Tautinio paveldo karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija, žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis. Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Ekspozicijos "Archimedas ir jo laikas" pristatymo metu, ETM gidas supažindins su nepaprastais senovės išradimais – nuo robotų, pirmojo kino, analoginio kompiuterio ir pirmosios pardavimo mašinos, iki karo inžinerijos, atstumų tarp dangaus kūnų matavimo, kriptografijos metodų, mokslo iliuzijų, sporto ir žaidimų.
Parodą sudaro interaktyvūs eksponatai, kuriais galima išbandyti senųjų technologijų veikimo principus.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


„Fotografija mobiliajame telefone“ (Nuotolinė paslauga)

Su besikeičiančiomis technologijomis kinta ir fotografavimo tradicijos. Fotografavimas mobiliaisiais telefonais tapo mūsų kasdienybe. Jaunimas fotografuoja, filmuoja ir kitaip naudojasi išmaniaisiais telefonais, tačiau šie gebėjimai nėra tolygūs gebėjimui pamatyti emociją, nuotaiką, jausmą... Šios edukacijos metu mokiniai bus ugdomi kūrybiškai įamžinti pasirinktas aplinkos akimirkas – objektą, augalą, gyvūną, žmones ar autoportretą, perteikdami jose viziją, emociją, jausmą ir nuotaiką, atsižvelgdami į vaizdo kultūrą. Mokysis sukurti kokybiškas, įkvepiančias nuotraukas naudodamiesi išmaniaisiais telefonais ir tam skirtomis nuotraukų redagavimo programomis. Skirtingose edukacinių veiklų situacijose atsakys į klausimus: „Kas yra fotografija?“, „Kokia jos istorinė raida?“, „Ar fotografija yra amatas ar menas?“ ir pan.
Garantuojame tik teigiamas emocijas ir įdomų edukacinį turinį mokiniams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Kaip gimsta popierius“ IX–XII kl.

Edukaciniame užsiėmime „Kaip gimsta popierius“ bus pristatytos senosios ir moderniosios popieriaus gamybos ir restauravimo metodikos, supažindinama su popieriaus gamyba ir trūkstamų fragmentų atkūrimu popieriaus liejimo mašina. Veiklos metu bus naudojami dekoratyvinio, restauravimo, japoniško, lieto popieriaus pavyzdžiai, popieriaus gamybą atspindinčios iliustracijos ir medžiagos: medienos plaušas, vapsvų lizdo fragmentas, celiuliozės plaušas, presas, sėmimo forma, įvairūs restauravimo ir popieriaus sėmimo įrankiai. Dalyviai stebės popieriaus liejimo procesą, lakšto įklijinimą ir paruošimą presavimui. Užsiėmimo dalyviai bus plačiau supažindinti su vienu iš labiausiai žinomu restauravimo procesu –atkurtų fragmentų retušavimu. Moksleiviai turės galimybę sužinoti kokiais atvejais retušavimas reikalingas, o kokiais nebūtinas, kuo galima retušuoti meno kūrinius, kaip maišomos spalvos ir kokia retušavimo technika dažniausiai naudojama restauravime. Dalyviai gaus dovanų popieriaus liejimo mašinoje išlietus ruošinius, kuriuos galės savarankiškai retušuoti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Kraitinės skrynios ir suvenyrinės skrynutės

Muziejaus ekspozicijoje mokiniai supažindinami su kraitinėmis skryniomis, jų raida ir reikšme lietuvių liaudies gyvenime. Tuomet mokiniai, dirbdami grupėse, išsiaiškins, kokie būdingiausi kraitinių skrynių puošybos bruožai. Edukacinėje klasėje mokiniai bus kviečiami sukurti savitą dekoravimo ornamentą, pasinaudodami pateiktais kraitinių skrynių dekoravimo pavyzdžiais. Savo sukurtą raštą mokiniai nutapys ant medinės suvenyrinės skrynutės, kurią po užsiėmimo išsineš su savimi.


Komedijos „Amerika pirtyje“ repeticijos Grinių namuose

Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Atėjusius į edukacinį renginį moksleivius pasitinka  K.Griniaus žmona Joana Pavalkytė - Griniuvienė ir režisierius Pijus Grigaitis. Vaidybine forma pateikiama komedijos "Amerika pirtyje" atsiradimo istorija ir organizuojamos repeticijos. Edukacijos metu moksleiviai įtraukiami į spektaklio  kūrimą: jiems išdalijami tekstai, personažai kartu su mokiniais paruošia spektaklio dekoracijas ir pasirinktinai suvaidina keletą scenų. Pasibaigus repeticijoms, mokiniams pravedama ekskursija po muziejaus ekspozicijas, kurios metu papasakojami svarbiausi  K.Griniaus biografiniai faktai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė programa „KITOKIA KELIONĖ PER LIETUVĄ”

Edukacinės programos „Kitokia kelionė per Lietuvą“ dalyvių laukia žaismingos užduotys keliaujant Lietuvos etnografinių regionų žemėlapiu „laumių pėdelėmis“. Teks įveikti nemažus iššūkius: tarmiškai perskaityti sakmę, atsakyti į viktorinos klausimus apie papročius, įminti mįsles apie senuosius buities rakandus, sudėlioti dėlionę ir įvardinti mitinę būtybę, atpažinti tradicinius etnografinių regionų valgius, virtualiai aprengti merginą ir vaikiną tautiniais drabužiais. Kelionės užduotis įveiksite išmaniųjų technologijų pagalba.


Moksleiviai iš visos Lietuvos turės galimybę atkeliauti į Kauno menų inkubatorių stiklo studiją, kurioje kuria ir savo kūryba dalinasi profesionali stiklo menininkė Sandra Atkočiūtė. Edukacijos dalyviai apsilankę stiklo studijoje galės paeksperimentuoti pjaustydami, šlifuodami ir graviruodami stiklą, veidrodį, keramiką. Patys smalsiausi dalyviai galės pamatyti ir patyrinėti pečiuose vykstantį medžiagų gamybinį procesą su stiklo glazūromis ir spalvotais besilydančiais stiklais. Po teorinės edukacijos dalies vyks praktinė edukacija - moksleiviai iš įvairių detalių gausos susikurs stiklo meno kūrinių, kurių kūrybos procesus stebės ir jiems patarinės profesionali stiklo menininkė Sandra Atkočiūtė. Menininkei padedant, gims estetiški ir interjierą puošiantys kūriniai, kurie džiugins šeimos narius ir skleis žinią apie Lietuvos stiklo meną.


Edukacijos tikslas yra supažindinti mokinius su Tauragės krašto archeologija. Moderniai įrengtame muziejaus archeologijos bokšte edukacijos dalyviai susipažins su baltų gentimis, Tauragės regione gyvenusių skalvių ir žemaičių archeologiniais radiniais. Žiūrės animacinį filmuką apie skalvius, archeologo darbą, stebės tik tamsoje šviečiančius baltų simbolius bokšto skliaute bei sužinos jų reikšmę. Išvys archeologinių kasinėjimų metu atrastus darbo ir buities įrankius, ginklus, papuošalus, išgirs ir pamatys jų raidą bėgant šimtmečiais. Piliakalnių įrengimas demonstruojamas naudojant papildytos realybės interaktyvią smėlio dėžę. Vaikai patys išbandys piliakalnių statybą kinetiniu smėliu, kas gynybinius apkasus, kanalus ir įtvirtinimus. Edukacijos metu bus atskleista, ką veikia tas paslaptingas žmogus įmantriu profesijos pavadinimu – archeologu. Edukacijos dalyviai turės galimybę, ne tik sužinoti sąvokos reikšmę, bet ir patys vienai dienai tapti tikrais archeologais! Praktinėje užsiėmimo dalyje mokiniai mokysis, kaip taisyklingai išmatuoti būsimų archeologinių tyrimų perkasą, kokius įrankius naudoti ir stebės kaip vyksta kasinėjimų eiga pagal visas archeologijos mokslo taisykles. Ir, žinoma, patys smėlyje ieškos radinių! Nukeliaukime kartu laiko ratu į kupiną paslapčių ir įdomybių Tauragės krašto priešistorę bei patirkime neišdildomų įspūdžių ieškant skalvių lobio, kurį surasti nebus taip lengva – kaip ir realiame archeologo gyvenime.


Edukuokimės muziejuje išmaniai! Derindami tradicijas ir modernumą siūlome naują edukacinę programą. Kaip viskas vyksta? Moksleiviai, lankydami memorialinį Jono Mačiulio-Maironio butą, išklauso trumpo ir įdomaus edukatorės pasakojimo apie svarbiausias poeto gyvenimo detales, savarankiškai apžiūri Maironio biografijos ir kūrybos ekspoziciją. Pasisėmę žinių ar atgaivinę jau turimas, keliauja į edukacinę klasę pasitikrinti, kaip išmano Maironį. Moksleiviai kviečiami dalyvauti viktorinoje, kupinoje skirtingo tipo (vaizdiniai, garsiniai, taip / ne, su pasirinkimo variantais...) ir sudėtingumo klausimų. Edukacija vyksta naudojant išmaniąsias technologijas: klausimai pateikiami išmaniojoje lentoje, o atsakymai pildomi planšetėse – kiekvienas moksleivis gauna po planšetę, tad galima stebėti individualius pasiekimus, o, moksleiviams pageidaujant, viktorinoje galima dalyvauti komandomis. Išmokti kažko naujo ar įtvirtinti sukauptas žinias dar niekada nebuvo taip smagu ir išmanu!


Dabartinė skaičiaus sąvoka atsirado per ilgus šimtmečius. Sukūrus skaičiavimo sistemą buvo gaminami ir pritaikomi įvairūs skaičiavimo ir matavimo prietaisai, vystėsi mokslas, prekyba, augo miestai. Matematikos sąvokomis ir metodais remiasi tikslieji ir socialiniai mokslai – fizika, informatika, ekonomika, sociologija, kalbotyra. Nuo seno žmonės naudojo specifinius laiko, ilgio bei tūrio matavimo dydžius, kurie palaipsniui buvo užmiršti arba pakeisti naujais, pritaikytais platesniam, tarptautiniam naudojimui. Todėl mūsų tikslas priminti moksleiviams kaip senovės lietuviai žymėdavo skolas ar išsiruošę į miestą mazgeliais užmegzdavo priminimą reikalams tvarkyti. Edukaciniame užsiėmime supažindinsime moksleivius su skaičiavimo pradžia ir įtaka kasdieniame žmogaus gyvenime. Mokysime skaičiuoti senovine kūno matuokle, mediniais skaičiuotuvais, o kas neturi skaičiuotuvų, patarsime, kaip galima juos pasigaminti namie; mokysime taikyti geometrijos žinias – nusibraižyti ir sulankstyti daugialypę figūrą – fleksagoną.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską (9-12 kl. išvažiuojamoji Lietuvoje, išskyrus Kauno m. ir Kauno raj.)

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus bei apsilankysime autentiškame Kipro Petrausko bute. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu. Paslauga teikiama visoje Lietuvoje, išskyrus Kauno miestą ir rajoną. Minimalus viename užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 25, užsakant ne mažiau nei 2 užsiėmimus, vedamus vienas po kito.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Šia edukacine programa „Baltose lankose suganyk juodas avis“ Simono Daukanto muziejuje mokiniai supažindinami su vieno iš pirmųjų etnografų Lietuvoje Simono Daukanto surinktu tautosakos lobynu: mįslėmis, patarlėmis, įvairiais posakiais. Vėliau mokiniams pateikiamos užduotys: iš „tautosakos lobyno šulinio“ išsitraukti mįsles ir kuo greičiau jas įminti (atsakymus surašyti ant pateiktų kortelių); iš „tautosakos lobyno šulinio“ išsitraukti patarles ir priežodžius ir juos užbaigti (atsakymus surašyti ant pateiktų kortelių); pateiktame raidžių labirinte surasti ir išbraukti dešimt užšifruotų Simono Daukanto laikais vartotų žodžių. Greičiau visas užduotis atlikusio ir daugiausia teisingų kortelių užpildžiusio mokinio lauks įvairūs prizai.


Gintaras – Baltijos auksas (3 ir 4 klasės) IŠVAŽIUOJAMOJI

Šioje edukacijoje sužinosite apie gintaro kilmę, jo spalvas, rinkimo būdus ir kultūrinę reikšmę. Sužinosite, kodėl gintaras laikomas Lietuvos istorijos ir kultūros simboliu, išgirsite apie unikalų Juodkrantės lobį – Klebso kolekciją. Praktinėje dalyje mokysitės atskirti tikrą gintarą nuo imitacijos, šlifuosite jį ir tyrinėsite inkliuzus. Edukaciją vainikuos gintarinio suvenyro kūrimas.


Edukacijos metu mokiniai bus supažindinti su meno ir mokslo sinteze. Mokiniams bus pateiktos skirtingos dailės sritys bei cheminiai eksperimentai. Mokiniai pasitelkdami nesudėtingas cheminių eksperimentų priemones kurs įvairių spalvų gamas, nesudėtingus skulptūros elementus, ieškos meno panaudojimo galimybių eksperimentų atlikimo priemonėmis.


Ar pinigai tave padarytų laimingu ir kaip tai galėtų būti?
Ar sunku dalintis?
Klaipėda gali didžiuotis, kad istorijos bėgyje turėjo daug geradarių. Šioje edukacijoje norėtume supažindinti su dviem iškiliais Klaipėdos labdariais – Juliumi Liudviku Vyneriu ir Hermanu Gerlachu.
Tikrieji geradariai iš žmogiškųjų paskatų tiesiog aukoja materialines vertybes jų stokojantiems žmonėms. Tad kokius šių asmenybių gerųjų darbų pėdsakus galime rasti dar šiandien?
Kviesime susimastyti, ką mes žinome apie tokių žmonių darbus ir kaip patys pasielgtume jei per gyvenimą susikrautume tokius turtus ir kur norėtume tas lėšas nukreipti?
Tikimės, kad kažkurie Gerlacho arba Vynerio gerieji darbai miestui įkvėps iš šių dienų moksleivius gerų darbų bangai!
Užduotys, kalbėjimo stilius ir konkretus maršrutas pritaikytas atsižvelgiant į moksleivių amžių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Mitinių būtybių slėptuvės. Literatūrinė edukacija su Kotryna Zyle

Ar šiuolaikiniame pasaulyje vis dar galima sutikti mitinių būtybių? Ar lietuviški papročiai gali „vežti“ ir XXI a. žmogų? Rašytojos ir iliustruotojos Kotrynos Zylės vedamos edukacijos supažindina moksleivius su lietuvių mitologija, papročiais, kviečia netikėtu kampu pažvelgti į tautosaką, išradingai aktualizuojamą autorės literatūros kūriniuose. 1–3 klasėms skirti užsiėmimai remiasi „Didžiąja būtybių knyga“ (Gražiausia metų knyga vaikams, 2016). 4–6 klasių moksleiviai dalyvauja smagiai šiurpiame protmūšyje pagal „Sielą sumuštinių dėžutėje“ (Metų knyga paaugliams, 2021), 7–10 klasės kviečiamos į kelionę po romano „Sukeistas“ (Nominuota metų knygos rinkimuose, 2019) kūrybos užkulisius. Su vyresnėliais diskutuojama, ką tautosaka mums atskleidžia apie praeities visuomenės baimes ir įpročius; mažieji sužino, kokias sritis globojo lietuvių deivės ir dievai, kodėl tuo buvo tikima. Skaidrėse rodomas knygos iliustracijų gimimo procesas, išduodamos autorės „slaptos žinutės“. Moksleiviai supažindinami su rašytojos, iliustruotojos, grafikos dizainerės profesijomis. Kotrynos Zylės susitikimuose gausu dialogo tarp autorės ir klausytojų, kuris mezgamas atsižvelgiant į dalyvių amžių ir patirtis. Kartu su vaikais į etnokultūrą pažvelgiama naujai, sudominant, atrandant jos svarbą ir vietą dabartiniame pasaulyje.


