsnis po žingsnio atrasite koks gražus, turtingas ir įspūdingas yra Telšių miestas. Pasidalinę į nedideles grupeles, į savo telefonus komandiškai gausite suktas užuominas, kurias išnarpliojus - rasite vietą, kurią jums gidas nori parodyti - gal tai bus paminklas, o gal bažnyčios altorius, gal tai spalvota plytelė gatvės grindinyje. Tik suradę tai ką reikia ir išklausę trumpą ir įdomią informaciją apie rastą "lobį" galėsite tęsti žaidimą, keliaudami prie sekančios užduoties, kol išvaikščiosite 2-2,5 km. maršrutą ir pažinsite Telšius. Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - nepkalaidinome dar nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus. Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet kviečiame į Žemaitijos sostinę!


"Baltų Žemės ženklai: Dievaičio Kalvelio kalvė

Edukacijoje susipažinsime su Dievaičiu Kalveliu ir jo dieviškąja kalve, vaikams suprantama kalba kalbėsime apie senuosius Lietuvos amatininkus: kalvius, dailides, stalius, batsiuvius, odininkus ir kt. Nagrinėsime metalų rūšis ir savybes, paplitimą ir vietoves visame pasaulyje. Sužinosime žodžių priekalas, pleištras reikškmę. Edukacijos atliksime eksperimentą su vandeniu, geležimi ir magnetu, pabaigoje, , aptarsime, ką išmokome ir sužinojome.


Programa skirta suartinti skirtingus vaikus bei ugdyti gebėjimą suprasti ką jaučia kitas žmogus, o susitikimas su neregiu padės pažinti kitaip pasaulį matančius žmones. Šia programa padedame vaikams pažinti akimis nematomą pasaulį ir neregių gyvenimą. Vaikai susipažins su unikaliomis knygomis, kurios skaitomos skirtingais pojūčiais: rega, lytėjimu, klausa ir net uosle. Pasitelkdami skirtingus pojūčius mokiniai atliks interaktyvias užduotis, susipažins su Brailio raštu ir ir mėgins suvokti iškiliąsias iliustracijas taip, kaip tai daro neregiai. O pažintis su neregiu suteiks bendravimo patirties ir paliks nepamirštamą įspūdį. Ši edukacinė programa ugdo vaiko socialines vertybes ir gebėjimą priimti skirtingus – „kitokius“ žmones. Edukacinę programą išklausė daugiau nei 5000 Lietuvos vaikų. Tyrimas parodė, kad po šios iniciatyvos vaikams sužadinamas empatiškumo, atjautos jausmas ir noras padėti kitiems bei prisidėti prie gerų darbų bei savanorystės programų.


Nuo seno žmogaus santykis su gamta labai glaudus: jis neišskyrė savęs iš gamtinės aplinkos, jautė ryšį su jį supančiais objektais, naudojosi visais jos teikiamais privalumais. Bėgant laikui, žmogus prarado ryšį su gamta, ėmė keisti jį supančią aplinką, neatsižvelgdamas į jai daromą žalą. Ekologinės problemos šiandien ypač aktualios. Norėdami ateities kartoms išsaugoti savo planetą, tinkamą gyventi, turime susirūpinti ir spręsti ekologines problemas jau šiandien ir gyventi draugiškai su gamta.


Programos metu susipažinsite su painia Adomynės dvaro istorija, su senaisiais jo šeimininkais ir jų gyvenimo akimirkomis,
prisiliesite prie medinės architektūros subtilybių. Savo rankų miklumą išbandysite patys išsikepdami skaniąsias Adomynės
apylinkių „Pagrabines“ bandeles. Kol bandelės keps, visi smagiai pavakarosite su Adomynės etnografinio ansamblio „Jara“ nariais, kurie pateiks jums kupiškėniškų dainų, šokių, ratelių, mįslių ir minklių pynę... O galiausiai pamaloninsite savo pilvus šio dvaro ir apylinkių valgiais bei gėrimais: sertifikuotu Lietuvos kulinarinio paveldo produktu – karštosiomis „Pagrabinėmis“ bandelėmis su ypatingu padažu – tokio kulinarinio paveldo patiekalo niekur kitur jums tikrai neteks paragauti, adomynietišku dvariškių viralu ir kvapnia mėtų arbata, nuo stalo akimirksniu dings ir senieji tikrieji lietuvių valgiai – kaimiški lašinukai bei tikras lietuviškas sūris – jie paprasčiausiai sutirps burnoje! Tad Jūsų laukia: pasivaikščiojimas po dvarą su pono tarnaite, Adomynės „Pagrabinių“ bandelių kepimas (grupei pageidaujant), adomynietiškų vaišių degustacija, viešnagė pas poną Adomą su etnografiniu ansambliu „JARA“. Jūsų laukiame ir linkime smagių akimirkų Adomynės dvare!!!


Edukacija "Žvakių liepsnelės pasaulis" yra apie žvakės atsiradimo istoriją, jos simbolinę reikšmę mūsų kultūroje. Juk žvakė turi gilią simbolinę bei emocinę reikšmę kiekvienam iš mūsų. Praktinėje veikloje vaikai susipažins su žvakės kūrimo technologija, patys kurs ir dekoruos žvakes, jas parsineš namo.