Literatūrinis-edukacinis užsiėmimas „Vaizduotės tuneliu – į stebuklų šalį“

Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo metu bus kalbama apie nuotykinę apysaką, „Elzė ir senojo dvaro paslaptis“. Pagrindinė apysakos veikėja – smalsi, kūrybinga, bet vieniša mergaitė Elzė. Ji gali valandų valandas spoksoti į sienų apmušalus ar tūnoti užsidariusi spintoje, tačiau jos gyvenimas pasikeičia šeimai persikrausčius į seną dvarą. Ten ji atranda paslaptingą tunelį, nuvesiantį į praeitį, kur užsimezgusi sielų draugystė galiausiai nugali visus išbandymus. Pasakojime nagrinėjamos vaikams, paaugliams aktualios temos: vienišumas, santykiai su tėvais ir bendramoksliais, patyčios, savasties, vidinės stiprybės ir tikros draugystės paieškos. Į realistinę siužeto liniją įpinta šiek tiek magijos, nuotykių, lietuvių mitologinių būtybių. Veikėjų gausa ir įvairovė leidžia vaikams atrasti sau artimą personažą, su juo susitapatinti. Pasitelkiant informacines technologijas, vaizdines priemones bus perteikiamos literatūrinių personažų ir siužeto kūrimo subtilybės. Užsiėmimo dalyviai susipažins su lietuvių mitologinėmis būtybėmis – kaukais, laumėmis ir kt. Įsitrauks į žaismingas veiklas, kurios sudomins skirtingų pomėgių ir poreikių vaikus, padės jiems įsijausti į pasakojimą, perprasti veikėjų jausmus ir išgyvenimus, kartu su jais įveikti iššūkius. Pagrindinė kūrinio ir užsiėmimo mintis – kiekvieno žmogaus širdyje slypi ypatinga galia ir visur aplink mus – stebuklai, tereikia juos pastebėti. Dirbtuvių metu visi sukurs po vilnonį kauką-talismaną, rinks jam vardą, meninėmis priemonėmis perteiks jo išorines ir vidines savybes. Sukurtus personažus vaikai (savarankiškai, kartu su mokytojais ir/ar tėvais) galės naudoti tęstinėms veikloms – knygų aptarimams, vaidinimams ir kt. Užsiėmimus ves rašytoja, menininkė, edukatorė Ignė Zarambaitė.


Susipažinkite su personažu vaikams - Gudria lape. Kartu su lapute leiskitės į abėcėlės (spausdintinės ir rašytinės) pažinimą ir kiekvienas gaukite DOVANŲ po užduočių knygą "Gudrios lapės abėcėlė".

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas (išvažiuojamoji)

Tekstilės dekoravimas, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su dizainu ir tekstilės dekoravimu, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis piešti ant audinio, sukuriamas vienetinis, dekoruotas krepšelis. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima sukurti labai gražų darbelį, kuris bus ir daugkartinio panaudojimo, taip prisidedant prie gamtos saugojimo.


Lietuvos pilys virtualioje realybėje (5-6 kl.)

"Lietuvos pilys virtualioje realybėje“ edukaciniuose užsiėmimuose mokiniai susipažins su Lietuvos pilimis. Mokiniams bus pristatytos Lietuvos pilys, jų istorinė, kultūrinė reikšmė Lietuvai. Veiklų metu bus apjungta Lietuvos istorija, paveldas, kultūra, šiuolaikinė ir senovinė architektūra. Edukacinių veiklų metu mokiniai virtualios realybės aplinkoje kurs pilis, mokysis programuoti suteikiant kuriamoms pilims interaktyvumo, mokiniai bus supažindinti su architektūros pradmenimis, pasitelks kūrybiškumą, vaizduotę ir meninius gebėjimus. Sukurtos pilys bus peržiūrimos virtualioje aplinkoje su virtualios realybės  akiniais, bus išbandomas sukurtų pilių interaktyvumas. Mokiniai mokysis bendradarbiauti ir bendrauti, dirbti komandomis, ugdys lyderystės įgūdžius. Per smagias veiklas, kurdami virtualias pilis, mokiniai patirs istorijos, kultūros, pilietiškumo dermę, įgys gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, patirs pažinimo, bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Galvosūkių kambarys „Escape Bunker 1944“

Kultūrinė edukacija vyksta autentiškame II Pasaulinio karo bunkeryje.

Paslaugos tikslas: II Pasaulinio karo įvykių pažinimas per edukacinio žaidimo formą bei nekilnojamojo karinio paveldo situacijos pristatymas

Edukacija susideda iš dviejų dalių:
Pirmoji dalis: Galvosūkių sprendimas.
Antroji dalis: Diskusija.

1. Pirmosios dalies metu moksleiviai spręs įvairaus tipo galvosūkius II Pasaulinio karo bunkeryje. Galvosūkiai siejasi su II Pasaulinio karo įvykiais Lietuvoje. Tad žaidimo forma skatinama pažinti, sužinoti daugiau, o vėliau galbūt pasidomėti ir plačiau apie Klaipėdoje vykusius įvykius 1944 metais. Istoriniai įvykiai pateikiami įvairiomis formomis – žemėlapiais, gynybos strategijų planais, karinių laivų schemomis, naudojamasi II Pasaulinio karo telefonais ir t.t.

2.  Antrosios dalies metu reflektuosime, kaip sekėsi žaidimas, kokios buvo komandos stiprybės ir silpnybės, ką ir kaip gerintų kitą kartą. Po to pristatysiu nekilnojamojo karininio paveldo situaciją Lietuvoje bei užsienyje. Kelsime diskusiją apie paveldo svarbą, vertes, potencialius pritaikymus šiandienos reikmėms, galimybes prisidėti prie situacijos gerinimo.

Tai puiki sintezė, kuomet istorinius faktus galima pažinti objekte, kuris tiesiogiai liudija tuometinius istorinius įvykius, o po to ir aptarti, kokia gali būti tolimesnė šių objektų istorija, kurią kuriame jau mes patys.

Kultūrinę edukaciją veda kultūros vadybininkė, paveldosaugininkė, XX am. karinio paveldo tyrinėtoja bei „Escape Bunker 1944” įkūrėja Augustė Rumbutytė.


Mobili meno mokykla - kūrybinės odos dirbtuvės

MOBILI MENO MOKYKLA – KŪRYBINĖS ODOS DIRBTUVĖS. Edukacijos metu jos dalyviai kartu su filmuota medžiaga (https://www.youtube.com/watch?v=hm7vr75096k) ir jos autore aptars pasakojimą apie tai, kad odos apdirbimas žinomas kaip vienas seniausių amatų pasaulyje, menantis žmonių - atsiradimą, kad senųjų civilizacijų gyventojai daug ką gamindavo iš gyvulių odos, o Lietuvoje amatininkų odininkų buvo kiekviename dvare, kaime ir mieste. Jie gamindavo aprangos detales ir apavus, žirgų pakinktus ir balnus, dekoratyvinius knygų ir albumų viršelius, papuošalus, baldus bei suvenyrus. Odos amatas iki šių dienų liko ne daug pakitęs, tad kviečiame susipažinti su juo. Edukacijos metu mokiniai susipažins su odos rūšimis, apdirbimo įrankiais, įvairiais senovėje gamintais odos dirbiniais (kapšais, diržo krepšiais, diržais, avalyne, papuošalais ir kt.), išbandys odos ornamentavimo ir apdirbimo įrankius, technologijas. Išmoksime derinti spalvas ir įvairias formas. Kiekvienas, padedamas ir patariamas profesionalių edukacijos vedėjų, pats sukurs ir pasigamins sau unikalų kūrinį -segę, kaklo papuošalą, apyrankę, pakabuką raktams, kaklo papuošalą, dėkliuką telefonui, piniginę arba tiesiog gražią juostelę-skirtuką knygai iš pasirinktų natūralios odos ruošinių. Pageidaujant edukacijos dalyviams ir iš anksto sutarus galime organizuoti ir kitokius - piešimo, tapybos (guašas, akvarelė, tempera, aliejiniai dažai, pastelė...) arba metalo plastikos, keramikos užsiėmimus.


„Ką jaunose dienose įgysi, tuo ir senatvėj džiaugsies“

Simono Daukanto muziejuje mokiniai bus supažindinami su Žemaitijos etnine kultūra. Pristatomos Papilės miestelio senųjų gyventojų tradicijos, papročiai ir senieji amatai, taip pat pristatomas vieno iš pirmųjų etnografų Lietuvoje Simono Daukanto surinktos tautosakos lobynas. Vėliau mokiniams pateikiama užduotis – raidžių labirinte surasti dešimt užšifruotų žodžių – etnografinių rakandų pavadinimų, ir juos išbraukti. Suradus ir išbraukus visus žodžius, mokiniai bus kviečiami į Simono Daukanto muziejaus etnografinę klėtelę, kurioje turės surasti tam tikrus etnografinius rakandus. Greičiausiai suradusio ir teisingai įvardijusio etnografinį rakandą, lauks prizas.


Edukacinis užsiėmimas norintiems pažinti XIX - XX a. kaimo žmonių buities aplinką, apyvokos daiktus, darbo įrankius per smulkiosios tautosakos atstoves - mįsles - užrašytas Kupiškio krašte. Senovinės gražiosios mįslės kalba apie jau primirštus ar net nežinomus daiktus, rakandus ir darbus. Supažindinsime su Kupiškio etnografijos muziejaus ekspozicijos eksponatais, jų paskirtimi. Užsiėmimas vedamas pasitelkiant interaktyviąsias lėkštes "Hopspots".  Šis edukacinis užsiėmimas vaizdžiai papildys mokykloje įgytas lietuvių kalbos, pasaulio
pažinimo, istorijos žinias, primins sąvokas, skatins mąstyti ir prisidėti prie sąmoningo kultūros, literatūros, kalbos ir istorijos
puoselėjimo. Svarbu domėtis ir tyrinėti savo aplinką, kalbą ir žmonių sukurtas vertybės, jas perimant ir perduodant
ateinančioms kartoms.


Šis edukacinis užsiėmimas atliepia 2022 m. prioritetines valstybės minimas svarbias datas ir sukaktis, t.y., Lietuvos karaimų 625 metų paminėjimą. Pradžioje užduodamas klausimas apie karaimų tautą siekiant sužadinti bei aktualizuoti dalyvių turimą patirtį, asociacijas, žinias.Taip pat parodoma viena dėlionės detalių ir sukeliama intriga spėliojant kas tai ar kam, kur tai naudojama. Atsakymo ieškoma Kunigaikščių rūmų Vaivadijos salėje, kur eksponuojamoje schemoje atspindėtas daugiatautis miestas su skirtingų religijų maldos namais, tame tarpe ir karaimų maldos namais - kenesa. Trumpai aptariama religija karaizmas, jo panašumai ir skirtumai su judaizmu, kreipiamas dėmesys į maldos, laidojimo papročius. Sekantis sustojimas karaimams skirtoje salėje, kur remiantis žemėlapiu akcentuojama karaimų tautos atsiradimo Lietuvoje istorija, paaiškinami esminiai karaimų ir totorių tautų skirtumai religijos, kalbos, gyvenimo būdo, papročių aspektais. Tęsiant užsiėmimą, edukacinėje klasėje dalyviai suskirtomi į dvi grupes ir turi sudėlioti karaimų maldos namus - kenesą. Ant medinių detalių yra užrašyti dainos žodžiai karaimų kalba (eilėraščio autorius Simonas Firkovičius (1867 – 1982)). Prieš renkant dėlionę, parodoma kenesos nuotrauka, kuri leidžia geriau įsivaizduoti pastatą iš įvairių pusių. Tuo pačiu supažindinama ir su karaimų kalba, įsimenami bent keli besikartojantys žodžiai.Esant norui, gali grupės rungtyniauti bei aiškinti žodžių reikšmę ir tarimą. Edukacijos pabaigai, pasirinktinai pasinaudojama turimu IT įrankiu Kahoot arba Atvirų sakinių metodu bei išklausoma Youtube kanale įdainuota daina karaimų kalba (galimas ir karaoke variantas). Metodai skirti įgytoms žinioms apie karaimų tautos istoriją įtvirtinti ir apibendrinti.


Edukacinio užsiėmimo dalyviai, unikalioje Trakų Pusiasalio pilies aplinkoje, tyrinės istorijos ir kultūros objektus. Atlikdami užduotis, padedant edukatoriui, sužinos sakmes gaubiančias Trakų istorinį paveldą, ugdys kūrybiškumą ir vaizduotę atlikdami kūrybines užduotis ir dėliodami dėliones.


Paslauga yra aukštos meninės ir kultūrinės vertės ir pasitelkiama kultūros paveldo aukštos kokybės komunikavimo formas, per Oratorystės meną. Užsiėmimų metu dalyviai sužinos apie scenos kultūros, bei suvoks esminius dalykus apie viešąjį kalbėjimą. Po užsiėmimo dalyviai  labiau suvoks į ką reikia kreipti dėmesį kalbant viešai ir kaip įveikti jaudulį. Ši paslauga stiprina kultūrinį identitetą ir sąmoningumą, kadangi dalyviai tiesiogiai įtraukiame į veiklą aiškinantis viešojo kalbėjimo principų.


Alytaus Jurgio Kunčino viešoji biblioteka

Įsivaizduok, kad vienai dienai tampi bite ir gyveni avilyje. Kaip tai atrodytų?
Edukacijos metu sužinosi daugybę įdomių faktų apie bites ir bitininkystę, kokią svarbią vietą lietuvių kultūroje bei tautosakoje užima bitelės ir iš jų pagaminto vaško liejamos žvakės, gyvai pamatysi ir apžiūrėsi bitininkystei skirtus reikmenis, kursi Bičiulystės taisykles ir savo Drevininko ženklą.
Edukacijoje gausu patyriminio pažinimo - užuosi, paliesi natūralų bičių vašką, o kūrybinėse dirbtuvėse pasigaminsi žvakę arba vaško bitę!


Jie gyveno šalia mūsų – žydiškasis Pasvalys

Ekskursijos metu apžiūrima buvusi sinagoga, kurioje išlikusi bima, arkiniai langai, durys, moterų maldos vieta, išorinės sienos. Keliaujant Pasvalio miesto gatvėmis, apžiūrimi žydams priklausę pastatai. Aplankoma Rūtų gatvė, kurioje gyveno žydų gelbėtojos Ona Levonienė su dukra Genute. Prisimenamas šių kuklių moterų žygdarbis, gelbstint Vabalninko vaistininką Govšovičių, nepamirštami ir kiti žydų gelbėtojai pasvaliečiai. Vėliau lankoma Palėvenės gatvė, kurioje veikė getas, talpinęs beveik 1500 žydų. Vaikai gali įsivaizduoti, koks tai buvo sunkus laikas, turi progą pamąstyti apie žmogaus vietą ir pasirinkimo galimybes grėsmės akivaizdoje – gelbėti ar išduoti. Sustojama prie pastato, kur veikė žydų pradžios mokykla. Ekskursija baigiama žydų kapinėse.


Įspūdinga pažintis su gintaru per pojūčius (Mizgirių gintaro muziejus)

Uždaroji akcinė bendrovė "Gintaro galerija"

Muziejuje gintaras pristatomas meninėmis formomis, o mokslinės žinios apie jį - interaktyviomis priemonėmis.
Unikalų parodos pobūdį labiausiai suteikia gausi retų gintarų ir meno kūrinių kolekcija, kurią papildo specialiai šiam muziejui suprojektuotuose panoraminiuose ekranuose pateikiamas virtualus pasakojimas apie gintaro susidarymą.
Rodomas gintaro susidarymą pristatantis 3D filmas apie prieš maždaug 40-50 mln. metų augusį Gintarmedžių mišką. Gintaro susidarymo legendą pristato animacija apie Jūratę ir
Kastytį. Vidiniame multimediniame tilte parodomas realiais faktais paremtas poetinis pasakojimas apie Kuršių Nerijos formavimąsi.
Praktinių užsiėmimų erdvėje pasitelkus pagrindines jusles: lytėjimą, uoslę, klausą galima sužinoti pagrindines fizikines ir gydomąsias gintaro savybes. Galima paliesti tiek šlifuotą, tiek nešlifuotą gintarą, rankose pakilnoti didesnį gintaro gabalą, kad suprasti, koks yra jo svoris. Kai  gintaras sušyla – skleidžia sakų aromatą. Galima palyginti gintaro svorį su medžiu, akmeniu, stiklu ar metalu, pagrojus gintariniu metalofonu, galima išgirsti, kokį garsą skleidžia gintaras, o kokį garsą skleidžia stiklas, akmuo ar metalas. Akcentuojama kiekvieno dalyvio patyriminė veikla. Pateikiami gintaro panaudojimo liaudies medicinoje pavyzdžiai. Užsiėmimo dalyviai išmoksta gintarą atskirti nuo kitų gamtinių bei pramoninių medžiagų, bei gauna žinių apie gintaro gydomąsias savybes. Pasibaigus interaktyviam pristatymui galima apžiūrėti:
• Perkūno akmenį – didžiausią jūrinį gintarą Lietuvoje;
• unikalią inkliuzų kolekciją;
• Palvininkų gintaro telkinio geologinį pjūvį;
• gintaro prekybinius kelius;
• gintarų, kopalų ir fosilinių sakų kolekciją iš viso pasaulio;
• interaktyviuose ekranuose pavartyti gintaro enciklopediją.
Užsiėmimas lengvai pritaikomas tiek jaunesniems, tiek vyresniems moksleiviams. Šios edukacinės veiklos patyriminis pobūdis leidžia joje pilnavertiškai dalyvauti turintiems įvairias negalias.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


„Archeologinis kostiumas ir virvučių vijimas akmenukais“

Daugiausia duomenų apie žmonių aprangą ir papuošalus archeologai gauna tyrinėdami palaidojimo vietas, mat pagal senovės baltų tikėjimą buvo priimta žmogų laidoti su visais jo asmeniniais daiktais. Išlikusias aprangos detales restauruojame, darome kopijas. Edukatorius, vilkėdamas archeologinį kostiumą, demonstruoja aprangos detales, papuošalus, aiškina jų paskirtį. Mokiniai supažindinami su medžiagomis, iš kurių priešistorėje gamintas drabužis: kailis, oda, vilnonis ir lininis audinys. Pristatoma, kokie būna vyriški ir moteriški drabužiai, kokia avalynė. Tada pereinama prie senovinių papuošalų: įvairūs karoliai, talismanai, žalvarinės segės, smeigtukai, apyrankės ir kiti puošybos elementai. Per papuošalų formas ir ornamentiką galima spręsti apie tuometinį pasaulio suvokimą, apie papročius ir senuosius tikėjimus. Kaip neatsiejama archeologinio kostiumo dalis demonstruojami moters darbo įrankiai, taip pat mūsų protėvių ginklai. Edukatorius parodo, kaip senovėje užkurdavo ugnį naudojant skiltuvą ir titnagą. Mokiniai turės progą patys pasidaryti spalvotą papuošalą – iš vilnonių siūlų pintą apyrankę. Vaikai dirbdami komandoje po du senoviniu virvių pynimo būdu nusipins ilgą virvę, kurią padalinę užrišime jiems ant riešo. Taip vaikai įprasmins apsilankymą edukacijoje ir turės savos gamybos papuošalą-suvenyrą.


Susipažinkite su lėlių istorija, lėlių teatro istorija, lėlių tipais. Susikurkime valdomą lėlę iš gamtinių medžiagų Išmokime valdyti savo pasigamintą Miško lėlę.


Tikslas – supažindinti mokinius su fantastinių, antgamtiškų savybių turinčiais gyvūnais iš viso pasaulio. Uždaviniai: 1. Pristatyti mažiausiai 4-6 antgamtiškomis savybėmis pasižyminčius gyvūnus. 2. Remiantis istorijos, mitologijos, etnologijos (tautosakos) bei gamtos mokslų žiniomis, paanalizuoti, kuo šių gyvūnų vaizdiniai yra fantastiniai, o kokios jų savybės gali sietis su tikrove ? 3. Atlikti įvairias praktines, kūrybines užduotis, padėsiančias geriau įsiminti ir įsisavinti naujas žinias.
Užsiėmimo turinys ir raiškos forma skatins mokinius pažinti kultūrą įvairiais aspektais. Į tą patį reiškinį (fantastinius gyvūnus) bus žvelgiama per skirtingų mokslų prizmę, pasitelkiant žinias apie įvairias to paties kultūrinio reiškinio puses. Juk net tradicinėje kultūroje, tautosakoje ypatingu laikomas žmogaus ir gamtos ryšys. Galbūt mitų kilmė atsiskleis pasitelkus istorijos ar gamtos mokslus? Tokiu būdu, išteisinant mitą kaip alegorinę kalbą, o ne pramaną, bus formuojamas teigiamas mokinių požiūris į tradicijų išsaugojimą ir perdavimą ateinančioms kartoms.
Teorinėje dalyje, remdamasi žiniomis iš įvairių mokslo sričių, edukatorė pristatys įdomius faktus apie fantastinius, antgamtinių savybių turinčius, gyvūnus iš viso pasaulio. Teorinę dalį papildys praktinės užduotys. Mokiniai, gavę mokymosi įrankius (naudodamiesi mitinių būtybių paplitimo žemėlapiu ir enciklopedijomis) per tam tikrą laiką turės sudėlioti žaidimo korteles, susiejančias gyvūną su tam tikra šalimi ar senovine kultūra.
Dalyvavimas edukacijoje leis patirti kūrybinį eksperimentą: edukacijos dalyviai gaus kūrybinę užduotį – iš gautų priemonių sukurti savo fantastinį gyvūną. Tokiu būdu, per praktinę veiklą, bus ugdomas ir puoselėjamas mokinio vidinis pasaulis, lavinami meninės raiškos gebėjimai ir vaizduotė, puoselėjamas estetinis suvokimas.
Edukaciją veda etninės kultūros mokslų daktarė, edukacijų kūrėja ir edukatorė, edukacinių užsiėmimų erdvės „Mitologinių būtybių laboratorija“ įkūrėja Ingrida Stundžė.


Kūrybiška ekskursija atskleis dingusio, o gal kur nors už kampo pasislėpusio senojo miesto istorijas. Ekskursijos metu mokiniai sužinos, kodėl išnyko kai kurios gatvelės ir kaip amžių tėkmėje keitėsi miestas. Šias istorines minkles bandysime įminti žaidimų bei kūrybiškų užduočių metu! Ekskursijos tikslas – atrasti praėjusių šimtmečių ženklus ir kultūrinius sluoksnius Kauno senamiestyje, taip pat pastebėti ir įvertinti tuos elementus, kurie darniai įsikomponuoja į šių dienų aplinką.


Senojo Vilniaus gyvenimas neatsiejamas nuo vienuoliškos kultūros. Vienuolynuose žmonės rasdavo prieglobstį nuo negandų, čia būdavo auklėjamos ir mokomos kilmingų bei paprastų giminių atžalos. Vienuoliai perrašinėdavo knygas, klausydavo išpažinčių, mokydavo, patardavo dvasiniais reikalais. Iš vienuolynų po miestą plito mokslo atradimai, įvairūs patobulinimai, kulinariniai receptai ir medicinos žinios. Pasidalinę istorijomis apie vienuolynų istorijas, praktinėje dalyje oforto technika kursime architektūros ansamblių kompozicijas, jas atsispausime ir turėsime visą Vilniaus albumą.


Edukacinis užsiėmimas "SOS! Žmogus už borto" (nuotolinė paslauga)

Edukacinis užsiėmimas „SOS! Žmogus už borto“ Kiekvienos kelionės metu jūreivių tyko pavojai, todėl žmogus nuo seno bandė prisijaukinti jūrą bei kūrė įvairias gelbėjimosi priemones, kad nutikus nelaimei galėtų iš(si)gelbėti. Kai kurių katastrofų jūroje priežastimi gali tapti ir žmogiškosios savybės, tokios kaip puikybė, garbės, šlovės ir pinigų troškimas ar nepamatuotos ambicijos, kurios pasmerkia jūreivius paaukoti savo sielas jūrai. Edukacinio užsiėmimo dalyviai sužinos apie laivų katastrofas, praktinių užduočių metu lavins išgyvenimo jūroje įgūdžius, susipažins su gelbėjimosi priemonėmis bei sužinos kaip teisingai jas naudoti.


Tikslas – skatinti moksleivių kūrybiškumą, pajaučiant muzikos ir meno harmoniją. Uždaviniai: skambant gyvai muzikai mokyti moksleivius kurti estetiškus smėlio piešinius, atitinkančius mokinių amžių ir poreikius, visa tai stebint ekrane, atlikti pozityvius ir įkvepiančius kūrybai muzikos kūrinius. Piešimas smėliu, klausantis gyvos muzikos, ugdys moksleivių kūrybinius meninius gebėjimus, lavins vaizduotę, fantaziją. Moksleiviai bus mokomi piešti smėliu, klausantis gyvos muzikos, o ne su ausinukais ausyse. Pieš pirštais, šiaudais, teptukais ir tuo, ką padiktuos fantazija. Piešiant smėliu ir klausantis muzikos (norintiems bus suteikta galimybė muzikuoti patiems) išryškės individualios moksleivių kūrybos galios, mėgavimasis kūrybos procesu, atsiras džiaugsmas kūrybos laisve. Užsiėmimas lavins kūrybinį dėmesį, vaizduotę, pojūčius, fantaziją, emocinę atmintį, pastabumą, išmonę, drąsą, bendravimą ir bendradarbiavimą.


Ar superherojais gimstama ar tampama? Kaip būti herojumi sau pačiam?
Kokiais autoritetais sekti? Kaip tapti geresne savo paties ar pačios versija?
Kaip išgyventi patyčias? Kas yra draugystė ir meilė? Kaip nebijoti svajoti ir
visada išlikti savimi? Šiuos ir kitus klausimus kelia spektaklis „Superherojai“.
Spektaklis sukurtas pagal tikras istorijas. Dramaturgė Gabrielė
Labanauskaitė ir režisierė Loreta Vaskova bendravo su 15-18 m. jaunuoliais
ir jaunuolėmis iš skirtingų Lietuvos miestų ir miestelių – nuo sėdinčių
bibliotekoje iki esančių įkalinimo įstaigose – ir sukūrė personažus, kurie
prabilo apie tai, kas aktualu paaugliams. Nė viena istorija nėra vienoda,
kadangi visi esame skirtingi. Spektaklis neketina teisti, moralizuoti ar
mokyti, kas yra teisinga ar neteisinga. Kūrėjai nori atverti langą į kitokią
realybę, kurioje galbūt pamatysime patys save ir lengviau suprasime
kitus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kauno miesto savivaldybės Vinco Kudirkos viešoji biblioteka

Kviečiame pasinerti į užburiantį meninės fotografijos pasaulį ir sukurti savo pirmąjį šviesos paveikslą. Ar kada susimąstėte kaip galima tapyti šviesa ir tai užfiksuoti fotografijose? Užsiėmimų metu galėsite visa tai sužinoti ir patys išmėginti nepaprastai įdomią tapymo šviesa techniką. Trumpoje teorinėje dalyje sužinosite pagrindinius fotografijos principus, atlikdami įvairius fotografinius eksperimentus įgysite žinių kaip praktiškai išmėginti tapymo šviesa metodą. Suprasite kokią įtaką mūsų nuotraukoms daro išlaikymo funkcija, jautrumas šviesai, diafragmos atidarymas, šviesos šaltiniai bei judėjimo greitis ir kryptys. Susipažinsite su įvairiais šviesos šaltiniais: nuo paprastų šviesos diodų iki lazerių. Sužinosite kaip patiems pasigaminti išskirtinį ir įdomų šviesos šaltinį. Pradėdami nuo nesudėtingų veiksmų įsitrauksite į idėjų ir eksperimentų kupiną praktinį procesą. Atskleisdami savo kūrybiškumą ir išlaisvindami fantaziją fotografuosite tamsoje ilga ekspozicija judindami šviesos šaltinius. Tokiu būdu kiekvienas savo fotografijose galėsite išgauti išraiškingus šviesos raštus ir tapybiškus akcentus bei panaudoti juos savo meniniam pasakojimui kurti.