Ko gero vienintelis gyvūnas šioje planetoje,  kuris yra taip plačiai paplitęs ir taip plačiai gali būti naudojamas- tai yra avis. Tai ir gyva žoliapjovė sodyboje, maisto šaltinis, o jau avies vilna tai yra ekologiškas bei atsinaujinantis žaliavos šaltinis kuris yra panaudojamas labai plačiai. Iš jos gaminami  siūlai mezgimui, audimui, techniniai veltiniai bei audiniai. Taip pat nuo seno  pastebėtos vilnos velimosi savybes. Veliama gali būti viskas: apavas, apranga, rankinės, kepurės, aksesuarai. Taip pat veltinis yra naudojamas ir interjere. Gaminami paveikslai, kilimai. Vilna netgi yra naudojama statybose-dedama tarp rąstų, statomi net patys namai -jurtos. Įterpus vilną į žemę, ji panaudojama kaip trąša augalams. Iš avies kailių siuvami kailiniai, kepures. O ar žinojote, kad avys yra tikrai ne vienintelis gyvūnas žemėje nuo kurio yra kerpama vilna? Ar kada matėte gyvai kaip yra kerpama avis? O gal smalsu būtų tai išmėginti patiems? Norite pamatyti kaip nukirpta vilna yra perdirbama? Norėtumėte patys išmėginti senovinį autentišką vilnos karštuvą? O gal norėtumėte patys pasigaminti autentišką suvenyrą iš vilnos?  Norite turiningai praleisti laiką tarp alpakų ir kitų vilną auginančių gyvūnų?
Visą tai ir dar kai ką daugiau pamatysite ir patirsite atvykę į edukacinę programą “Vilnos Kelias“ .
Edukacijos metu dalinamės su Jumis  žiniomis bei sukaupta patirtimi apie vilnos apdirbimo amatą. Susipažinsime su vilną ir iš tos jos patys savo rankomis pasigaminsite mielą suvenyrą. Pamatysite, bei išmėginsite Lietuvoje pagamintas senovines vilnos karšimo stakles, kitus naudojamus vilnos apdirbimo įrenginius.  Mūsų ūkyje pamatysite vilną auginančius gyvūnus (avis, alpakas, triušius ir pan.) bei kartu išmėginsime visus vilnos perdirbimo etapus nuo avies kailio kirpimo iki kol gaunamas išbaigtas gaminys. Atvykite pas mus, smagiai ir naudingai praleisime laiką!


Edukacija, skirta poetei Juditai Vaičiūnaitei ir jos kūrybai, kviečianti giliau ir plačiau pažinti poetės pasaulį, kūrybą ir ją įkvėpusias Vilniaus vietas bei istorines Lietuvos asmenybes. Moksleiviai susipažins su poetės biografija, šeimos nariais, kūrybos raida ir plėtra. J. Vaičiūnaitės kūrybos pažinimui bus pasitelktas jos eilių skaitymas prie būtent tų objektų, kurie minimi eilėse. Eilėraščiai skambės prie senamiesčio sienų, Vilniaus universiteto ansamblio, prie barokinių Vilniaus bažnyčių, skvereliuose ir parkeliuose, kuriuose prieš kelias dešimtis metų buvo galima sutikti ir pačią poetę.
Edukacija skirta 11-12 klasės moksleiviams, jos trukmė apie 2 val. Vieta: Vilniaus senamiesčio viešos erdvės.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Atverkime Vilniaus kiemelių vartus“ (nuotolinė paslauga)

Meskime kelią dėl takelio ir pamatykime kitą Vilniaus pusę, už vartų ir storų sienų besislepiančius senamiesčio kiemelius. Gynybinės sienos likučiai, karo ženklai, skulptūros, viešieji šuliniai ir šventųjų atvaizdai. Juose virė gyvenimas, skambėjo dainos, poetų eilės, spausdinimo mašinėlių garsai, sąmokslų planai. Visi jie iki šių dienų išsaugojo savąsias paslaptis apie unitus, filaretus ir filomatus, vykusias šventes ir pasimatymus, studentų išdaigas ir profesorių suokalbius. Edukacinės programos tikslas supažindinti mokinius su unikaliu Vilniaus senamiesčio kultūros paveldu, pastatų ir kiemų formavimosi raida ir užstatymo kaita, skirtingais architektūros stiliais ir jų meninėmis detalėmis, kelių šimtų metų senumo mūro lipdymo būdais ir jo liekanomis. Išlikusiu kultūriniu praeities paveldu ir dabarties technologijomis padedančiomis jį konservuoti, atkurti ir išsaugoti. Programos metu mokiniai įtraukiami į edukacinius, teminius žaidimus, istorinis pasakojimas papildomas archyviniais dokumentais, nuotraukomis. Mokiniai skatinami tyrinėti ir ugdyti dėmesingumą juos supančiai aplinkai, naudodamiesi jiems suteikta papildoma medžiaga įsivaizduoti praeities miestą bei jame vykusius pokyčius, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą, domėtis Vilniaus praeitimi ir dabartimi. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Žygis Paneriuose: nuo seniausio tunelio iki Napoleono lobių

Paneriai – pati didžiausia Vilniaus miesto seniūnija pagal plotą, tačiau mažiausia pagal gyventojų skaičių, todėl čionai slypinčius istorijos turtus yra pažinusi tik labai siaura smalsuolių grupė! Į objektų sąrašą patenka vienas įspūdingiausių Lietuvoje technikos paminklų Panerių geležinkelio tunelis, medinėmis vilomis užstatyta prieškario miesto-sodo tipo gyvenvietė, senasis akmeninis Vilniaus–Kauno kelias, Antrojo pasaulinio karo įvykius menantis Panerių memorialas, 1831 m. sukilimo mūšio vieta ir ne tik…

Tai visapusiškai turiningas maršrutas, nes jame vienas kitą keičia gamtos ir miesto kraštovaizdžiai, o lankomi objektai susiję su technika, karyba, architektūra, fotografija ir religija.