Edukacijos tikslas - supažindinti mokinius su  savo pinigų tvarkymu, t.y. finansiniu raštingumu.
 Suteikti žinių apie pinigus, skatinti kūrybiškumą ir kritinį mąstymą, generuojant, analizuojant idėjas, kaip aš galiu uždirbti, taupyti, išleisti ir skolinti- investuoti. Ugdyti  mokinio sąmoningumą, atsakingumą, savęs  pažinimą. Mokyti  kultūringumo bendraujant ir bendradarbiaujant, skatinama būti originaliu, "perlipti per save" pristatant užduotis klasei, lavinti mokinio kalbinius viešojo kalbėjimo įgūdžius,  nugalėti savo baimes. Edukacijos metu atliekamos loginės, kūrybiškumas ir  kritinį mąstymą lavinančios užduotys, kurios kaitaliojamos su judriais žaidimais. Žinios įtvirtinamos žaidimu- vitorina.
Kultūrinės edukacijos metu mokiniai turi galimybę sužinoti, kaip atsirado pinigai, kas yra finansinis raštingumas- taip pralėsdami savo kultūrinį sąmoningumą, ugdosi platesnį supratimą  apie pinigų valdymą, vertybes – tvarumą, ekonomiškumą.

Mokiniai turės supratimą, kaip elgtis su pinigais, kad jų turėtų, kaip taupyti ir išleisti. Susiformuos pagrindus apie savo  pinigų tvarkymą, bendradarbiaudami įgis sąmoningumo.

Organizatorius: Irena Kyguolytė-Kataržė


Patyriminio mokymo metodika, orientuota į mokinių individualius poreikius, ypač efektyvi emocinio raštingumo bei koncentracijos ugdymui. Mokiniai yra skatinami atsiskleisti, įsivardinti savo jausmus, dalintis patirtimis, atrasti netikėtas bendras patirtis. Mokytojas čia yra asistentas ir konsultantas, padedantis atsirinkti aktualiausią individualų aromatą, labiausiai atitinkantį mokinio poreikius bei skatinantį pageidaujamas savybes. Pamokos metu bus naudojama iki trisdešimties monoeterinių aliejų pavyzdžių, afirmacijų kortelės, aromabalansinė lenta, o kiekvienas mokinys vienai pamokai taps savo paties aromaterapeutu.
Praktinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su skirtingų augalų grupių eteriniais aliejais ir jų emociniu poveikiu. Išmoks atpažinti emocijas ir jas veikiančius bei atspindinčius aromatus. Kartu nagrinės eterinių aliejų pavyzdžius, taip prisiliesdami prie emocinės aromaterapijos ir jos tiesioginio poveikio. Pasitelkdami biologijos mokslo ir asmeninės patirties žinias, bandys atpažinti skirtingus eterinius aliejus bei atrasti sau labiausiai patinkantį aromatą.
Edukacinį užsiėmimą veda Justina Rakauskaitė-Butkevičienė, 10 m. dirbanti specialiąja pedagoge, studijuojanti aromapsichologiją ir intensyviai kas dieną taikanti aromatų psichoemocinį poveikį savo gyvenime ir darbe. Rengianti aromatingus susitikimus su skirtingomis grupėmis ir bendruomenėmis.


Šios edukacinės programos metu mes norime supažindinti edukacijos dalyvius su Baltų simboliais ir Lietuviškais tautiniais raštais, kaip tautos paveldu. Mums yra labai svarbu, kad nepasimirštų sukaupta mūsų protėvių patirtis bei senoviškos tautiškos tradicijos. Edukacijos dalyviai įgis teorinių žinių apie tautinių raštų reikšmę praeityje ir dabartyje. Susipažins su tautiniais raštais kaip tautos simboliais ir kultūros paveldu. Aptars pagrindinių tautinių raštų reikšmes, spalvas ir panaudojimo galimybes. Edukacijos pabaigoje galės nupiešti pasirinktą tautinį raštą ant pasiūto lininio maišelio į kurį įsidės šventintos Agotos duonelės gabalėlį. Maišelį dalyviai išsineš namo.


Ir aš mažas buvau... pasakas skaičiau, pirštais skaičiavau (Nuotolinė paslauga)

Ar žinojote, kad vienas žymiausių vaikų rašytojų Pranas Mašiotas ne tik parašė apie 150 knygų, tačiau vienoje jų aprašė savo paties vaikystės nuotykius ir buvo atsidavęs mokytojas, mokęs vaikus matematikos ir fizikos? Šio užsiėmimo metu pažinsime rašytojo asmenybę ir išgirsime apie svarbiausius jo darbus. Skaitydami autoriaus kūrinio ,,Ir aš mažas buvau“ ištraukas aiškinsimės, kaip anksčiau gyveno vaikai, vėliau pakviesime suvaidinti rašytojo pasakų herojus, žaidžiant virtualų vaidybinį žaidimą ,,Ne ką pasakei, o kaip“. Galiausiai, stebėsime ir kartu atliksime paties pedagogo aprašytus eksperimentus - aiškinsimės, kas nutinka pakaitintam metalo gabaliukui, klausysime ,,skambančių Vilniaus varpų“ bei spręsime Prano Mašioto parengtus matematinius uždavinius virtualių skaitliukų pagalba.


Senieji instrumentai (5 - 8 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Sauliaus Petreikio nuotolinė edukacija „Senieji instrumentai" - tai puiki galimybė išgirsti pasaulio muzikos instrumentus būnant net ir atokiausiame Lietuvos kampelyje vėjams siaučiant, lietui lyjant ar esant karantinui. Saulius Petreikis, sukaupęs didelę senovinių ir šiuolaikinių instrumentų kolekciją, pristato profesionaliai ir linksmai nufilmuotą medžiagą apie įvairių kultūrų instrumentus, juos pademonstruoja, atlieka įvairias melodijas netgi įterpdamas ir trumpus pasakojimus. Jau pastebėta, kad mokiniams muzikinis lobynas yra itin įdomus, todėl nufilmuotą edukaciją pratęs vaizdo pokalbis ir paruoštos užduotys, kurias dalyviai galės atlikti namuose. Visos edukacijos metu bus galima užduoti klausimus, o edukacijos pabaigoje atlikėjas parodys ir naujausius savo instrumentus (XIX a. vargonus, fujara, hurdy gurdy ir kt.).


Kvapai mus lydi nuo pat pirmojo oro gurkšnio. O kaip gimsta kvapai, iš ko jie sudaryti ir kam reikalingi? Pasinersime į nuostabų eterinių aliejų pasaulį, kur mokiniai sužinos eterinių aliejų išgavimo budus, jų panaudojimo galimynes. Kiekvienas mokinys derindamas kvapų natas susikurs savo asmeninius kvepalus, o dailų kvepalų buteliuką papuoš savo pačio sukurta etikete. Ši edukacija - tai nepakartojama kelionė po gyliausius savo širdies kampelius.


Spektaklis „Kupriukas muzikantas“ pagal Aldonos Liobytės pjesę, tarsi pasaka pasakoje. Čia žiūrovas ne tik supažindinamas
su etnine kultūra, bet ir įtraukiamas kartu ją pajusti su aktoriais.Edukacinė programa prieš spektaklį bus tarsi kelias,
užburiantis ir vedantis žiūrovą į salę bei paliečiantis įvairius jo pojūčius: regą, lytėjimą, klausą, uoslę skonį. Stebėdamas
vaikas paklius į stebuklingą sniego krioklį, kuriame galės paragauti „sniego varveklių", išgirsti žiemos muziką, lietuviškas,
įtrauktas į nematerialųjį Europos kultūros paveldą, sutartines, užuosti medaus, cinamono, gvazdikėlių, žolelių arbatos kvapą,
paridenti sniego kamuolius, pasisupti laumių žirgais - mediniais arkliukais. Šis spektaklis leis būti ne tik stebėtojais, bet ir
veiksmo dalyviais. Spektaklyje bus naudojami stilizuoti vestuvių papročių elementai apipinti liaudies žaidimų ir šokių
„pynėmis“, iliustruoti dzūkų kraštui būdingomis sutartinėmis, daugybe patarlių, priežodžių ir pasakiškai daininga šnekta.
Girdimi dialogai primins dainų tekstus su daugybe palyginimų, grožybinių meilių žodelių, frazeologizmų. Spektaklyje gyvuos
dzūkiška dvasia ir kultūra.


,,Vinetu kaime”, gyvosios Amerikos indėnų istorijos muziejuje po atviru dangumi , vykdoma edukacinė, patyriminė programa “Pasimatuok indėno mokasinus” - tarsi laiko mašina nukelia atgal į praeitį, į laukinius Šiaurės Amerikos vakarus, į indėnišką aplinką. Natūralios gamtos apsuptyje edukacijos dalyvius pasitinkantis indėnas Vinetu kviečia “pasinerti” į turtingą ir spalvingą, legendomis apipintą Amerikos čiabuvių gyvenimą per prigimtinius žmogaus gebėjimus: liesti, jausti, matyti, girdėti, užuosti, ragauti, būti čia ir dabar. Vaizdinės, garsinės patiriminės, praktinės veiklos skatina moksleivius pažinti pasaulį, nebijant klysti, eksperimentuoti ir rasti atsakymus į sau kilusius klausimus. Moksleiviai realizuoja savo gebėjimus per kultūrinius žaidimus, estafetes, dalyvaudami šaudymo iš archainių ginklų turnyruose, mėtydami ietis, taip ugdydami pasitikėjimą, valią ir koncentraciją tikslui pasiekti. Tarpkultūriniams ištekliams pristatyti naudojamos muziejaus sukauptos kolekcijos iš skirtingų Amerikos indėnų etninių genčių grupių. Tai moterų ir vyrų rankdarbiai, istorinės nuotraukos ir paveikslais, buities ir medžioklės instrumentai, ginklai, muzikos instrumentai, amuletai, trofėjai, galvos apdangalai, aprangos detalės ir daugybė kitų kultūros detalių. Dalyvaudami kultūriniame pristatymo rituale, mokiniai mokosi suprasti, kad tarpusavio bendravimui netrukdo nei odos spalva, nei nepažįstama kalba, labai svarbu yra suprasti ir toleruoti kultūrų įvairumą, pažinti ir gerbti kitą šalį, o pirmiausia - jos gyventojus, jų aplinką ir tradicijas.


Spektaklis "Mažasis karalius Gruodis arba paslaptingas Renė Magrito pasaulis" ( 1kl.- 2kl.)

Spektaklis  pagal vokiečių rašytojo Akselio Hakės  humoro, išminties ir švelnios melancholijos prisodrintą pasaką  „Mažasis karalius Gruodis“.
      Vaikystė kartais būna gyvenimo pabaigoje. Jei netikite galite paklausti paties mažojo karaliaus Gruodžio II. Beje, jis nedidesnis už smilių ir toks tuklus...jo galima klausinėti apie viską, o ir jis pats mėgsta uždavinėti keisčiausius klausimus: Kodėl namas kampuotas ? Kodėl lyja? Kodėl karvė duoda pieną? Kodėl pieną? Kodėl pienas yra pienas?.. Su juo galima žiūrėti į žvaigždes ir kalbėti apie nemirtingumą arba duoti debesims vardus. Galima žiūrėti dėžutes, kuriose karalius laiko savo sapnus. Arba išeiti į miestą ir pamatyti tai, ko iki šiol niekada nematei...
    Vieną dieną iš siauro plyšio knygų lentynoje biurininkui pasirodęs karalius Gruodis atveria duris į paslaptingą vaizduotės ir fantazijos pasaulį, kurį praturtina Rene Magrito darbai ir jo pasaulėžiūra. Renė Magritas bene žymiausias XXa. belgų dailininkas siurrealistas , išgarsėjo nuotaikingais ir mąstymą provokuojančiais kūriniais. Svarbiausias jo tikslas buvo sukurti iššūkį žiūrovo išankstiniam realybės suvokimui ir paskatinti į aplinką žvelgti jautriau. Šio menininko akimis niekas niekada nėra visai taip kaip atrodo, žemiškoje kasdienybėje , kur įprasti dalykai yra nepaparasti.

Režisierė-  Kamilė Kondrotaitė.
Scenografė-  Liuda Liaudanskaitė.
Dailininkės-  Liuda Liaudanskaitė, Daiva Dašenkovienė.
Kompozitorius-  Mantas  Joneikis.
Aktoriai- Liudas Vyšniauskas , Kamilė Kondrotaitė


"Išgelbėk banginį", tvarumo kultūros ugdymo programa

Kupiškio rajono savivaldybės kultūros centras

Programa "Išgelbėk banginį" skiriama 1 - 7 klasių mokinams. Tikslas - Supažindinti projekto dalyvius su tvarumo idėjomis, su aplinką tausojančia veikla ir jos nauda visuomenei, gamtai,  sudaryti galimybes patiems susikurti reikalingą mokyklinę priemonę, panaudojant senus reklaminius tentus;
  Pasaulio ekologinė sutuacija yra išties sudėtinga, pavyzdžiui, kiekvienais metais pasaulyje vien plastikinių vandens butelių sunaudojama per 100 milijardų. Dauguma jų galiausiai atsiduria jūrose, vandenynuose ir sąvartynuose, o plastikui suirti reikia net 700 metų.  Plastiką praryja jūrų, vandenynų gyvūnai, dėl to žūva, viena iš pagrindinių banginių žūčių ir vadinamų "savižudybių" priežasčių - galybės plastiko patekimas į organizmą, kas sukelia gyvūnams dideles kančias. Dėl šio liūdno fakto pasirinktas ir simbolinis programos pavadinimas "Išgelbėk banginį".
Edukacinė programa turės tris sudėtines dalis: pažintinę/ vizualinę, kūrybinę/praktinę ir refleksinę. Pažintinėje/vaizdinėje dalyje pateikiami faktai, iliustracinė medžiaga ir pan., kūrybinėje/praktinėje dalyje vaikai kuria daiktus iš antrinių žaliavų (panaudotų reklaminių tentų), trečioje dalyje vaikai reflektuoja naujas patirtis, įgytas žinias, išgyventas emocijas, formuluoja savo asmeninius įsipareigijimus - "banginio gelbėjimo ratą".
Programos turiniui atskleisti naudojamos įvairios raiškos priemonės: medija, tekstai, muzika, judesys, dailė, grupinio darbo metodai derinami su individualiu darbu. Programos tema pristatoma medijos pagalba: animacinis filmukas arba PPT formatas. Programos užduotys konstruojamos taip, kad dalyviai tik tardamiesi, kalbėdamiesi ir diskutuodami, papildydami vieni kitus, gali pasiekti optimalaus rezultato. Programa baigiama refleksija, kurios metu programos dalyviai artikuliuoja savo patirtį, emocinius išgyvenimus, lygina savo ankstesnę patirtį su naujai įgytu žinojimu/gebėjimu, įvardija naujai sužinotus, suprastus dalykus.


Paslaugos tikslas – pasitelkiant praktines užduotis ir veiklas, taip pat įvairių pojūčių pagalba, supažindinti 1-4 kl. mokinius su labai ryškiu ir savitu lietuvių mitologinių sakmių personažu – laume bei įvairiais jos vaizdinio aspektais, taip pat tradiciniu lietuvių liaudies amatu ir vienu iš laumės atliekamų darbų - verpimu. Uždaviniai:  1. žaidimų ir užduočių pagalba supažindinti mokinius su mitologinių sakmių personažu - laume, jos atliekamais darbais, funkcijomis; 2. praktiškai leisti mokiniams išmėginti vieną iš laumės atliekamų darbų - verpimą; 3. supažindinti mokinius su vilnos rūšimis ir vilnos apdirbimo procesu; 4. pasigaminti vilnonį laumiuką - pakabuką; 5. paragauti laumės pyrago.
Užsiėmimo metu, naudojant įvairius asociatyvius liečiamus daiktus ir interaktyvius informacinius stendus,  supažindinama su mitologinių sakmių siužetais, kuriuose veikia personažas  - laumė. Mįslių, įvairių užduočių ir žaidimų pagalba yra išsiaiškinama, kokias funkcijas laumė atlieka, kokios jos išvaizdos ypatybės, vardų įvairovė, kaip atrodo laumės vaikas – laumiukas.
 Išsiaiškinus, kokius darbus daro sakmių laumės, edukatorė mokiniams pademonstruos vieną iš laumės mėgstamų darbų – verpimą, trumpai pristatys  verpimo amato istoriją. Mokiniai ne tik sužinos teoriškai, bet ir patys galės pabandyti paverpti.
Antroje kūrybinėje edukacijos dalyje mokiniai galės iš jau suveltos vilnos detalių pasigaminti po unikalų ir savitą rakto pakabuką-laumiuką.
Edukacija baigiama laumės pyrago ragavimu, mitologinių vaizdinių prasmės aptarimu.
Šia paslauga siekiama mokiniams praktiškai parodyti, kodėl taip svarbu išsaugoti tautos nematerialųjį paveldą, išmanyti lietuvių tautosaką ir senuosius tradicinius amataus, parodyti,  kam šie visi dalykai gali būt naudingi praktiškai, kaip jie gali būti pritaikomi gyvenime.
Edukaciją veda etnologijos mokslų daktarė, mitologijos tyrinėtoja, mokslinių straipsnių autorė Ingrida Stundžė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Esminė mūsų gyvenimo dalis yra mąstymas, bet tam mes neskiriame dėmesio. Mąstymas yra svarbiau, nei mūsų DNR, bet tam neskiriame laiko mokykloje. Dabartinė aplinka mus įsuka į tokį greitį, taip pumpuoja informaciją ir mus blaško, kad mes nepaliekame laiko kokybiškam mąstymui, problemos suvokimui, jos analizei, sprendimui ir refleksijai.
Norėdami parodyti sprendimų ir mąstymo svarbą sukūrėme eilę simuliacijų skirtų pradinių klasių moksleiviams, kurios padedant meninėms ir kultūrinėms veikloms padeda savęs pažinimui ir savirefleksijai.
Simuliacijos dengiamos temos yra labai plačios nuo globalių gamtosauginių problemų, saugos internete, ieškant didžiausių pasaulio išradimų ar pažįstant meno kūrinius.
Simuliacijoms sukurtos specialios interaktyvios mobiliosios programėlės su pasakojimo rėmais. Simuliacijose dažniausiai naudojame fizinius artefaktus (žemėlapiais, miniatiūromis, kortomis, žetonais ir t.t.).
Moksleivių komanda susirenka klasėje ir gauna visą reikalingą įrangą (telefonus, fizinius artefaktus) ir pasirinkę istoriją pradeda simuliaciją, kurioje pirmiausia reikia pažinti situacijas į kurias papuoli, tuomet svarstyti galimas alternatyvas ir daryti pasirinkimus, o tuomet išgirsti savo pasirinkimų pasekmes.
Taip praeinamas visas kūrybinis kelias nuo problemos, idėjų generavimo, alternatyvų svarstymo, pasirinkimo padarymo, pasekmių sužinojimo ir proceso refleksijos.


Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Edukacija ,,Gamtos pėdsakais" kviečia susiorientuoti aplinkoje, įveikti smagias su Aukštaitijos nacionaliniu parku susijusias užduotis, praplečiant savo akiratį ir papildant su gamta susijusias žinias.
Programos turinys: Žaidimas vyksta Meironų gamtos take, jo pradžia ir pabaiga Aukštaitijos nacionalinio parko Gamtos mokykloje. Gavus žemėlapį, žaidėjai, pažymėtuose taškuose kuo greičiau suranda ir surenka dėlionės detales, sudelioja dėlionę ir atspėja arba suranda informaciją kas joje pavaizduota (naudojasi enciklopedija ir vadovėliais).
Žaidime gali dalyvauti nuo 4 asmenų iki 4 komandų (vienoje komandoje ne daugiau 10 asmenų, amžius neribojamas, tik vaikų iki 16 m. amžiaus komandose turi būti po vieną suagusįjį palydovą). Žaidimas tinka klasėms, šeimoms, ar tiesiog draugų kompanijai. Nugalėtojų komanda apdovanojama, o kiti dalyviai gauna azarto, lenktyniavimo ir pažinimo džiaugsmo.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Edukacija Skaitmeninė tapatybė siekia padėti mokiniams suvokti skaitmeninio pasaulio esmę, kaip jis veikia ir kokios galimybės ir iššūkiai jame egzistuoja. Ši edukacija siekia sujungti kultūros ir skaitmenine tapatybe, skatindama mokinius suprasti ir įsisavinti kultūros paveldą bei meno formas per šiuolaikines technologijas. Siekiama mokiniams suteikti žinias ir įgūdžius, kurie leis jiems kritiškai vertinti informaciją, kūrybiškai naudotis skaitmeninėmis priemonėmis, saugiai naudotis internetu ir suprasti savo skaitmeninę tapatybę. Mokiniai mokosi internetinio saugumo, privatumo ir sužino apie skaitmeninį etiką. Ši veikla siekia lavinti mokinių skaitmenines įgūdžius, įskaitant informacijos paiešką, kritinį mąstymą, problemų sprendimą ir technologinį raštingumą. Mokiniai įgyja gebėjimus naudotis skaitmeninėmis technologijomis ir priemonėmis bei efektyviai bendrauti ir dirbti skaitmeninėje erdvėje. Taip pat aiškinasi, kaip tapti atsakingais ir sąmoningais skaitmeninės erdvės piliečiais. Jie supranta savo teises ir pareigas internete, sužino kaip atpažinti ir reaguoti į interneto sukčius, supranta informacijos patikimumo vertinimą ir kritinį mąstymą, taip pat įgyja gebėjimų vystyti teigiamus santykius ir bendradarbiauti internete. Skaitmeninė tapatybė skatina mokinius kūrybiškai naudoti skaitmenines technologijas ir priemones. Jie gali išreikšti save, kurti originalius projektus ir idėjas, eksperimentuoti su skaitmeniniais kūrybos ir programavimo įrankiais bei ieškoti naujoviškų būdų spręsti problemas. Edukaciją vykdo patyrę edukacijų specialistai, turintys žinių ir patirties šioje srityje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Alytaus miesto teatras atveria duris dar mažai Lietuvoje pažįstamam šiuolaikinės klounados žanrui ir kviečia į spektaklį vaikams „Čiurlionio pasaka“. Spektaklį apie žymųjį dailininką ir kompozitorių Mikalojų Konstantiną Čiurlionį kuria šio žanro Lietuvoje pradininkas, režisierius Žilvinas Beniušis.
Spektaklio epicentre – pats Čiurlionis, apie kurį pasakoja jo dukra Danutė, gimusi beveik tuo pat metu, kuomet Čiurlioniui teko išeiti iš šio gyvenimo. Ji apie Čiurlionį pasakoja lyg kurdama pasaką, pilną ryškių veikėjų ir stebuklingų su tikrove (bei kūryba) susijusių įvykių. Visas veiksmas vyksta dailininko studijoje, kuri tampa jo gyvenimo ir fantazijos vieta.
Komiška ir kartu stebuklinga atmosfera kuriama aiškios fizinės vaidybos ir magiškos scenografijos, susijusios su menininko tapybos darbais, dėka. Spektaklyje Čiurlionis vaizduojamas kaip linksmas čapliniškas herojus, plačia širdimi, nuolat įsiveliantis į komiškas situacijas. Jo gyvenimas – tarsi cirko pasirodymas, kuriame niekada netrūksta truputį magiškų elementų.
Spektaklis skirtas vaikams nuo 6 metų ir visai šeimai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis žaidimas - viktorina „Ką aš žinau apie Hansą Kristianą Anderseną ir jo  pasakas“

Akmenės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Susipažinkime iš arčiau su Hansu Kristianu Andersenu  - puikiuoju pasakininku, kurio kūriniai išversti į daugiau nei 150 kalbų. Hansas Kristianas Andersenas - produktyvus pjesių, kelionių aprašymų, romanų ir eilėraščių autorius, tačiau geriausiai pasaulyje žinomas dėl savo pasakų. Ką žinai apie jį, jo kūrybą ir pasakas?
Pirmoje veiklos dalyje išsamiai susipažinsime su garsaus pasakininko Hanso Kristiano Anderseno biografija ir kūryba, sužinosime daug įdomių faktų susijusių su jo gyvenimu. Antroje dalyje dalyvausime dviejų dalių viktorinoje, kurioje pritaikysime turimas ir įgytas žinias. Pirmoje viktorinos dalyje: „Biografija ir kūryba“ - turėsite atsakyti į pateiktus klausimus susijusius su teorinėje dalyje išdėstyta medžiaga. Antroje viktorinos dalyje: „Pasakos“ - pasitikrinsite žinias ar gerai žinote Hanso Kristiano Anderseno pasakas. Sužinosite, jog tikrosios pasakos, kurias parašė pasakininkas nebūtinai baigiasi taip, kaip mes pažįstame šias pasakas iš Volto Disnėjaus studijoje sukurtų filmų, nes „Undinėlė“, deja, neištekėjo už gražiojo princo, o „Coliukė“ neatsirado iš žibuoklės...
Edukacijos tikslas – stiprinti, įtvirtinti mokinių žinias apie rašytoją, garsų pasakininką Hansą Kristianą Anderseną, populiarinti jo kūrybą bei gerinti mokinių ugdymosi, skaitymo ir domėjimosi pasauline literatūra kompetencijas. Siekiant sužadinti mokinių dėmesį, pagerinti besimokančiųjų motyvaciją bei sukurti veiksmingesnę ir malonesnę mokymosi aplinką, taikant žaidimais grįstus mokymosi principus, parengtas edukacinis žaidimas - viktorina, kuriame pateikiama informatyvi ir patraukli medžiaga, skirta supažindinti dalyvius su Hanso Kristiano Anderseno biografija ir kūryba. Dalyvaudami veikloje dalyviai ugdys asmenines savybes ir socialinius įgūdžius: savivertę ir motyvaciją, pasitikėjimą savimi ir pasitenkinimą savo bei komandos narių darbu, gebėjimą dirbti individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti. Formuos teigiamą požiūrį į literatūrą, skaitymą ir biblioteką.


Dokumentinis filmas "Pokalbiai rimtomis temomis" su metodine medžiaga skirta darbui su filmu mokyklose (Nuotolinė paslauga)

Pokalbiai rimtomis temomis“ (rež. Giedrė Beinoriūtė) – filmas be išorinio veiksmo, dekoracijų, peizažų ir specialiųjų efektų. Pagrindiniai filmo herojai – vaikai ir paaugliai, apdovanoti ypatingu gebėjimu apsakyti juos supantį pasaulį. Intymūs minimalistine maniera nufilmuoti pokalbiai su jais atskleidžia kartais melancholišką, kartais juokingą, kartais dramatišką šiuolaikinio pasaulio vaizdą. Filme keliami klausimai apie vienatvę, meilę, Dievą, pasaulį, žmogaus ryšį su kitu žmogumi. Kartu su filmu mokytojams bus išsiųsta specialiai šio filmo aptarimui skirta metodinė medžiaga, kuri paruošta kartu su vaikų psichologe bei kino teoretike. Ja remdamiesi mokytojai kartu su moksleiviais galės aptarti pamatytą filmą bei kokias mintis jis jiems sukėlė. Filmas apdovanotas: pagrindiniu programos,,CineDOC YOUNG” prizu tarptautiniame dokumentinių filmų festivalyje ,,CineDOC TBILISI” (Gruzija); specialiu diplomu “Už artimą santykį vaikų problemoms” Tarptautiniame filmų festivalyje “Listapad” (Baltarusija); geriausio filmo apdovanojimu Tarptautiniame žmogaus teisių dokumentinių filmų festivalyje „DocuDays UA“ (Ukraina). Filmas aplankė apie 20 tarptautinių kino festivaliu.


Edukacinis užsiėmimas „Džiazo pamoką visiems” – tai muzikos pamoka plus gyvo garso koncertas, atliekamas profesionalių džiazo muzikantų. Užsiėmimo metu moksleiviai išgirs intriguojančią džiazo istoriją supintą su gyvai atliekamais džiazo standartais. Moksleiviai nukeliausite į 19 a. pabaigos Naująjį Orleaną kur formavosi visiškai nauja meno rūšis – džiazas. Jie paklausys regtime'o, juodaodžių bažnytinių dainų ir bliuzo. Po to jų lauks Čikaga ir Niujorkas. Kartu su džiazo genijumi Armstrongu jie aplankys Harlemo džiazo klubus, pasidairys po Brodvėjaus teatrus, su Whitmen'o džiazoorkestu pakeliausite po Ameriką. Keliaudami iš vieno dešimtmečio į kitą dalyviai girdės kiekvienam laikmečiui būdingą muziką, atras jos ypatumus, susipažins su legendomis tapusiais muzikantais. Muzikiniai kūriniai bus derinami su muzininėmis užduotimis ir pratimais. Moksleiviai sužinos kas yra svingas, išmoks paploti džiazo ritmą, sužinos kuo ypatinga improvizacija. Užsiėmimas suteiks naujų muzikinių patirčių, prisidės lavinant moksleivių muzikinį skonį. Užsiėmimo metu moksleiviai išgirs fortepionu, saksofonu ir klarnetu atliekamus džiazo standartus, klausysis vokalinių kūrinių. Edukacinė programa parengta taip, kad sukurtų įtraukiančią aplinką, kuri skatins mokinių fantaziją ir stiprins jutimines patirtis. Aktyvus mokinių įsitraukimas ir dalyvavimas skatins pažinimo procesą. Užsiėmimo metu bus atkreiptas dėmesys ir į socialinį ir visuomeninį džiazo aspektą. Šios idėjos paskatins moksleivių kritinį mąstymą ir priežastinių ryšių paiešką.


Tradiciniai lietuvių liaudies žaidimai ir pramogos

Programoje nuotaikingai pristatoma tradicinių lietuvių liaudies žaidimų ir pramogų įvairovė, priemonės žaidimams žaisti, garsiniai žaislai. Bus demonstruojama kaip pagaminti skudutį ir nendrinę birbynę, muzikuoti. Organizuojamos individualios ir komandinės žaidimų rungtys, naudojant ne tik specialias priemones žaidimams žaisti, bet ir įvairius senovinius buities daiktus. Tradiciniai lietuvių liaudies žaidimai paprasti ir visiems prieinami: nereikalauja sudėtingų įrankių bei prietaisų, didžiulių aikščių. Pagrindinis lietuvių liaudies žaidimų įrankis buvo lazda. Lazda buvo artimas didžiojo žaidimų sumanytojo piemens pagalbininkas. Neatsitiktinai ir užsiėmimų metu yra nemažai žaidimų su lazdomis: „Rekežio nuvertimas“, „Išstūmimas iš rato“, „Fechtavimas lazdomis“, „Svarstyklės“, „Apsivertimas aplink lazdą“, „Šuolis per lazdą“, „Rankų jėgos bandymas“ ir kt. Kiti populiarūs žaidimai: „Vilkeliai“, „Meškeriotojas“, „Žvejyba“, „Meškos šovimas“, „Paukščio plunksnos metimas“, „Lindimas per lanką“, „Kojūkai“, „Švytuoklė“, „Avinėlių grumtynės“, „Katinai“, „Imtynės kojomis“, „Raitelių imtynės“, „Pokštai užrištomis akims“, „Lankų varymas“, „Vežimo ratų varymas“ ir kt


Edukacinis užsiėmimas „Pasakų istorijos“

Edukacinį užsiėmimą „Pasakų istorijos“ sudarys trys dalys. Visų pirma, dalyviai bus supažindinami su pasakų Europoje ištakomis, taip pat ir su kitų pasaulio šalių pasakų rinkiniais – „Tūkstantis ir viena naktis“, „Kaukazo pasakos“, „Japonų pasakos“ ir kt. Bus pristatoma lietuvių pasakojamoji tautosaka, tokie svarbūs jai žmonės kaip S. Daukantas, J. Basanavičius, J. Balys, A. Giedrius, parodomos bibliotekoje saugomos jų senosios pasakų knygos, paskaitoma pasakų pavyzdžių. Susipažinę su senaisiais tekstais, mokiniai komandose kurs savo pasakas. Burtų keliu išsitraukę lapelius su pasakų veikėjais, vieta ir kt., mokiniai turės juos panaudodami sukurti savo pasakas. Ant lapelių edukacinio užsiėmimo dalyviai ras nuspėjamų ir netikėtų pasakų elementų, tad tikrai prireiks pasitelkti kūrybiškumą, o kiekviena sukurta pasaka bus unikali. Dirbant komandose pasakos bus užrašomos, o edukacinis užsiėmimas baigiamas kūrinių pasidalinimu ir draugišku jų aptarimu.


Programa skirta pradinio ugdymo mokiniams. Dalyviai turi unikalią galimybę susipažinti su tradiciniais lietuvių, baltarusių ir kt. tautų šiaudų dirbiniais – sodais. Užsiėmimo metu šiuolaikinių technologijų pagalba pasakojama apie tradicinių sodų paskirtį ir prasmę, vėrimo ypatybes, papročius. Praktinio užsiėmimo metu versime sodą: kiekvienas dalyvis suvers po sodo detalę – reketuką, iš kurių surišime bendrą jūsų kolektyvo sodą, kuris į jūsų kolektyvą atneš bendrumo ir ramybės jausmą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacija „To sviestelio gardumas“ – praktinė – pažintinė programa apie sviesto gaminimą ir jo kelią iki stalo. Moksleiviai dalyvauja sviesto mušimo procese, supažindinami su senoviniais darbo įrankiais, mokomi jais naudotis. Moksleiviai sužino, kaip atsiranda pienas, sūris, sviestas, patys sviestą susimuša, o paskui suvalgo su namine duona ar pyragu. Programos pabaigoje menamos mįslės apie pieno produktus  ir jų gamybos būdus.


Susipažink su Lietuvos jūreivystės istorija ir Klaipėdos kraštu, konstruojant su LEGO

Edukacinis renginys praplės vaikų kultūrinį ir tautinį sąmoningumą kartu lavins vaiko įgūdžius: bendradarbiavimą, komunikaciją, kūrybingumą, kritinį mąstymą, problemų sprendimą. Edukacinio renginio metu su vaikais diskutuosime apie Lietuvos jūreivystės ir laivybos istoriają, Klaipėdos krašto kultūrinį bei tautinį paveldą. Dabartinės Lietuvos pakrantėse kadaise skleidėsi visapusė jūrinė kultūra - pirataujančių kuršių laivynas vertė drebėti Gotlando ir Švedijos gyventojus. Abiejų Tautų Respublikos laivai dalyvavo svarbiuose kariniuose jūros mūšiuose, pajūryje buvo išplitęs tarptautinis kontrabandininkų tinklas, kuris ne vieną dešimtmetį vienijo pirklius, pakrantės gyventojus ir jūreivius. Klaipėda XIX amžiuje turėjo apie 90 burlaivių. Tad galima įsivaizduoti, kad miesto pakrantėje virė intensyvus gyvenimas. Renginio metu su mokiniais konstruosime su LEGO burlaivius. Modelius konstruos pagal modelio planus, juos sukonstavus galės patobulinti iš savo kūrybos. Užbaigsime edukacinį renginį apibendrinimu. Mes tikime, kad vaikai mokosi geriausiai per veiklą, kuri skatina jų smalsumą ir kūrybiškumą.


Kūribinės edukacijos metu bus kuriamas vizualaus meno kūrinys - piešinys, naudojant fluorescencinius markerius, bei skirtingo šviesos spektro galimybes. Bus kuriamas personažas, kaip grafikos darbas. Analizuojant kūrinį, vaikai turės pasitelkę kritinį mąstymą daugiau sužinoti apie dalyvius bei save.


Vasario 16-osios epocha: vaidmenų žaidimas (nuotolinė edukacija)

Tam, kad tokio dokumento kaip Nepriklausomybės aktas pasirašymas virstų į gerai veikiančią valstybę, reikalingas didžiosios daugumos visuomenės pritarimas ir palaikymas. Kokio dydžio tai darbas? Galbūt dalį žmonių reikia įkalbėti? O galbūt kažkas taip ir liks neįtikintas? Vaidmenų žaidimo metu galėsite įsijausti į XX a. pr. kasdienybę ir pasimatuoti valstietės Onos, vilniečio Donato ir valdininko Aleksandro batus. Visi jie turėjo savo nuomonę apie tai, kas vyksta valstybėje! Drauge su edukatoriumi virtualiai keliaudami po Signatarų namų ekspoziciją atrasite, kaip Nepriklausomybės paskelbimą galėjo vertinti jūsų vaidmens atstovas bei geriau pažinsite visuomenę ir žmones, gyvenusius Vasario 16-osios epochoje.


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

„Suaugęs yra žmogus tas, kuris viską žino, kuris viską yra išmokęs iš savo mamos“ (Augustė 6 m.) „Mokykla man yra pastatas į kurį aš einu kiekvieną darbo dieną mokytis, kad vėliau netektų šluoti gatvių“ (Laura 10 m.) „Meilė yra jausmas, pvz. Šilta prie kito žmogaus“ (Justina 11 m.) „Teatras man yra linksma ir įdomi pasaka, kurios nereikia pačiai skaityti“ (Kamilė 13 m.) „Kai mes buvom maži, mus supo labai keistas pasaulis. Aplinkui visi buvo tokie dideli ir kažko iš mūsų norėjo. Kai truputėlį paaugom, pradėjom lankyti mokyklą. Ten patyrėm pačių įvairiausių dalykų: draugystę, meilę, išdavystę, džiaugsmą ir pavydą. Paskui svajojom kuo tapsim užaugę. Kai užaugom, prisiminėm vaikystės išdaigas, nuotykius ir istorijas, pagal kurias galima būtų parašyti linksmą ir įdomią knygą. Bet mes ne rašytojai, tad nusprendėm geriau visa tai suvaidinti. Taip gimė spektaklis „Kai aš mažas buvau“. (Martyna 27 m., Eimantas 29 m., Vesta 30 m., Vaidotas 38 m. - „Keistuolių teatro“ aktoriai) Prisiminimus dėliojo: Vaidotas Žitkus Prisiminimus gražino: Ramunė Skrebūnaitė Muziką prisiminimams rinko: Sigitas Mickis Prisiminimais dalinasi : Eimantas Bareikis, Vesta Šumilovaitė, Vaidotas Žitkus. Spektaklis žmonėms nuo 4 metų Spektaklio trukmė – 60 min.


Kontaktinė improvizacija – tai viena iš šokio improvizacijos meno formų, kai spontaniška komunikacija vyksta per judesį ryšyje su kitu. Ši edukacija skirta supažindinti  5-6  klasių moksleivius su šia alternatyvia šokio forma. Per judesio žaidybinius pratimus mokiniai bus skatinami dėmesiu grįžti į savo kūno pajautimą ir per tai stiprinti ryšį su savimi, klasės draugais bei juos supančia aplinka. Kontaktinės improvizacijos šokis pakviesti mokinius išgyventi bendros kūrybos džiaugsmą šokant kartu bei įkvėps būti atviresniems ir tikresniems bendraujant vienas su kitu per judesį. Taip pat šis šokis leis pajusti bendruomeniškumo jausmą, kuris itin svarbus šiuo metu vykstančių įvykių kontekste.

Edukaciją ves Aistė Jančiūtė, kuri turi daugiau nei dešimt metų patirties vedant kontaktinės improvizacijos pamokas, meno edukacines ir kūno kūrybiškumo dirbtuves įvairaus amžiaus ir poreikių grupėms. Šiais metais baigė integruoto kūno judesio terapijos institutą (UK).


Jei mokykloje tyrinėjote poeto Jono Mačiulio-Maironio eilėraščius „Lietuva brangi“, „Trakų pilis“ ar „Pavasaris“ ir norėtumėte susipažinti su Maironio kūryba išsamiau, ši edukacinė programa kaip tik jums! Edukacinė programa „Atradimai „Pavasario balsuose“ skirta vyriausiųjų klasių (11–12 kl.) moksleiviams, norintiems apie svarbiausią Maironio literatūrinį palikimą – eilėraščių rinkinį „Pavasario balsai“ – sužinoti naujų, dar negirdėtų faktų: aiškinsimės, kiek šio poezijos rinkinio leidimų išėjo poetui gyvam esant, kuris iš jų buvo sutiktas ir vertintas šiek tiek kritiškai, kokiais eilėraščiais nauji leidimai buvo papildomi, spręsime antrojo „Pavasario balsų“ leidimo „dingimo“ mįslę, sužinosime, kokiems asmenims poetas dedikavo savo eilėraščius ir kaip šie asmenys yra susiję su paties Maironio gyvenimu, ir daug kitų įdomių dalykų! Be to, šioje edukacinėje programoje turėsite galimybę patyrinėti ir praktiškai palyginti, kaip įvairiuose leidimuose kito patys eilėraščiai, kaip jie buvo redaguojami. Po trumpos ekskursijos Maironio memorialiniame bute suskirstysime į komandas, bus išdalinamos kortelės, kuriose pateikta vaizdinė ir tekstinė informacija, susijusi su Maironio „Pavasario balsais“ ir jų pasirodymo kontekstu. Kiekvienai grupei tenka vis kita poezijos rinkinio tema. Užduotis – ne tik suvokti, kaip kiekviena atskira kortelė yra susijusi su šiuo eilėraščių rinkiniu, bet ir atrasti tarpusavio sąsajas, išskirti svarbiausius kiekvienos temos aspektus. Edukacinės veiklos pabaigoje savo atradimus „Pavasario balsuose“ pristatysime kitoms komandoms, pasidalinsime įspūdžiais ir padiskutuosime.


Kontaktinė improvizacija – tai viena iš šokio improvizacijos meno formų, kai spontaniška komunikacija vyksta per judesį ryšyje su kitu. Ši edukacija skirta supažindinti 1-4 klasių moksleivius su šia alternatyvia šokio forma. Per žaidybinius judesio pratimus mokiniai bus skatinami grįžti dėmesiu į savo kūno pajautimą ir taip stiprinti ryšį su savimi, klasės draugais bei juos supančia aplinka. Kontaktinė improvizacija kvies mokinius išgyventi bendros kūrybos džiaugsmą šokant kartu ir įkvėps būti atviresniems bei tikresniems bendraujant vienas su kitu per judesį. Taip pat šis šokis leis pajusti bendruomeniškumo jausmą, kuris itin svarbus dabartinių įvykių kontekste. Edukaciją ves Aistė Jančiūtė, turinti daugiau nei dešimt metų patirties vedant kontaktinės improvizacijos pamokas, meno edukacines ir kūno kūrybiškumo dirbtuves įvairaus amžiaus bei poreikių grupėms. Taip pat ji yra integruotos kūno ir judesio terapijos instituto absolventė.


Lietuva- sena tauta su didinga istorija. Mūsų tradicijos, liaudies menas ir kultūra turi unikalių savybių, tačiau mes esame pamiršę, kas protėvių buvo gerbta ir mylėta. Kadangi šiuo metu rinka užvaldyta „kičo“, mažai išlikę senųjų vertybių kasdienybėje, vaikai mažai žino apie senovėje naudotus lietuviškus daiktus, medžiagas, tai ši programa padės susipažinti su lietuviškomis vertybėmis, tvariomis idėjomis gaminant daiktus, susieti grožį su tautiškumu ir simbolika. Programa siekiama sudominti moksleivius, įtraukti juos į pažintį su Lietuvos tautiškumu, tautine simbolika, skatinti kūrybišką, meninį mąstymą. Edukacijos metu vaikai bus supažindinami su lietuvišku audiniu (linu), jo atsiradimo keliu  nuo augančio lino iki tapimo audiniu. Vaikai bus supažindinami ir su  gintaru, pagrindiniais lietuviškais tautiniais simboliais. Bus analizuojama lietuvių liaudies simbolika, susiejant tai su simbolių reikšme žmonėms. Simboliuose užkoduota tautos kultūra, gilios tradicijos ir papročiai. Simboliai atspindi tai, kuo gyveno to meto žmonės: žemės maitintojos švelnumą, dangaus kūnų ir dievybių garbinimą, kasdienės buities ritualus, pagarbą augmenijai ir savo artimam.
Edukacijos metu kiekvienas vaikas pasigamins po:
*knygos skirtuką naudodamas popierių, drobę, gintarą, džiovintus augalus, siūlus, piešdamas tautinius simbolius;
*drobinę servetėlę, kurią dekoruos norima lietuviška simbolika ir raštais;
*dekoruos atvirlaiškį, kuris bus išsiųstas nurodytam adresatui.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo metu suteikiama galimybę gilinti ir plėsti tapybos ant šilko žinias, bei patiems išbandyti naujas idėjas praktiškai. Taip pat skatinamas klasės bendradarbiavimas, nes bus tapomas vienas, didelis darbas puoštas rudeniais lapais. Užsiėmime liejami dažai bei vaško technika dekoruojamas šalis. Kūrybinis rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus, o ir klasė susivienijusi ir gerai praleidusi laiką.
Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Kad tau liežuvis nudžiūtų! (nuotolinis užsiėmimas)

Keiksmažodžiai – mūsų etninės kultūros dalis. Be galo įdomūs ir išraiškingi yra lietuviški keiksmažodžiai: „Kad tau kelnėse ežys išdygtų!“; „Pakasyk sliekui pažastį!“; „Po ššššimts kalakutų!“; „Žžžžalia rūta“; „Lįsk tu vabalo blauzdon“ ir kt. Tačiau lietuviškų keiksmų retai beišgirsi, vyrauja „riebūs“ rusiški, dažnai susiję su lytiniais organais, lytiniais santykiais, nepadoriu elgesiu ir pan. Pastaruoju metu itin sparčiai plinta ir necenzūriniai angliški žodžiai. O kokius keiksmažodžius ir kodėl vartojate jūs? Per užsiėmimą kalbėsime apie lietuviškus keiksmažodžius, aiškinsimės jų reikšmes, kartu suvoksime, kad mūsų kalba – be galo turtinga ir įdomi.


Pirmojoje teorinėje edukacijos dalyje mokiniai susipažįsta su Pasauline knygos diena: sužino, kam skirta Pasaulinė knygos diena, bei kodėl šiai šventei švęsti pasirinkta būtent balandžio 23-ioji., taip pat susipažįsta su Pasaulio knygų sostinėmis bei diskutuoja, kaip tinkamai ir turiningai švęsti Pasaulinę knygos dieną. Edukacijos metu vaikai aptars garsiausius Pasaulio ir Lietuvos rašytojus, jų kūrinius bei garsiausias Pasaulio bibliotekas. Mokiniai edukacijos metu skatinami skaityti bei plėsti savo akiratį renkantis laisvalaikį leisti su literatūriniais kūriniais. Antrojoje edukacijos dalyje vaikai atliks STEAM metodologija paremtą eksperimentą, kurio metu išlaisvindami savo kūrybinį potencialą pasigamins šviečiančią knygą. Edukacijos metu vaikai susipažįsta ne tik su knygos svarba, bet tyrinėja elektros grandinę bei laviną smulkiąją motoriką. Ši STEAM edukacija puikiai tinka Pasaulinei knygos dienai paminėti ir yra rekomenduojama 4-6 kl. mokiniams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė paskaita „Senojo lietuvių tikėjimo legendos“ (nuotolinė paslauga)

Nuotolinis edukacinis užsiėmimas bus transliuojamas gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos gali būti vedamos ZOOM platformos pagalba. Edukacinio užsiėmimo metu skaitomos dvi legendos „Perkūno žinyčia“ ir „Lizdeika“. Kiekviena kūrinio pastraipa yra išaiškinama moksleiviams, suprantamai modeliuojant tuometę istorinę, kultūrinę, globalinę, socialinę Lietuvos istoriją. Moksleiviai paskaitos metu pamato daug vaizdinės medžiagos, graviūrų, paimtų iš įvairių senųjų istorinių šaltinių, archeologinės medžiagos, iliustruojančios ikikrikščioniškos kultūros bei religijos detales. Taip pat mokomasi, kaip suprasti senuosius vietovardžius ar asmenvardžius su užkoduotais lietuvių deivių ir dievų pavadinimais. Vaikai vaizdų pagalba pamato sąsajas tarp legendos ir mokslo įrodytų tiesų, jiems legenda nebeskamba kaip pasaka, o kaip dar vienas šalies istoriją padedantis įsisavinti šaltinis. Paskaitos pabaigoje KAHOOT programėlės pagalba bus surengta viktorina, leidžianti užtvirtinti gautą informaciją.


Tikslas - susipažinti su literatūros žanru - poezija, sudominti vaikus ir skatinti pamėgti poeziją. Edukacijos metu, mokiniai atliks užduotis, kurios leis jiems tapti rašytojais, kūrėjais, detektyvais, žurnalistais. Pagavai mintį?

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacinės programos metu siekiama per dailę ir literatūrą ugdyti vaikų pažinimo bei meninę kompetencijas. Moksleiviai patys pasirenka pasaką – Vytauto V. Landsbergio „Bulvę generolę“ arba Kęstučio Kasparavičiaus „Pelikaną“, – kurią perskaito ekskursijų vadovė. Vaikai suskirstomi į grupes, kurių kiekviena gauna skirtingą dėlionę. Jų užduotis – sudėti paveiksliukus ir atpažinti jau girdėtos pasakos personažus ar veiksmo scenas, pvz.: bulvę generolę, vardu Karolina, žvejį pelikaną ar kt. Vėliau mokiniai iliustruoja pasaką – labiausiai patikusius pasakos personažus galima piešti guašu, akvarele, spalvotais pieštukais arba kreidelėmis, flomasteriais.


Kūrybiškumo lavinimas šiuolaikinėje kultūroje

"KAZIMIERO SIMONAVIČIAUS UNIVERSITETAS", UAB

Interaktyvios kūrybiškumo lavinimo dirbtuvių, pasitelkiant žaidybiškumo įrankius, tikslai:
1)	Skatinti kūrybinį mąstymą per metaforas, smalsumą bei refleksiją, dirbant komandoje ar individualiai.
2)	Padėti atrasti prigimtinį kūrybiškumą ir rasti būdus kaip galima jį integruoti kasdieninėse veiklose.
3)	Pasitelkus žaidybiškumo elementus, atrasti savo kūrybines galias ir potencialą.
Uždaviniai:
a)	Supažindinti su skirtingais kūrėjais, pristatant jų garsiausius darbus ar veiklas.
b)	Pasitelkiant kūrybines užduotis skatinti atrasti galimus sprendimo būdus.
c)	Išbandyti naujus metodus bei žaidybinimo elementus, lavinančius kūrybiškumą.
Formatas: 90 min. paskaita- praktinės kūrybiškumo dirbtuvės, kurių metu moksleiviai atliks įvairias kūrybiškumą lavinančias užduotis, susipažins su kūrybiškumo, atminties lavinimo metodais. Sužinos naudingos informacijos apie žinomus kūrėjus ir jų istorijas. Išbandys žaidybinimo elemntus: kūrybinį rašymą, istorijų pasakojimą (angl. Storytelling).
 Dirbtuvių vedėja – Rasa Vilnienė, KSU marketing vadovė, turinti pedagogo kvalifikaciją, dviejų metų pedagoginę patirtį, vedant neformalaus švietimo veiklas “Kūrybiškumo ABC” Vilniaus m. mokyklose. Turinti daugiau nei 12 metų patirties komunikacijos srityje, kaip laisvai samdoma rašytoja ir turinio kūrėja. Knygos “Naglis Bierancas. ATEITIES ŽMOGAUS FENOMENAS: kaip neknisti sau proto ir džiaugtis gyvenimu” autorė.


Keista, bet dar ir šiandien į modernų meną (XIX a. pab. – XX a. pr.) daugelis žiūri nepatikliai. Neretai nuostabą ar net juoką sukelia 1915 m. sukurtas K. Malevičiaus paveikslas „Juodas kvadratas“. Daugeliui sunku suprasti modernų meną, nes jis atbaido neįgudusį vartotoją ir kelia daug klausimų. Kas yra modernistinis menas, kodėl jis atsirado, ką menininkai norėjo savo menu pasakyti? Šio užsiėimo metu linksmai ir žaismingai atsakysime į visus šiuos klausimus. Analizuodami ryškiausius meno pavyzdžius supažindinsime moksleivius su XIX a. pab. – XX a. pr. išaugusiais meniniais sąjūdžiais ir judėjimais. Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai sužinos, kodėl XIX a. pab. – XX a. pr. menininkai ėmė laužyti akademines taisykles, kodėl ėmė studijuoti pirmykščių genčių meną, ieškojo naujų išraiškos priemonių, eksperimentuoti.


Edukacinis užsiėmimas „Knygnešio kelias“ – tai teatralizuota mokinių atliekama inscenizacija vizualizuotoje XIX a. aplinkoje. XIX a. antrojoje pusėje carinė Rusija vykdydama šalies gyventojų rusifikaciją, įvedė draudimą spausdinti, įvežti ir platinti lietuviškus leidinius lotyniškais raštmenimis. Į kovą už lietuviško rašto išsaugojimą stojo nemažai dvasininkų, inteligentų, paprastų kaimo ir miesto žmonių. Spaudos draudimo laikotarpiu knygos, periodinė spauda į Lietuvą buvo gabenama slapčia. Tuo rūpinosi knygnešiai. Knygnešius persekiojo Rusijos pasienio pareigūnai (žandarai). Ne vienas knygnešys pateko į jiems paspęstas pinkles. Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su XIX a. spaudos draudimo laikotarpiu ir valdžios siekiu pažaboti lietuvių tautą bei lietuvių tautos siekį išlikti ir išsaugoti savo kalbą ir raštą. Mokiniai skaito knygnešių kelionių istorijas, vaidina trumpus etiudus vaizdingai iliustruojančius knygnešių ir žandarų susidūrimus bei juos sekusius įvykius.


Ekologija ir tvarumas yra viena iš svarbiausių šių dienų aktualijų.
Tvarios edukacijos metu dalyviai įvairiomis priemonėmis dekoruos skardines. Bus naudojamos Lietuvos gamtinė medžiaga: gilės, kankorėžiai, smilgos, džiovinti pievų augalai ir grūdai, džiovintos gėlės. Taip pat dekoruoti galima ir audiniais, juostelėmis, virvelėmis. Tokia dekoruota skardinė atgimsta naujam gyvenimui ir iš jos gimsta nauja pieštukinė, vaza ar smulkmenų dėžutė.


Šv. Velykos – linksma pavasario pasitikimo, atsigaunančios gamtos pažinimo, bendruomenės ryšių stiprinimo šventė, jungianti senuosius papročius ir tikėjimus su šiuolaikinio žmogaus būdu. Užsiėmimo metu susipažinsime su Šv. Velykų ilgametės tradicijos gyvavimo priežastimis, vertingu ir įdomiu šventės muzikiniu-improvizaciniu paveldu bei naujomis jų prasmėmis: mokysimės priešvelykinio (Verbų), Velykų ir povelykinio (iki Atvelykio) folkloro, aptarsime, kurios jo dalys yra mums aktualios šiandien bei kodėl senovėje žmonių poreikiai ir santykiai skyrėsi nuo dabartinių. Užsiėmimo metu kursime savo velykinę kapelą – muziką iš gamtinių ir edukacinių priemonių, žaisime smagius Velykų žaidimus ir dainuosime. Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti mokinius su Velykų šventės tradicijomis Lietuvoje; populiarinti tautinės muzikos paveldą. Šiam tikslui pasiekti keliami uždaviniai: 1. Pristatyti Velykų šventės tradiciją ir jos išaiškinti jos prasmę. 2. Supažindinti su Velykų papročiais, apeigomis, žaidimais ir muzika. 3. Įtraukti vaikus į praktinę-kūrybinę veiklą: pasimokyti groti improvizuotais instrumentais velykinėje kapeloje, šokti ratelius-žaidimus, dainuoti velykines dainas, suptis improvizuotomis supynėmis. Siekiami rezultatai: 1. Įgytos žinios apie senąją Velykų tradiciją. 2. Išmoktas bent 1 ratelis-žaidimas. 3. Susipažinta su muzikavimo tautiniais instrumentais pradmenimis. Naudojami metodai: Iliustruojantis pasakojimas. Žodinis aiškinimas. Pratybos. Demonstravimas. Ugdomosios kompetencijos: Funkcijos ir pasekmės sąryšio suvokimas. Komandinio darbo. Kultūrinio sąmoningumo. Užsiėmimą galima pritaikyti vaikams su judėjimo, intelekto negalia. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.


Nuo dramos iki spektaklio su „Barbora Radvilaite“

Tikrai taip, kadaise šimtmečio spektakliu pramintos „Barboros Radvilaitės“ dramą parašė ne kas kitas, o mylimas dramaturgas Juozas Grušas!
Edukacinės programos metu susipažinsite su garsiausia Juozo Grušo drama bei skandalinga jos interpretacija teatro scenoje, juk tai spektaklis „neturėjęs“ režisieriaus.
Kelsime klausimą – ar Juozas Grušas skaitė Balio Sruogos 1946 metų dramą? Gilinsimės kaip istorines asmenybes bei laikmetį interpretavo šie rašytojai.
Aptarsime pagrindinių dramos veikėjų istorinius portretus, kaip Juozas Grušas konstravo draminę kalbą, veikiant griežtai sovietmečio cenzūrai.
Nepamiršime ir įspūdingo 1972 metų Jono Jurašo inscenizacijos, kuri neatitiko sovietmečio kultūrinių normų, buvo stipriai cenzūruota.
Edukacijos metu Jūs tapsite tikrais istorikais, vertinančiais sovietmečio kultūrinį gyvenimą bei to meto aktualijas!


„Žongliravimo magija”– šiuolaikinio cirko spektaktaklis – žongliravimo šou. Susitikimas - aptarimas su kūrėju, atlikėju Mantu Markevičium

“Žongliravimo magija” tai pats įspūdingiausias ir labiausiai ištobulintas žongliravimo pasirodymas su šviečiančiais žongliravimo įrankiais ultravioletinėje šviesoje.
Neišmatuojamos fantazijos, miklių rankų artistas nustebins Jus savo išmone!
Netradicinis požiūris į žongliravimą ir užburiantis vikrumas!
Ore skraido šviečiantys kamuoliai, kėgliai, žiedai ir kiti mažiau tradiciniai žongliravimo įrankiai.
Viskas prasideda nuo poetiško ir lėto žongliravimo skarelėmis. Palengva pereina į manipuliacijas ir žongliravimą žiedais, po to šviečiantys kamuoliukai ir netiketai į sceną pakviečiamas žiūrovas, kuris tampa vakaro žvaigžde (interaktyvus numeris , bendraujant su publika). Ir pabaigai nepakrtojamas pasirodymas su diabolo, kuris nustebins ir visko mačiusius žiūrovus!
 Po pasirodymo vyks susitikimas-aptarimas.
Vizualu, įdomu, interaktyvu


Senieji instrumentai (9 - 12 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Sauliaus Petreikio nuotolinė edukacija „Senieji instrumentai" - tai puiki galimybė išgirsti pasaulio muzikos instrumentus būnant net ir atokiausiame Lietuvos kampelyje vėjams siaučiant, lietui lyjant ar esant karantinui. Saulius Petreikis, sukaupęs didelę senovinių ir šiuolaikinių instrumentų kolekciją, pristato profesionaliai ir linksmai nufilmuotą medžiagą apie įvairių kultūrų instrumentus, juos pademonstruoja, atlieka įvairias melodijas netgi įterpdamas ir trumpus pasakojimus. Jau pastebėta, kad mokiniams muzikinis lobynas yra itin įdomus, todėl nufilmuotą edukaciją pratęs vaizdo pokalbis ir paruoštos užduotys, kurias dalyviai galės atlikti namuose. Visos edukacijos metu bus galima užduoti klausimus, o edukacijos pabaigoje atlikėjas parodys ir naujausius savo instrumentus (XIX a. vargonus, fujara, hurdy gurdy ir kt.).


Angelas iš linų pluošto (Išvažiuojamoji)

Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su tradiciniais lino paruošimo procesais bei jo produktų panaudojimo galimybėmis buityje ir tautodailės kūrėjų darbuose. Realiai pamatys tarpinius lino gamybos proceso produktų pavyzdžius (lino pluoštas, pakulos, spaliai ir kt.). Dalyvaus viktorinoje analizuojant platų lino produktų panaudojimo galimybių spektrą nuo kasdieninio vartojimo produktų iki sukurtų meno kūrinių. Savo rankomis susikurs unikalų meno kūrinėlį - angelą iš linų pluošto.


Draudimas paprastai sukelia priešingą reakciją. Juk uždraudus lietuvišką spaudą jos tik padaugėjo! Nors laikraščių spausdinimas buvo gerokai sudėtingesnis nei šiandien... Kodėl iki šiol mus stebina anuomet naudotas spausdinimo procesas? Apsilankykite! Pas mus turėsite progą tapti anų laikų spaustuvininkais ir atsispausti tekstą pasitelkę literas ir autentišką XIX a. presą. O tada ir įvertinsite, kuo ypatingas senasis spaudos procesas.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Iki šiol tai pati populiariausia mūsų edukacija, kurios metu tiek maži tiek dideli, tiek vaikai tiek suaugę susikaupia ir pasineria į margučių marginimo magiją.
Visiems dalyviams išdalinami ant popieriaus atspausdinti senieji lietuvių raštai- ornamentų elementai, simboliai. Su dalyviais aptariame margučių marginimo tradicijas seniau ir dabar. Atitinkamai pagal amžių supažindiname su raštų simbolika,  paaiškiname reikšmės.   Trumpai papasakojame apie dažymo augalinais dažais  technologijas, pademonstruojame keletą augalų, kurie suteikia margučiams spalvą, supažindiname su spalvų reikšmėmis, tačiau  beveik visą užsiėmimo dalį  skiriame marginimo  procesui.


Trumpo teorinio įvado metu mokiniai susipažįsta su pagrindinėmis ir šalutinėmis spalvomis. Kaip spalvos yra susijusios su emocijomis. Tuomet mokiniai atlieka praktinį užsiėmimą ir kuria savo spalvas, pagal tai kokia emocija ir nuotaika yra jų tuo momentu. Tuomet kuria spalvotas mandalas, kurios taip pat remiasi spalvų gama ir emocijų raiška. Po edukacijos mokiniai apibūdina savo sukurtą spalvą ir spalvotą mandalą, reflektuoja ką naujo sužinojo edukacijos metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinės pamokos metu moksleiviai ne tik linksmai praleis laiką žaisdami, dainuodami, tačiau ir sužinos įdomių faktų apie pelėdas, ir jų vaidmenį tautosakoje, dailėje, išmoks atpažinti pelėdų balsus. Taip pat kiekvienas vaikas sukurs ir sau pasigamins po suvenyrą - pelėdžiuką.


Knygą pristato ir edukaciją veda pedagogė ir psichologė, knygos «Dabarcinės pasakos» autorė Ieva Anelauskaitė-Motiejauskė. Renginys kviečia į trumpą kelionę po pasakų ir karpinių pasaulį, kuriame senovė persipina su dabartimi, pabrėžiamas gamtos didingumas ir žmogaus silpnybės, vaizduojama žmogaus kasdienybė keičiantis metų laikams.
Knyga parašyta dzūkiškai, turi žodynėlį, kuris paaiškina tarminius žodžius. Šiose pasakose įpinta nūdienos elementų, tačiau daugiausia remiamasi nekintančiu gamtos ciklu, augalijos gyvenimu.
Šios edukacijos tikslas - skatinti vaikų norą skaityti ir rašyti/kurti istorijas patiems, stiprinti jų saviraišką, komunikacijos įgūdžius, ugdyti kūrybiškumą, išlaisvinti vaizduotę. Toks užsiėmimas užtikrina tradicijų perdavimą jaunesniajai kartai, supažindina ir puoselėja etnokultūrą. Užsiėmimo pradžioje rašytoja pasakoja kaip atsirado «Dabarcinių pasakų» istorijos, herojai, įstabios karpinių iliustracijos ir pati knyga. Vaikai supažindinami su įvairiais pasakojimo kūrimo būdais, pasakos žanro savybėmis. Diskutuojant tarpusavyje, sugalvojami būsimo pasakojimo herojai, veiksmo pradžios vieta, tuomet visi kartu po žodį ar trumpą frazę kuria vieną bendrą pasaką, kurią užrašo edukatorė.
Šio renginio metu vaikai mokosi pajusti, suvokti bei vertinti pasaką kaip meną ir kultūrą. Susipažįstama su tautiniu menu, lavinami meninės raiškos gebėjimai ir vaizduotė, puoselėjamas vidinis kiekvieno mokinio pasaulis, stiprinamas pasitikikėjimas savimi, kaip kūrėju. Sukuriama bendra pasaka, kurią vaikai gali vėliau iliustruoti. Tai stiprina klasės, kaip bendruomenės, ryšius, moko bendradarbiauti dėl bendro tikslo.
Edukacija skirta priešmokyklinio amžiaus vaikams ir 1 – 5 klasių mokiniams. Užsiėmimo trukmė 60 min. Vieta: mokyklų klasėse, bibliotekose.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

„Lietuvių mitų burtų“ edukacija skirta susipažinti su pagrindinėmis mitų dievybėmis, užsiėmimo metu mokiniams bus vaizduojami mitologiniai personažai, apibūdinami jų charakteriai, stichijos, kurias jie globoja, mokiniams bus skaitomas mitas, kuris bus aptartas. Kad geriau įsisavintų žinias, edukacijos dalyviai dalyvaus interaktyvioje „Kahoot“ viktorinoje „Susipažinkime su lietuvių mitais“, jei nebus galimybės naudotis išmaniaisiais įrenginiais, viktorina bus pateikta pasitelkus „Power point“ Edukacija suskirstyta į dvi dalis: teorinė, kurios metu vaikai susipažins su mitų veikėjais, bei jiems bus skaitomas mitas ir praktinė, kurios metu mokiniai dalyvaus viktorinoje.


Edukacinė ekskursija „Pirmosios lietuviškos knygos, spaustuvės ir bibliotekos“

Edukacinės ekskursijos metu Vilniaus senamiestyje lankysime vietas, susijusias su senosiomis popieriaus dirbtuvėmis ir spaustuvėmis, lietuviškomis knygomis bei seniausiomis bibliotekomis. Aiškinsimės, kokie Lietuvos valdovai ir didikai turėjo didžiausią įtaką rašto kultūrai, knygų atsiradimui bei lietuvių kalbos puoselėjimui. Kieno dovanotos knygos davė pradžią Vilniaus universiteto bibliotekai ir kodėl pirmoji lietuviška knyga buvo išleista ne Lietuvos teritorijoje. Sužinosime, kur ir kada galime pamatyti Martyno Mažvydo „Katekizmo“ originalą bei knygas iš Žygimanto Augusto kolekcijos. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti senamiesčio paveldo vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis miestų istorija, kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Sėkmės istorija - nepriklausoma Lietuva“ 5-8 kl.

Kultūrinės edukacinės programos „Lietuvos nepriklausomybės keliu. Vilnius“ Lietuvos sėkmės istorija, kurią prieš 100 metų
kūrė visi Lietuvos žmonės ir užsienyje gyvenantys lietuviai – mūsų seneliai, proseneliai atvedė Lietuvą į nepriklausomybę.
Daugelis savo šeimose turime dar gyvų prisiminimų apie signatarus, ūkininkus, partizanus, dvasininkus, mokytojus, Pasaulio
teisuolius, Sąjūdžio dalyvius, ar savanorius - jie mūsų herojai. Edukacinės programos tikslas ugdyti pilietišką, sąmoningą ir
laisvą asmenybę, gebančią vertinti svarbiausius Lietuvos istorijos momentus, reikšmingiausius įvykius, didžiausius
pasiekimus ir skaudžiausias netektis kovoje dėl nepriklausomos tėvynės. Edukacinės programos metu mokiniai
supažindinami su lietuvių tautos praeitimi, sudėtingu keliu į valstybės kūrimąsi, kovas dėl nepriklausomybės, svarbiausiomis
asmenybėmis ir jų darbais. Programos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, istorinis pasakojimas
papildomas vizualine medžiaga (signatarų, aktyvių visuomenės veikėjų portretais, senomis nuotraukomis, laikraščių
straipsniais) garsiniais elementais – Astos Krikščiūnaitės atliekama „Birutės arija“. Pagalbinės autentiškos medžiagos
panaudojimas (XX a. pr. nuotraukas, amžininkų prisiminimus, citatas, laikraščius, pirmojo lito kopijas) sukurs mokiniams
artimesnį/asmeniškesnį ryšį su vienais svarbiausių Lietuvos istorijoje įvykių ir asmenybių, bei juos menančiomis Vilniaus
vietomis. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma pagal amžiaus grupę.


Orientacinė ekskursija TRAKAI - KARAIMŲ SOSTINĖ

Šis pasivaikščiojimas privers jus įsimylėti karaimų tautą ir pradėti labiau domėtis jų kultūra. Parodysime jums kitokius Trakus. Miestelį, kuriame gyvena viena iš rečiausių pasaulio kalba kalbančių tautų. Gyvenvietę, kurioje gyvos tradicijos. Gatves, kurias grindė čia dar Vytauto laikais atvykę svečiai iš Pietų. Namus, kuriuose buvo kepamos skaniausios kiubėtės, verdamas kvapniausias limonadas, į krosnį pašaunami mielinės tešlos kibinai. Langus, pro kuriuos į pasaulį žvelgė kelios kartos, puoselėjančios savo identitetą – tradicijas, kalbą ir kultūrą.

Dalyvauti verta vien dėl to, kad pabaigoje jums išduosime paslaptį – kur kepami skaniausi kibinai.

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Lankomus objektus turėsite rasti patys, pagal mūsų virtualaus gido Braino siunčiamas užuominas ir užduotis. Gidas visos kelionės metu Jums neleis pasiklysti, o susidūrus su rimtu iššūkiu - visada bus pasiruošęs padėti.
Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis.

Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Trakuose!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas yra tikras žmogus, tačiau fiziškai su jumis nedalyvauja: jis realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale.
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.
Žaidimas galimas ir anglų kalba. Maršruto ilgis apie 2,5 km.


Išmok statyti pilį! (Nuotolinė paslauga)

Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija

Vilniaus pilių tyrinėtojai ir pilių architektų ABC. Vaikai bus supažindinti su Vilniaus pilių teritorijoje buvusiomis ir esamomis pilimis, gynybiniais bokštais, ginklų arsenalu, pilies maldos namais. Gilinsimės į gamtinę aplinką, kur buvo statomos pilys, į pilių tipus, supažindinsime su vidiniu pilių gyvenimu, gynyba ir karyba. Mokiniai įgys praktinių architektūros stilių, pastatų paskirties atpažinimo įgūdžius. Vilniaus pilyse kiekviename žingsnyje galima sutikti vis kitą architektūros stilių, atpažinti pastato epochą iš išlikusių architektūrinių detalių. Keliausime laiku „Minecraft“ žaidimo pagalba – atgyjęs istorinis Vilnius suteikia galimybę pamatyti, kaip atrodė teritorija aplink Valdovų rūmus netgi 5 skirtingose epochose.


Barbora Radvilaitė – viena garsiausių Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovių. Vilniaus katedroje iki šių dienų išliko karalienės laikus menančios vietos: koplyčia, kur Barbora susituokė su Žygimantu Augustu, jos slaptasis kapas ir amžino poilsio vieta. Pradinių klasių moksleivius kviečiame iš arčiau pažinti Barboros Radvilaitės gyvenimą. Stabtelėsime katedroje, klaidžiosime požemių labirintais, apžiūrėsime prabangius audinius ir perlus, galėjusius puošti valdovę, pauostysime jai ruoštas kvepiančias vaistines medžiagas, patyrinėsime, kaip jos statuso žmonės bendravo ir rūpinosi buitimi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija