Ar kada nors girdėjote kur atsirado tapyba ant vandens ir kokie buvo pirmieji piešiniai? Ar daug laiko ir pastangų reikalauja
nupiešti tokius piešinius? Bei kaip jie gali būti perkeliami ant popieriaus? Visa tai ir dar daugiau sužinosite sudalyvavę
edukacijoje. Tapyba ant vandens - tai meninė-terapinė edukacija, kurioje patirsite visus nepakartojamus pojūčius piešiant ant vandens, atsipalaiduosite ir pasinersite į gražiausias spalvas. Tapyba ant vandens yra unikali tuo, kad nerasime nei vieno vienodo piešinio. Kiekvienas piešinys yra vienintelis ir nepakartojams, o piešti gali nuo pačio mažiausio iki vyriausio, nes tai nereikalauja jokių meninių sugebėjimų ar žinių. Edukacijos metu lavinsime pasitikėjimą savimi, dėmesio sutelkimą,
kūrybiškumą, bendravimo ir derybų įgūdžius, toleranciją vienas kitam ir dar daugelį kitų įgūdžių...

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Prijaučiate taikomajai dailei, norite susipažinti su seniausiu pasaulio amatu - keramika? Puiki galimybė pažinti Lietuvių  mitologiją. "Rėdos ratas" pagal baltų mitologiją yra visos metų šventės. Kurios apipintos mitais, legendomis, pasakomis ir kt. Taip pajausite etno kulūros dvasią per istorijas, legendas, pasakas ir žaidimus. Atgaivinsime primityviosios keramikos tradicijas, pajausite teigiamas emocijas, kai molio dėka išgausime nuostabius darbus. Patirsite, kad molio bei rankų dėka sukursime unikalius darbus pagal pasirinkta šventinę temą: "Užgavėnių kaukė", "Margutis kitaip", "Molinis žaislas", "Rudenio kelionė keramikoje",  "Angelo palinkėjimas"... Mielai papasakosiu ir supažindinsiu senosios keramikos istorija, pamokysiu kaip formuoti ir dekoruoti keramikos gaminį. Pabaigoje pasidžiaugsime sava kūryba sukurdami vizualinę erdvę. Esant poreikiui, yra galimybė darbus išdegti ir glazūruoti už atskirą sutartą mokestį, o jų grąžinimas autoriams vyktu per siuntų tarnybas.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Tatuiruočių dirbtuvės - Baltų genčių simboliai

Ar norėtumėte sužinoti, kaip senovės lietuviai suvokė pasaulį ir kaip jų simboliai gali įkvėpti jūsų kūrybiškumą? Kviečiame jus į unikalią edukaciją „Tatuiruočių dirbtuvės – Baltų genčių simboliai“!

Ši edukacija skirta 5-10 klasių mokiniams, kur jie sužinos apie senovės lietuvių mitologiją, kosmogoniją ir simboliką. Per interaktyvias paskaitas, grupines diskusijas ir kūrybinius užsiėmimus mokiniai išmoks kurti ir interpretuoti senovės simbolius. Kulminacijoje – specialūs laikini tatuiruočių dažai, kuriais mokiniai galės piešti ant savo kūno sukurtus simbolius!

Tai ne tik puiki proga lavinti kūrybiškumą ir kritinį mąstymą, bet ir unikali patirtis, padedanti geriau suprasti mūsų kultūrinį paveldą. Prisijunkite ir atraskite senovės lietuvių pasaulio magiją!

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Išrandame bateriją!“ skirtas sukonstruoti paprastą elektros šaltinį – bateriją – ir jo pagalba įjungti nedidelį šviesos elementą. Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti su elektros tyrimų istorija, skatinti naujų žinių poreikį, išradingumą, konstrukcinius gebėjimus, lavinti koncentraciją. Dalyviai supažindinami su didžiųjų pasaulio technikos išradimų ištakomis, jų svarba ateities išradimams ir kultūrai. Praktinėje užsiėmimo dalyje dalyviai savarankiškai, iš lengvai prieinamų buitinių medžiagų (monetų, popieriaus, druskos, vandens bei kt.) konstruoja elementarius elektros šaltinius – baterijas – ir jų pagalba įžiebia nedidelius šviesos elementus. Edukacinio užsiėmimo interaktyvioji dalis paremta italų mokslininko Alesandro Voltos išrastu ir 1794 m. visuomenei pristatytu „Voltos elementu“, nuo kurio prasidėjo svarbiausi žmonijos išradimai elektros energetikos, chemijos srityse ir gerai iliustruoja viso Apšvietos amžiaus kultūrinę sąrangą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ką pasiimtum į lagaminą, jei žinotum, kad tuoj sėsi į transatlantinį garlaivį, kuris tave nuplukdys į šalį, iš kurios galbūt niekada negrįši? Atverdami pirmųjų lietuvių emigrantų Amerikoje lagaminus – tarsi žvelgdami į svetimus gyvenimus pro rakto skylutę - bandysime atrasti jų gyvenimo istorijas šalyje, kuri nebuvo tokia svetinga, kaip rodėsi iš pasakojimų, sklandžiusių Lietuvos kaime. Kur kūrėsi Amerikos lietuvos, kieno sostinė buvo Šenandorius, kas nenuoramą Joną Šliūpą siejo su Teodoru Ruzveltu, kodėl jis save vadino lietuvybės apaštalu ir kodėl dažnai buvo sutinkamas „saliūnuose“? Tačiau visos naujo gyvenimo istorijos prasidėdavo Eliso saloje – vartuose į didžiųjų lūkesčių šalį. Tad sveiki atvykę!

Edukacijos dalyviams parengti trys lagaminai su skirtingo išsilavinimo, socialinės bei šeiminės padėties emingrantų daiktų komplektais, kuriuos analizuodami jie turės savarankiškai kelti idėjas ir jas tyrinėti, stengdamiesi interpretuoti daiktais perduodamą informaciją apie menamus personažus ir juos identifikuoti. Ne tiesiogiai, tačiau per asociatyviai vertinamus artefaktus pateikiama informacija galės būti iššifruojama tik keliant teorijas ir bendrai aptariant idėjas, toleruojant skirtingą požiūrį ir taikant duomenų apibendrinimą. Be to, kiekvienu lagamine esančiu daiktu koduojama atitinkama aptariamo personažo vertybinės sistemos dedamoji, todėl edukacijos dalyviams teks pateikti jų vertinimą per asmeninės vertybių skalės prizmę. Ketvirtasis - tuščias - lagaminas bus skirtas menamam emigrantui. Šį iššūkį priėmę edukacijos dalyviai rinkdami asociatyvių daiktų komplektą apmąstys savo emocinę (ne)išvykimo kainą, priežastis, moralinius barjerus, pilietinį tapatumą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


„Rankų darbo pamoka tarpukario pradžios mokyklos klasėje“

„Šiaulių istorijos" muziejuje įrengta tarpukario Lietuvos pradžios mokyklos klasė. Skambutis, girgždantis mokyklinis suolas, juoda lenta ir rašaluoti pirštai... Vieniems – tai pramoga ir puiki proga pažvelgti įkitokią, senąją, mokyklą, kitiems – tai grįžimas į vaikystę ir nuostabūs mokyklos laikų prisiminimai.
Rankų darbo pamokos tema „Lietuvių liaudies ornamentai". Lietuvių liaudies mene kiekvienas ornamentas turi tam tikrą simbolinę ar net mistinę reikšmę, kurios šiandien jau nepamename. Šiandien ornamentas – tai tik puošybos elementas, naudojamas tekstilėje, drabužių puošyboje, keramikoje, aptinkamas architektūroje, ant metalo dirbinių ir pan. Edukacinio užsiėmimo  metu prisiminsime senąsias ornamentų reikšmes, būsime menininkai, liaudies dailės tradicijų tęsėjai, kursime savus ornamentus ir dekoruosime lininio audinio knygų skirtukus.
Šiaulių „Aušros“ muziejus saugo labai turtingą etnografinį rinkinį. Tai Šiaurės Lietuvos ir Žemaitijos XVIII–XIX a. I p. valstiečių baldai, interjero detalės, apšvietimo priemonės, namų apyvokos ir buities mediniai bei pinti daiktai, prieverpstės, rankšluostinės. Tekstilės rinkinyje gausu – lovatiesių, staltiesių, rankšluosčių, juostų. Taip pat eksponuojami ir Žemaitijos valstiečių drabužiai. Mokiniai prisilietę prie etninės kultūros lobių, istorijos, pasaulėžiūros bus įkvėpti ir paskatinti kūrybai, individualumui ir saviraiškai. Kiekvienas darbas, o ypatingai kūrybinis, reikalauja daug laiko ir pastangų, tačiau kūrybos džiaugsmas, pasididžiavimas savo rankomis padarius ką nors gražaus ir praktiško, pilnai kompensuoja laiko ir jėgų sąnaudas – tai patvirtins ir edukacinio užsiėmimo dalyviai.


Lėlių spektaklis „Gėlių istorijos“ (nuotolinė paslauga)

„Gėlių istorijos“ – visai šeimai skirtas lėlių spektaklis, sukurtas pagal latvių rašytojos Annos Sakse literatūrinių pasakų knygą „Pasakos apie gėles“. Pjesę teatrui parašė ir spektaklį režisavo Nijolė Indriūnaitė – ilgametė „Lėlės“ aktorė ir dramaturgė, sukūrusi teatre ne vieną jaukų, dvasingą ir meniškai turiningą spektaklį vaikams („Baltos pasakos“, „Snieguolė ir septyni nykštukai“, „Sniego karalienė“). Šį kartą menininkė kartu su dailininke Aušra Bagočiūnaite Paukštienė bei aktorėmis Sigita Mikalauskaite, Elvyra Piškinaite ir Almira Grybauskaite, kviečia mažuosius žiūrovus pasiklausyti istorijų iš gėlių gyvenimo. „Kiekvienos gėlės žiedas – lyg žmogaus gyvenimas, pro kurį galime praeiti ir taip nepastebėti jo grožio. O galime sustoti, užduoti klausimus ir klausytis. Trumpų istorijų. Graudžių ir liūdnų, juokingų ir absurdiškų. Tokių, kokie būna žmonių likimai. Spektaklyje siekiame kalbėti apie skirtingų žmonių, jų charakterių susidūrimus, vertybes, kurios atskleidžia kiekvieno iš mūsų gražiausias savybes, leidžia „sužydėti“... Kartais išties nepaprasta bendrauti su narcizais, tulpėmis, erškėtrožėmis, pelynais, šalavijais, žirniais – visokio plauko ir būdo žmonėmis. Tačiau meilė – geriausias sodininkas. Nugeni tai, kas nereikalinga: emocijas, ambicijas, iliuzijas – visas piktožes. O kartais persodini į kitą vietą. Tuomet sodas žydi.“ – apie spektaklį pasakoja režisierė N. Indriūnaitė.


"PlayMais" dirbtuvės, tai būdas vaikams išreikšti savyje slypintį kūrėją ir pasinerti į konstravimo nuotykius kartu su savo klasės draugais bei užsiėmimo vedėjais. Naudojant gamtai draugiškus konstravimui skirtus kukurūzus vaikai lavins savo kūrybinius, motorinius ir kognityvinius sugebėjimus. Užsiėmimas susidės iš teorinės dalies, kuri bus interaktyvi ir vaikus skatins diskutuoti grupėse. Toliau vaikų lauks darbas grupėje, kurioje jie galės kartu konstruoti savo pasirinktą kūrinį taip benradarbiaujant tarpusavyje ir stiprinant ryšius. Na o pabaigoje kiekvienas vaikas individualiai sukurs savo kūrinį, kurį galės parsinešti namo arba papuošti juo savo mokyklos klasę. Visą užsiėmimą ves patyrę edukatoriai turintys ne vienus metus patirties dirbant su mokyklinio amžiaus vaikais. Tad kviečiame registruotis ir vienai valandai tapti pačiu tikriausiu kūrėju!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Programa lavina kūrybinį mąstymą (verbalinį ir neverbalinį). Siekiama dalyvius sudominti, skatinti ieškoti, smalsauti, tyrinėti, kurti naujas asociacijas, laisvai ir nestereotipiškai reikšti mintis, lavinti vaizduotę. Visą informacija pateikiama žaidimo forma, taip ji geriausiai įsimenama. Žaisdami vaikai jaučiasi laisvi ir būna labai imlūs, kartu ugdomi darbo grupėse įgūdžiai


Kaip mano pasirinkimai internete kuria geresnį pasaulį

Kviečiame moksleivius į kultūrinę-pažintinę kelionę po skaitmeninį pasaulį! Čia dalinsimės, kokių galių turi kiekvienas mūsų kliktelėjimas bei kaip mūsų pasirinkimai internete gali daryti pasaulį geresnį.

Už rankos vedamės mažuosius moksleivius į skaitmeninę kelionę, virtualią erdvę, kurioje smalsiai dairomės ne tik kaip vartotojai, bet ir kaip kūrėjai. Tai, ką kuriame ir kuo dalinamės internete, yra mūsų neišnykstantis skaitmeninis pėdsakas. Jis, drauge su skaitmeninėmis patirtimis, yra mažo žmogaus tapatybės dalis, kurią vieni kuria sąmoningiau nei kiti. Skatiname sąmoningą kūrybą. Keliaujame „pasipuošę“ kritiko akiniais – mokydamiesi atsirinkti turinį, vertinti jo kokybę, kelti klausimus, kurie padėtų atskirti pelus nuo grūdų internete.

Ugdomas gebėjimas virtualioje erdvėje elgtis kultūringai ir kurti atsakingai ne tik apsaugo kiekvieną nuo nepageidaujamų patirčių internete, bet ir sudaro sąlygas naudotis technologijų galimybėmis saviraiškai ir kūrybai.

Edukacija susideda iš 3 dalių: pristatymas, interaktyvūs žaidimai ir diskusija su dalyviais. Jos metu dalyvius pratiname prie minties, kad visa mūsų veikla internete prisideda prie interneto kultūros formavimo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Koks buvo žmonių gyvenimas Lietuvos teritorijoje prieš tūkstančius metų? Dalyviai sužinos ir patys aiškinsis kas buvo svarbiausia gyvenime žmogui akmens, bronzos ir geležies amžiais. Užsiėmimo metu keliausime ne tik per archeologinius laikotarpius, mokysimės orientuotis istoriniuose perioduose, bet ir sužinosime kada atsiranda baltai, kada išsiskiria baltų gentys, kokios jos buvo ir kokie buvo svarbiausi mūsų protėvių kasdieniai darbo įrankiai ir ginklai. Aiškinsimės, kodėl baltų gentis galime vadinti karingomis. Ginkluotės kaita ir raida ne tik atskleidžia žmogaus nuolatinį žengimą į priekį ir tobulėjimą, bet ir pasakoja mums apie to meto gyvenimo iššūkius. Atsižvelgiant į dalyvių amžių, mokiniai dalyvaus įvairiose veiklose, kurių metu ne tik tirs istoriją , įtvirtins atrastas žinias bet ir ugdydamiesi komandinio darbo kompetenciją, atliks įvairias užduotis.


Literatūrinis-edukacinis užsiėmimas „Knygos herojus“

Bibliotekoje per kiekvieną literatūrinį-edukacinį užsiėmimą bus skaitomas vis naujas įvairaus stiliaus, pobūdžio literatūros kūrinys, kuris parenkamas atžvelgiant į amžiaus grupę. Mokiniai išklausę skaitomą istoriją, padedant edukatoriui, diskutuodami aptars išgirstą informaciją, kels rūpimus klausimus ir ieškos jiems sprendimų. Individualiai išsirinks kūrinio herojų, kurį vaizduos kuriamame ženkliuke (įsegamo, magnetinio ar veidrodėlio tipo). Mokiniams bus išdalinti ženkliukų formos lapeliai, kuriuose savarankiškai pieš pasirinktą kūrinio herojų naudodami įvairias piešimo priemones: pieštukus, kreideles, flomasterius, akvarelę. Edukatorius ženkliukų gaminimo aparatu padarys norimus ženkliukus. Kiekvienas mokinys pristatys savo kurtą herojaus ženkliuką draugams ir jį išsineš į namus.


Edukatorė sukuria pasakos  instaliaciją: atvertame lagamine sudedamos V. Žilinskaitės pasakos „Kelionė į Tandadriką“ personažų kostiuminės galvos, teksto ištraukos su jų prisistatymais, knyga. Skaidrėse pristatoma autorė ir jos apysaka, mirioramoje parodomas piešinių „filmas“ pasakos-apysakos motyvais, trumpai papasakojamas siužetas. Personažai paeiliui skaito kūrinio ištraukas, tada visi paeiliui lenda į kosminį laivą „Sidabrinis kankorėžis“.
Visi drauge einame į kūrybines dirbtuves, iš spalvingo sulaužytų žaislų konteinerio išverčiame jo turinį ant paklodės, vaikai pasirenka, kurį žaislą norės (pajėgs) sutaisyti. Dirbtuvėse paruoštos priemonės „gydyti“(taisyti) žaislus: susiūti, suklijuoti, sušukuoti, pavalyti, išplauti... Aptariame, kokių priemonių dalyviui reikia, kad jį pataisytų. Rodomos skaidrės iš muziejaus kiemelyje vykdyto renginio „Žaislų ligoninė“, dirbtinio intelekto ir dailininkės sukurti pasiūlymai, kaip galima seną žaislą ar jo dalį prikelti naujam gyvenimui.
Pataisius pasirinktus žaislus padaroma nedidelė jų parodėlė, aptariama.  Pagal kiekvieno galimybes atnaujintas žaislas atiduodamas vaikui (išsinešamas namo).

Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kviečiame vaikus į inovatyviu ir interaktyviu STEAM ugdymu pagrįstą edukaciją - ,,Baltų žemės ženklai: Medeinos giria". Edukacijos metu, klausydami legendų ir mitų iš senojo Baltų pagoniško tikėjimo, pažinsime dievaitę Medeiną, susipažinsime su Lietuvos ir pasaulio medžiais, jų rūšimis ir svarba mūsų planetai. Vaikams suprantama forma aptarsime medžių integraciją į mūsų buitį ir kasdieninį gyvenimą, aptarsime ekologijos, aplinkosaugos ir pramonės žalos aplinkai problemas. Edukacijos medžiaga parinkta atsižvelgiant į vaikų amžių ir turimas žinias.


Koncertinė įstaiga Šiaulių valstybinis kamerinis choras "Polifonija"

Valstybinis choras "Polifonija" yra paruošęs edukacinę programą "Pasaulio tautų muzika", skirtą 5-12 klasių moksleiviams.
Tai spalvinga ir nuotaikinga kelionė aplink Žemės rutulį. Renginio metu bus ne tik atliekami įvairių pasaulio kraštų: Europos, Azijos, Afrikos, Šiaurės ir Pietų Amerikos, Australijos choriniai kūriniai, bet ir papasakota apie tiems kraštams būdingus muzikos bruožus, ypatybes bei jų reikšmę tenykščiai kultūrai. Edukacijos dalyviai susipažinti su lietuviams tolimų ir egzotiškų šalių chorine kultūra, kuri remiasi tų šalių folkloru. Žinoma, nepamiršti ir savojo krašto chorinės muzikos lobynai.
Edukacijos metu mokiniai, kartu su atlikėjais, muš ritmus, atitinkančius konkretaus kontinento muziką, pritars pažįstamai melodijai savo balsais. Atlikėjai: Šiaulių valstybinis kamerinis choras ,,Polifonija" ir profesionalūs instrumentalistai bei solistai, pritarsiantys mušamaisiais, klavišiniais ir kitais instrumentais (pradedant fortepijonu ir baigiant dambreliu ar lietaus lazda).


Kaip žmonės apšvietė savo būstus iki elektros atsiradimo? Ar žinote, kas yra diedas ir ką taip vadino? Kam reikalingos balanos? Apšvietimo priemonių išties būta įvairių: balanos, žvakės, spingsulės, žibalinės, primusinės bei karbitinės lempos. Į namus grįšite ne tuščiomis - pasigaminę išskirtinį šviestuvą!


Emocijų pažinimo dirbtuvės "Slėpynės meno kūriniuose"

Tai kūrybinė emocijų pažinimo edukacija, kurios tikslas – lavinti vaikų emocinį intelektą, tyrinėjant ir analizuojant emocijas bei jausmus per meno kūrinius.
Įgūdis pažinti emocijas, tinkamai jas išreikšti ir reaguoti į kitų žmonių jausmus yra labai svarbus. Kuo labiau išvystytas vaiko emocinis intelektas, tuo mažiau socialinių ir emocinių problemų jam kyla. Gebėjimas stebėti, suprasti savo ir kitų emocinį pasaulį, suteikia vaikams pasitikėjimo savimi, stiprina santykius su kitais, padeda efektyviau spręsti konfliktines situacijas ir įveikti emocinius sunkumus.
Menas – puikus įrankis, padedantis tyrinėti ir pažinti emocijas bei jausmus. Edukacijos metu dalyviai turės galimybę susipažinti su skirtingomis meno sritimis ir per jas patyrinėti pagrindines emocijas – laimę, pyktį, nuostabą, baimę, liūdesį ir pasibjaurėjimą. Dalyviams bus skiriamos įdomios, smagios komandinės užduotys, padėsiančios surasti „pasislėpusias“ emocijas.
Analizuodami literatūrines situacijas, vaikai sieks atpažinti, kokias emocijas patiria personažai. Tyrinėdami fotografijas ieškos vieną ar kitą emociją atspindinčių vaizdinių. Stebėdami paveikslų reprodukcijas interpretuos ir argumentuos, kokias emocijas atpažįsta meno kūriniuose. Galiausiai, patys taps skulptoriais – iš savo draugų tarsi molio „lipdys“ atitinkamą emociją atspindinčią skulptūrą.
Edukacinis užsiėmimas suteiks galimybę patyrinėti ir pažinti skirtingas meninės raiškos formas – fotografiją, dailę, skulptūrą. Stebint ir tyrinėjant meno kūrinius dalyviai praplės savo kultūrinį akiratį, puoselės savo vidinį pasaulį. Kūrybiškos užduotys lavins dalyvių vaizduotę ir meninę saviraišką, gebėjimą bendrauti, bendradarbiauti ir išreikšti savo požiūrį. Po edukacijos dalyviai gebės lengviau atpažinti ir reaguoti į savo ir kitų žmonių pagrindines emocijas.


Orientacinis pasivaikščiojimas PALANGA - JODO BOMBA

Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas PALANGA. JODO BOMBA - interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą kurorto istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite ~4-5 kilometrų maršrutą ir pažinsite mįslingąją Palangą. Pasiruoškite, Jūsų laukia rimti išbandymai!

Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Tikslas – skatinti vaikų kūrybiškumą per judesį, šokį – bendrystę, per judesį suvokti bendrą visus vienijančią grupės/klasės tapatybę (visus vienijančią ir išreiškiančią savybę).
Uždaviniai: išmokti reikšti kūrybines mintis, pademonstruoti pasiūlymą, susipažinti su vadovo siūlomomis judesio raiškos formomis, rasti visiems tinkamą judesio bendratį, pasiekti bendrą grupės/klasės šokio kompozicijos rezultatą.
Bet kokio amžiaus vaikams judesiu, šokiu paremta kūryba yra aktualiausia, nes siejama su veiksmu, judėjimu.
Edukacinė programa „Mūsų šokis“ skirta pradinių klasių vaikams, pažinti save ir draugus per judesį ir šokį, patirti judėjimo džiaugsmą, išlaisvinti ir įgyvendinti kūrybines mintis ir idėjas sukuriant grupės, klasės šokio kompoziciją, atskleidžiant savo ir grupės tapatumą, bei pasaulėžiūrą.
Metodai: šokio kompozicijos idėjos generavimas (vadovo ir vaikų pasiūlymai ir jų derinimas), demonstravimas (praktinis užsėmimas), diskusija, rezultato refleksija.
Edukacijos kultūrinis poveikis – per judesį didins kultūrinį sąmoningumą, plės supratimą apie kultūrinės raiškos ir
komunikavimo formas, skatins saviraišką ir grupinį kūrybingumą.
Meninis poveikis –  leis patirti patirti kūrybinį eksperimentą - bendro šokio sukūrimo džiaugsmą.
Edukacinis poveikis – ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti  komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti, ugdoma mokinių savivertė ir motyvacija.
Edukaciją ves Joniškio kultūros centro šiuolaikinio šokio studijos „Stichija“ choreografė Sigma Jonušienė, turinti aukštąjį pedagoginį išsilavinimą ir patirties šokio mokant vaikus.


Edukacinis koncertas „Senieji instrumentai“

Kompozitoriaus multiinstrumentalisto Sauliaus Petreikio edukacinis koncertas „Senieji instrumentai“ – tai gyva ir nuoširdi pažintis su unikaliu Lietuvos bei užsienio šalių muzikinį paveldu, turtinga instrumentine baze bei spalvingu jos skambesiu. Mūsų muzika Pasaulyje išsiskiria savitu atlikimu, kompozicijomis ir kūriniais, žavinčiais Pasaulio ("world") muzikos mylėtojus. Koncertuose S. Petreikis rengia teatralizuotus muzikinius pasirodymus, kuriuose apjungia interaktyvius pasakojimus, tradicinį muzikos skambesį ir šiuolaikines improvizacijas, bei pristato šiuolaikinę senųjų Lietuvos bei užsienio šalių instrumentų istoriją. Jaunieji klausytojai juose gali gyvai pamatyti ir išgirsti daugiau nei 30 instrumentų unikalia kolekciją, kurią kompozitorius kaupia visą savo gyvenimą.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Užsiėmimo metu susipažįstama su linoraižinio atsiradimo istorija, išsiaiškinami linoraižinio kūrimo darbo principai bei demonstruojami Klaipėdos menininkų grafikos darbų pavyzdžiai. Pasakojama apie linoraižinio raižymo techniką bei atlikto darbo atspaudimo presu specifiką, preso atsiradimo muziejuje istorija. Pamokos metu pristatomi senieji Klaipėdos miesto pastatai, pasakojama apie jų architektūros stilių, pastatymo istoriją, įžymių žmonių gyvenimus šiose pastatuose. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis savo rankomis susikuria širdžiai mielus grafikos darbus, bei išmoksta pasigaminti linoraižinio klišę ir šiuos savo kūrinėlius atsispaudžia spaudos staklėmis.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Šilkinė pieva" metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis dekoruoti šilką, sukuriamas paveikslėlis. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris puoš Jūsų interjerą ir džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Kauno tautinės kultūros centras pristato naują interaktyvią edukacinę programą „Kitokia kelionė per Lietuvą“!

Kelionės dalyvių laukia žaismingos užduotys keliaujant Lietuvos etnografinių regionų žemėlapiu „laumių pėdelėmis“. Teks įveikti nemažus iššūkius:  atsakyti į viktorinos klausimus apie papročius, įminti mįsles apie senuosius buities rakandus, sudėlioti dėlionę ir įvardinti mitines būtybes, atpažinti tradicinius etnografinių regionų valgius, virtualiai aprengti merginą ir vaikiną tautiniais drabužiais.
Programa skirta mokiniams pagilinti žinias apie Lietuvos
etnografinius regionus – Aukštaitiją, Dzūkiją (Dainavą), Suvalkiją (Sūduvą), Žemaitiją, Mažąją Lietuvą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Užmiršta XV a. Vilniaus gyventojų kasdienybė.
Buvo laikas, kai lietuvių kariai ir didikai girdė savo arklius Juodojoje jūroje. Lietuvos didysis kunigaikštis Vytautas Didysis XV a. pavertė LDK viena didžiausių valstybių pasaulyje.
Tačiau ne tik garsios pergalės mūšiuose padėjo išlaikyti tokias milžiniškas teritorijas. LDK sėkmingos plėtros priežastis buvo tolerancija kitų tautų religijoms ir vietos papročiams.
-	Kaip tai pakeitė sostinę Vilnių? Ką šiuo laikotarpiu veikė miestiečiai?
-	Kuo buvo kūrenama pirmoji Lietuvoje veikusi mokykla?
-	Kokias monetas kaldino Aleksandro laikų kalykla?
-	„Pasimatuokite“ viduramžių darbus bei profesijas – kuo norėtumėte būti XV a.?
-	Kai kurių tų laikų profesijų šiandien nebeliko, pastatai pakeitė savininkus ar išnyko iš žemėlapio, tačiau išsaugotos įdomios istorijos ir autentiškos vietos liko.
XV a. Vilniuje gyvenimas virė kaip ir šiandien: iš užsienio keliavo prekės, vyko statybos, miestas klestėjo ir augo. Tad pasivaikščiokime po senąjį Vilnių ir pagalvokime, ar mums būtų patikę gyventi čia prieš 600 metų?


Kultūrinės edukacijos „Pirk dramblį“ tikslas yra supažindinti vaikus ir jaunimą su pinigų istorija, didinti jų finansinį raštingumą, gerinti sprendimų priėmimo įgūdžius, ugdyti sėkmingą, kritiškai mąstančią asmenybę. Daugelis yra girdėję smagų vaikišką juokelį, siūlantį pirkti dramblį. Bet kiek iš tiesų kainuoja dramblys? Ir ar kiekvienas to panorėjęs galėtų jį nusipirkti? Posakis „Laimingi pinigų neskaičiuoja“ tikslus tik iš dalies: laimingi jų neskaičiuoja, nes moka su jais elgtis, todėl tikrai žino, kiek jų turi ir ką daryti, jei jų trūksta. „Kuo daugiau mokaisi, tuo daugiau uždirbi“, – sako žymus investuotojas Warrenas Buffettas. Finansinio raštingumo pamoka „Pirk dramblį“ – kaip tik ir yra puiki proga įgyti naujų žinių apie taupymą, skolas, protingo pirkėjo įpročius. 2015 metais pirmą kartą Lietuvoje tarp kitų raštingumo dalykų (skaitymo, matematikos, gamtos mokslų ir problemų sprendimo) buvo vertinamas mokinių finansinis raštingumas. Tyrimą vykdė Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), tyrime dalyvavo penkiolikmečiai Lietuvos moksleiviai. Tyrimo rezultatai parodė, kad Lietuvos mokinių finansinio raštingumo žinios yra nepakankamos – gerokai žemiau pasaulio šalių vidurkio, o iš visų tyrimo metu vertintų europiečių lietuviai atsidūrė priešpaskutinėje vietoje. Tyrimo metu nustatyta, kad egzistuoja statistiškai žymūs mokinių gebėjimų skirtumai tarp regionų ir didmiesčių, socialinių grupių, mergaičių ir berniukų (mergaičių gebėjimai geresni). Todėl finansinio raštingumo pamoka „Pirk dramblį“ gali tapti ne tik malonia kultūrine edukacine programa, bet ir suteikti finansinių žinių, padėsiančių realizuoti mokinių svajones ateityje. Pastaba:  Mažiausias pamokų skaičius Kauno mieste - 2 pamokos vienoje mokykloje. Mažiausias pamokų skaičius kituose miestuose - 4 pamokos vienoje mokykloje. Kiekviena edukacija derinama individualiai, tad norėdami rezervuoti laiką, būtina susisiekti telefonu.


Pažink Vilniaus gynybinę sieną pats (orientacinis žaidimas)

Orientacinis žaidimas „Pažink Vilniaus gynybinę sieną pats“ kviečia moksleivius patiems patyrinėti Vilniaus miesto gynybinės sienos perimetrą, maždaug 4 km. Miestą gynybiniai įtvirtinimai saugojo iš viso apie 300 metų, dabar jau virš 200 metų kaip gynybinės sienos nebėra. Kasmet rugsėjo 6 d. galime pažymėti dieną, kai Lietuvos didysis kunigaikštis Aleksandras 1503 m. privilegija patenkino miestiečių prašymą juos atleisti nuo karo prievolės, kad galėtų miestą aptverti apsaugine siena. Buvusių vartų ir bokštų vietose galėsite įsivaizduoti kokie statiniai čia stovėjo bei prisiminti kokią reikšmę turėjo miestui. Pakeliui lavinsite pastabumą ieškant sankryžų kur stovėjo 9-eri miesto vartai, bokštai, o namų sienose ir kiemuose ieškosite gynybinės sienos autentiškų ar atkurtų fragmentų. Moksleivių lauks informacinės stotelės su interaktyviomis užduotimis buvusių vartų vietose, pakeliui teks ieškoti buvusios sienos fragmentų. Tad šokam į patogius batus, pasiimam telefoną su internetu* ir pirmyn į trasą! (* Užtenka vieno išmanaus telefono su internetu 3-5 asmenų grupei). Susitikimo vieta: prie varpinės, Katedros a. Pabaigos vieta: prie Bernardinų bažnyčios, Maironio g.


Lino kančia (arba nuo sėklelės iki drobelės)

Lankytojus pasitinka muziejininkė ir pradeda pažintį su ekspozicijoje esančiais daiktais ir padargais, kurie naudojami linų auginimui bei apdirbimui. Po to, edukacijos dalyviai žiūri filmą, kaip linai nuraunami, rišami į pėdus, nukaršiami. Žinių įtvirtinimui vaikai suskirstomi į komandas, kurios tarpusavyje rungtyniauja viktorinose, praktinėse užduotyse.


Tauragnai – unikalus gamtos kampelis Lietuvoje, įsikūręs Aukštaitijos nacionalinio parko prieigose. Čia, prie giliausio Lietuvoje ežero, užaugo garsioji Žiniuonė, tautosakos, liaudies medicinos tyrinėtoja daktarė Eugenija Šimkūnaitė. Mes atskleisime Jums dalį iš gilios senovės atėjusių gamtos paslapčių. E. Šimkūnaitė sakė, kad nėra žolynų negydančių, tik atitikti reikia. Tai ir ieškosime žolynų bendrai sveikatai bei atminčiai gerinti, nuotaikai pakelti, sielos ramybei. Nagrinėsime, kuo ypatingas senovinis aukštaitiškas darželis, kur būdavo sodinamas, kokie augalai auginami, remsimės E. Šimkūnaitės paliktais užrašais bei lyginsime su darželiu, sukurtu prie Tauragnų krašto muziejaus. Anksčiau sodyba be darželio buvo neįsivaizduojama. Jei jo nebuvo, tai atrodė, kad niekas tuose namuose negyvena, juose nėra žmogaus. Pagal gėlių darželį sprendė, kokia yra sodybos šeimininkė. Darželis ypatingai svarbus buvo merginoms – jei jis gražus, tai ir merginos gražios, darbščios. Remsimės užsiėmimo dalyvių patirtimi, diskutuosime, kokie dabar yra darželiai, ar jie reikalingi. Užsiėmimo metu, ar tai būtų pavasaris, vasaros pradžia ar ruduo, dalyviai turės galimybę užuosti žolynus, bandyti atskirti juos pagal kvapą, paskanauti, padiskutuoti, kokius darželyje auginamus žolynus ir kaip galime naudoti, nes nuo seno lietuvių liaudies darželiai buvo puoselėjami ne tik dėl grožio, bet ir dėl sveikatos. Užsiėmimo pabaigoje ant laužo virsime arbatą iš žolynų, auginamų tradiciniame darželyje, gersime iš molinių pudelių. Arbatos skonį kurs patys dalyviai, pasirinkdami vienokias ar kitokias žoleles, jas maišydami tarpusavyje. Gerdami arbatą aptarsime, kada ir kaip renkamos, džiovinamos vaistažolės, kaip keičiasi augalo savybės joms džiūstant, kokias vaistažoles galima vartoti kartu, o kurios draugėn netinka. Kiekvienas dalyvis, išvykdamas į namus, gaus po keletą sėklų su aprašymu, kada ir kaip sėti, kaip išdygusias prižiūrėti, o užaugus augalui, kaip jį naudingai panaudoti.


Baltos Kalėdos - tai Kalėdinė interaktyvi pasaka vaikams į kurią įtraukti senoviniai Kalėdų šventimo papročiai ir linksmybės. Vaikai turės galimybę sudalyvauti tikroje pasakoje ir būti jos herojais. Baltos kalėdos tai pasaka apie pasiklydusias Kalėdas, kurias bandė pavogti trys metų laikai pavasaris, vasara ir ruduo. Vaikai taps pasakoje Kalėdų gelbėtojais, kurie atlikę tam tikras Kalėdų tradicijomis paremtas užduotis išlaisvins poną gruodį ir Kalėdas, vaikai pasijus tikrais herojais, nes išlaisvinę Kalėdas mokyklos aktų salėje pučiant netikrą sniegą sniego aparatams ore pradės kristi baltos snaigės , sukurdamos Kalėdų atmosferą vaikams ir nuspalvindamos Kalėdas baltomis snaigėmis. Ir žinoma, kokios Kalėdos be tikro Kalėdų senelio, kuris atsidėkodamas vaikams už Kalėdų gražinimą įteiks po dovanėlę prisiminimui. Sukurkime baltą Kalėdų pasaka vaikams!


Leliumų metas – tai vienas mistiškiausių laikotarpių rėdos rate, kuomet žmonės keturias tamsiausias savaites laukia prašviesėjimo. Edukacinės programos metu mokiniai leisis į magijos ir laukimo kupiną kelionę, ypatingą advento laikotarpį, kurios metu susipažins su advento-leliumų dainomis, burtais, žaidimais bei tradicijomis. Mokiniai sužinos apie advento laikotarpio specifiką, kodėl jo metu įsivyrauja ramybė, kokios emocijos ir būsenos atsispindėdavo senolių gyvenime, kokie pagrindiniai advento simboliai ir kokia jų reikšmė. Ši edukacija skatins vaikų savitą ir etnokultūros tradicija praturtintą meninę kūrybą, ugdys estetinį-meninį jautrumą bei kūrybiškumą. Pagrindinis edukacijos tikslas – sukurti poreikį domėtis ir pažinti savo unikalias tautos tradicijas, skatinant pilietiškumą, domėjimąsi savo papročiais, ugdant kūrybiškumą ir aktyvų dalyvavimą etnokultūrinėje veikloje. Po edukacijos kiekvienos mokinys gaus kalėdinio laikotarpio laukimo kalendorių, kurį galės parsinešti namo ir supažindinti savo šeimos narius/draugus su išmoktomis dainomis, žaidimais, burtais ir kita aktualia medžiaga.


Pažintis su Rytų Azijos kaligrafijos menu (9-12 kl.)

Kaligrafija, išvertus iš senovės graikų kalbos, reiškia „graži rašyba“. Bet ar tikrai pakanka gražiai rašyti, kad būtum kaligrafas? O kaip gi gražiai rašyti Japonijoje, Korėjoje ar Kinijoje, kur mums įprasta abėcėlė net nenaudojama?
Per šią pažintinę-patyriminę edukaciją 9-12 klasių moksleiviai ne tik sužinos, kaip atrodo viena seniausių Rytų Azijos meno formų – rytietiška kaligrafija, bet ir patys kurs savo pirmuosius rytietiškos kaligrafijos meno kūrinius.
Edukacijos pirmojoje dalyje, naudojant vizualinę medžiagą ir kitus pojūčius skatinančius objektus, mokiniai susipažins su Rytų Azijos kaligrafijos meno ištakomis, skirtingais stiliais istorijos tėkmėje bei šiuolaikiniais menininkų-kaligrafų darbais. Moksleiviai taip pat sužinos ir apžiūrės, kas gi tie vadinamieji „keturi kaligrafijos lobiai“, be kurių negali kurti nė vienas Rytų Azijos kaligrafas.
Edukacijos antrojoje dalyje, per praktinį-patyriminį užsiėmimą, mokiniai patys išbandys rytietiškos kaligrafijos meną: naudodami tušą, tušo akmenį, ryžių popierių ir teptuką, gimnazistai kurs savo pirmuosius rytietiškos kaligrafijos meno kūrinius.
Pasitelkiant atitinkamai amžiaus grupei pritaikytas inovatyvias ir potyriais grįstas priemones, edukacija paįvairins mokinių kultūrines patirtis ir tarpdalykines žinias, prisidės prie kultūrinės raiškos, kūrybingumo bei vaizduotės lavinimo.


Edukacija Snaigių DNR skirta 7-12 metų amžiaus mokiniams, kurie nori pažinti ir tyrinėti įdomų gamtos reiškinį - snaiges. Per šią edukaciją mokiniai turės galimybę išsiaiškinti, kodėl snaigės turi šešiakampę formą, kaip jos susidaro ir kodėl jos yra baltos. Jie taip pat išmoks skirtingas snaigių formas, kurias lemia temperatūra ir drėgmė. Per praktinius užsiėmimus, meno projektus ir tyrinėjimus mokiniai plėtos savo mokslinius, kūrybinius ir socialinius įgūdžius. Siekiame skatinti smalsumą, mokymąsi vieni iš kitų ir bendradarbiavimą. Galutinis rezultatas - mokinių darbų galerija ir kūrybiškas snaigių medis, pagamintas naudojant skirtingas technikas. Kviesime vaikus į neįprastą ir įdomią kelionę į snaigių pasaulį – Snaigių DNR!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija „Unikali Žagarės miesto aura“ Žagarės dvaro rūmuose ir Žagarės mieste. Kviečiame 7-10 klasių moksleivius susipažinti su unikalia Žagarės dvaro sodyba ir išskirtine aura pasižyminčiu istoriniu Žagarės miestu. Pirmoje edukacijos dalyje atskleisime Jums dvaro istorijos paslaptis, o interaktyviose ekspozicijose galėsite ne tik išvysti XIX a. dvarininkų gyvenimą, bet ir įvairiuose žaidimuose išmėginti savo jėgas. Be interaktyvių sprendimų pamatysite įspūdingų medžioklės trofėjų kolekciją, senovinių daiktų bei sporto apdovanojimų ekspozicijas. Po petraukėlės edukacija tęsis Žagarės mieste, kur aplankysime buvusią istorinę užtvanką ir malūną, dolomito atodangą, Senosios Žagarės Šv. Petro ir Povilo bažnyčią su Dievo Tarnaitės Barboros Žagarietės kripta, Žagarės senojo miesto vietą, susipažinsime su išlikusia senąja architektūra, akmenimis grįstomis gatvelėmis ir išskirtine miesto aura. Edukacijos trukmė - apie 2 val. Kaina 6,00 Eur/asm. (moksleiviams).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


„Lobio paieškos Europos parke“ – aktyvus ir smagus užsiėmimas muziejuje po atviru dangumi. Mokiniai mokysis kūrybiškai mąstyti, bendradarbiauti, orientuotis, savarankiškai atpažinti „prakalbusiais“ skulptūras, įžvelgti meno kalba užkoduotas prasmes. Susiskirstę į komandas dalyviai gauna užduotis – užuominas, žemėlapius. Žemėlapio pagalba muziejaus teritorijoje jie ieško tam tikrų šiuolaikinio meno kūrinių, skulptūrų, didžiulių kraštovaizdžio kūrinių. Teisingai atlikti visas užduotis prireiks orientacinių sugebėjimų, bendradarbiavimo, loginio mąstymo. Iššifravę visas užuominas, suradę visas žaidimo dėlionės detales, dalyviai laimi, ir gauna apdovanojimą – simbolinį „lobį“. Aktyvus užsiėmimas vyksta lauke, gamtinėje muziejaus aplinkoje. Užsiėmimo metu mokomasi bendradarbiauti, išklausyti ir padėti vieni kitiems, nuo gebėjimo dirbti kartu labai priklauso sėkmė. Dalyviai susipažįsta su muziejaus ekspozicija, įstabias šiuolaikinio meno pavyzdžiais, didžiuliu meniniu kraštovaizdžiu, turi galimybę atrasti ir palyginti, pasisemti įkvėpimo, naujų idėjų, kūrybiškų interpretacijų.


Jūrų mazgai: menas ar amatas? (9-12 kl. mokiniams)

Moksleiviai, dalyvaudami užsiėmimuose, susipažins su mazgų atsiradimo istorija, mazgų rišimo tradicijomis, sužinos kiekvieno mazgo pritaikymo sritį ir išmoks paprastų ir sudėtingesnių mazgų rišimo technikos. Edukacijos praktinėje dalyje moksleiviams bus suteiktos galimybės patiems pasigaminti savo „jūreivišką“ suvenyrą - supinti apyrankę. Veiklą paruošė tolimojo plaukiojimo jūrų kapitonas Evaldas Zacharevičius ir mazgų pynimo entuziastė STEAM centro laborantė Olga Berežnova.


Kūrybinių̨ dirbtuvių̨ metu mokiniai dirbs keliais etapais. Pirmoji kryptis – tekstas, jo kūrimas ir analizė. Kokie pokalbiai įstringa? Kokius dialogus nugirstame gatvėje, autobuse, mokykloje? Kurie dialogai mus prajuokina, o kurie – erzina? Ko reikia pokalbiui, kad jis virstų istorija? Antroji kryptis – filmo ir (ar) spektaklio dramaturgijos ypatumai. Kuo skiriasi romanas ir spektakliui ar kinui sukurtas tekstas? Ar tekstas gali virsti vaizdu ar garsu?

Dramaturgijos dirbtuvių metu moksleiviai mokysis pasakoti istoriją kalba, kuria kalba patys, ir kalbėti apie dalykus, kurie rūpi jiems. Dialogo forma ne tik padės papasakoti istorijas mums visiems atpažįstama forma, bet ir leis paaugliams pasižiūrėti į savo patirtis iš̌ kito kampo. Mokiniai bus supažindinami su pagrindiniais dramos principais, kūrybinio rašymo technikomis, atliks savęs pažinimo užduotis, mokysis konstruoti scenas ir pasakoti trumpas, bet paveikias istorijas.


Edukacinio užsiėmimo „Nulipdyk koklį“ metu dalyviai susipažins su archeologine ekspozicija, sužinos, kas yra kokliai ir koklinė krosnis - jų atsiradimo istoriją, gamybos ir puošybos technikas, būdingą ornamentiką. Po teorinės dalies moksleiviai kviečiami įsijausti į viduramžių amatininko vaidmenį. Naudodami rekonstruotas koklių formas, kiekvienas galės atsispausti piešinio fragmentą bei interpretuoti, ieškodami šiuolaikinio koklio pritaikymo galimybių. Edukatorius turi patirties vesti užsiėmimus ir ekskursijas asmenims su protine negalia, asmenims turintiems autizmo spektro sutrikimų. Turime galimybę į šią ekskursiją pritaikyti mokiniams su protine negalia - jos metu pateikiama mažiau informacijos, vartojamas paprastesnis žodynas. Užsakant užsiėmimą asmenų su specialiaisiais poreikiais grupei, prašome apie grupės specifiką informuoti iš anksto. Svarbu: paslaugos teikimo vieta nepritaikyta asmenims su judėjimo negalia.


Spektaklis „Čipolinas“ (Nuotolinė paslauga)

Šįkart mažųjų žiūrovų laukia nuotykių kupina išsilaisvinimo, kovos už teisybę istorija, nesutilpusi į vieną teatro sceną ir nusidriekusi per skirtingas teatro erdves. Kartu su svogūnėliu Čipolinu ir kitomis daržovėmis vaikai ieškos kelio į laisvą, nesuvaržytą gyvenimą, atvirai ir kritiškai žvelgs į mūsų pačių istoriją ir ateities perspektyvas. Kaip teigia režisierius Šarūnas Datenis: „Šiuo spektakliu norime paskatinti vaikus mąstyti savo galva ir šiek tiek maištauti. Suvokti, kad gyvename demokratiškoje valstybėje ir neprivalome aklai vykdyti to, kas mums pasakyta. Turime teisę kelti klausimus, dalintis savo idėjomis ir prieštarauti valdžios sprendimams.“


Nuo Konfucijaus iki Laozi: pažintis su Rytų Azijos filosofijomis

Dažnai girdime cituojant: „Pasak Konfucijaus,...“. Visgi, kokias idėjas iš tiesų bandė perteikti šis prieš daugiau nei du tūkstanmečius gyvenęs kinų filosofas? Ši edukacija supažindina 9-12 klasių mokinius su Rytų Azijos mąstymo mokyklomis (konfucianizmu ir daoizmu) bei klasikiniais filosofiniais tekstais („Lunyu“ ir „Daodejing“). Mokiniai ne tik sužino pagrindinių šių mokyklų filosofų (Konfucijaus, Mengzi, Laozi) idėjas ir skirtumus, bet ir įsitraukia į teorinius ir praktinius užsiėmimus, analizuoja šių filosofinių mokyklų bei išskirtinių jų atstovų mintis, tyrinėja jų įtaką mums bei Rytų Azijos šalių gyventojams. Ši edukacija puikiai praturtina literatūros etikos ir istorijos pamokas.


Gamtos ir kultūros takais po Žemaitijos nacionalinį parką

Edukacinio užsiėmimo metu Žemaitijos nacionalinio parko direkcijos lankytojų centro interaktyvioje ekspozicijoje „Žemaitijos žemės slėpiniai“ moksleiviai atlikdami įvairias užduotis susipažins su viena iš Lietuvos saugomų teritorijų – Žemaitijos nacionaliniu parku, jo savitu kultūros paveldu, žemaičių tarme, išskirtinėmis gamtinėmis vertybėmis ir kt. Taip pat užsiėmimo dalyvių laukia edukacinė išvyka į Platelių dvaro parką, kuris pasižymi išskirtinėmis kultūrinėmis ir gamtinėmis vertybėmis.  Platelių dvaro sodybos istorija dabartinėje vietoje mena XVII a. Moksleiviai edukacinio užsiėmimo metu pamatys buvusių dvaro rūmų pamatus bei kitus išlikusius dvaro sodybos ūkinius pastatus. Taip pat išgirs Platelių dvaro istoriją, aplankys ir storiausią Lietuvoje „Raganos“ uosį, kuris paskelbtas gamtos paminklu. Moksleiviai mėgins atskleisti kultūros ir  gamtos paslaptis per įvairias mįsles, legendas,  žaidimus bei komandines užduotis.


Edukacija skirta komandos formavimui, atliekant kūrybiškumą ir atsakingumą ugdančius žaidimus- pratimus. Veikdami
komandoje moksleiviai skatinami dirbti kartu bei tuo pačiu metu išmoksta komandinio darbo paslapčių. Edukacija vyksta
neformalioje aplinkoje, dėl to galime labiau pažinti savo klasės draugą bei įgyti jų pasitikėjimą. „Komanda laikrodžio
tikslumu" yra viena iš populiariausių edukacinių programų Alytaus mieste. Atlikdami užduotis moksleiviai mokosi nugalėti
tiek savo baimes, tiek „pralaužti ledus“ santykiuose su draugais; pajusti savo esybe, kad visa komanda (klasė) gali daugiau,
geriau ir greičiau negu pavienis žmogus; padeda komandai pažvelgti į save „iš šono“, nešališkai įvertinti trūkumus ir
privalumus; sutvirtina pasitikėjimą vienas kitu ir rezultatais, kuriuos komanda (klasė) dažnai gali pasiekti, tačiau kiekvienas
atskirai tuo netiki ir todėl tų rezultatų nesistengia siekti.


Užsiėmimo dalyviai supažindinami su lietuvių paprotinės dailės kūriniais – šiaudiniais sodais, dekoratyviniais dirbiniais iš šiaudų, eglutės žaislais. Prieš pristatant šiaudinių sodų pynimo papročius, supažindinama su darbui naudojama medžiaga – rugio, kviečio, miežio ar avižų šiaudais, aptariamas jų paruošimo laikas bei laikymo sąlygos. Užsiėmimo metu bus demonstruojami šiaudiniai sodai bei žaislai eglutei, aptariamos šiaudinių dirbinių panaudojimo galimybės tradicinėje ir šiuolaikinėje kultūroje. Įgytas žinias dalyviai įtvirtins kurdami šiaudinio eglutės žaisliuko interpretaciją arba sodo detalę – reketuką.


Edukacinė programa „Va taip myniau linelius" (1 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti mokinių domėjimąsi tradiciniais amatais ir verslais, pritaikant juos šiandienos poreikiams. Uždaviniai:
1. Mokyti naminio linų apdirbimo, aktualizuojant, išryškinant jų vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Skatinti mokinių bendruomeniškumą, sudominant talkų, patalkių vakarėlių tradicijomis. 3. Stiprinti etninį tapatumą, skatinant mokinius sąmoningai perimti tradicinės kultūros vertybes. 4. Supažindinti  mokinius su šiuolaikinių tekstilės menininkų, pritaikančių liną ir jo pluoštą, darbais. 4. Taikyti įgytus gebėjimus kasdieniame gyvenime, kūrybiniuose projektuose. 5. Skatinti mokinių verslumą. Mokinių dėmesys sužadinamas mitologine sakme „Numirėlis ir linai“. Išryškinama išskirtinė lino vieta tradicinėje kultūroje. Naudodamiesi autentiškų įrankių kopijomis mokiniai mokosi senųjų lino apdirbimo darbų: karšia, kulia, mina, bruka, šukuoja, verpia. Aptariamas linų pluošto panaudojimas tradicinėje ir šiuolaikinėje kultūroje. Demonstruojami muziejaus fonduose sukaupti tekstilės rinkiniai. Pristatomi šiuolaikinių tekstilės menininkų darbai. Didesnis dėmesys skiriamas bendruomeninėms tradicijoms – patalkių vakarėliams, kuriuose jaunimas šoko, dainavo, ėjo ratelius, vaišinosi, žaidė žaidimus. Einami rateliai: „Pasėjau linelius“, „Linelius roviau“, „Auskim sesutės abrūsus". Aptariami lino kančios motyvai lietuvių patarlėse, priežodžiuose, sekamos sakmės. Siekiamas poveikis: mokiniai išmoks senųjų lino apdirbimo darbų, taikys įgytus gebėjimus kasdieniame gyvenime, kūrybiniuose projektuose, mokiniai perims tradicinės kultūros vertybes, susipažins su šiuolaikinių tekstilės menininkų darbais. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Mob.: +37060120070.


Edukacinis užsiėmimas „Taikos palaikymo misija“

Edukacinės programos "Taikos palaikymo misija" metu - vaikai turės smagių įspūdžių, fizinių užduočių, diskusijų, konkuravimo, estafečių ir greičio.

- Išbandysime kareivišką manštą

- Šaudysime į taikinius, tikrinsime kuris iš jūsų pats taikliausias;
- Išmoksime derėtis ir susitarti per kūrybinę užduotį "taikos derybos";
- Supažindinsime vaikus su karine amunicija;
- Supažindinsime, kas labai svarbu taikos palaikymo misijose;
- Sužinosime daug faktų apie kario gyvenimą;
- Paragausime tikro karinio maisto;
- Vykdysime dingusio krovinio paiešką;
- Varžysimės tarpusavyje;
- Įveiksime kliūčių ruožą;

- Žaisime žaidimą "Tiesa, ar netikra naujiena"

- Diskutuosime apie NATO ir kitus gynybinius blokus.

- Išmoksime patikrinti faktus, bei identifikuoti netikras naujienas ir propagandą;


Mokytis gamtoje niekada ne vėlu ir be galo smagu! Tad kviečiame išbandyti Salantų regioninio parko grupės edukacinę
programą „KURŠIŲ PILIES beieškant“. Išvykos metu vaikai susipažins su Kartenos miestelio istorija, sužinos kas yra
piliakalnis ir kas jam būdinga, mokysis orientuotis vietovėje, skaičiuos, pajudės gryname ore, fiksuos ir analizuos – „tai kur
ta pilis prasmego?“. Edukacinė programa skirta ne tik gamtos mylėtojams, bet ir vaikams, besidomintiems istorijos
įdomybėmis, pažinti išskirtinį Kartenos piliakalnio istorinį-archeologinį kompleksą, esantį Salantų regioniniame parke.
Pažintinio pasivaikščiojimo metu, kurio maršrutas ~ 3 km, susipažįstama su piliakalniu, senovės kuršių gyvenviete, vietovės
istorija ir mitologija, atliekamos užduotys. Aktyviai keliaujant Minijos slėniu stebima gamta, aplankomas ir mitologinis
akmuo – Laumės kūlis, ir Kartenos arba Abakų Lurdas su koplyčia.


Muzikos spalvos suaustos apyrankėje. 5-8 kl.

Tikslas – ugdyti kūrybiškumą ir skatinti saviraišką. Uždaviniai: supažindinti su tradiciniais muzikos instrumentais, jų skambesiu bei repertuaru; ugdyti kūrybiškumą perteikiant muzikinius įspūdžius spalvomis, jungiant skirtingas meno rūšis viename kūrybiniame procese; lavinti gebėjimą pasirinkti, priimti sprendimus, tęsti ir užbaigt pradėtą veiklą.

• Užsiėmimo metu dalyviai susipažįsta su tradiciniais lietuvių liaudies muzikos instrumentais. Visais pristatomais instrumentais pagrojamas tradiciškai jais atliekamos muzikos kūrinys, papasakojama apie instrumentus bei muzikavimo tradicijas. Susipažinę su instrumentais, dalyviai lavina vaizduotę savarankiškai pasirinkdami kiekvieną instrumentą ir jų skleidžiamą muziką atspindinčią spalvą.
Antroje užsiėmimo dalyje dalyviai supažindinami su audimo būdu ant mažų rėmelių. Vadovei padedant, pasirinktų spalvų siūlais dvinytu pynimu audžia siauras juosteles ir kiekvienas sukuria savo išgirstų spalvų apyrankę. Kiekvienas dalyvis savo apyrankę po edukacinio užsiėmimo išsineša su savimi.
Dalyviams suteikiamos visos kūrybai reikalingos priemonės ir medžiagos.
• Užsiėmimą veda KKC folkloro kolektyvo „Gadula“ vadovas Andrius Morkūnas bei tekstilės studijos „Gijų sodai“ vadovė Agnietė Janušaitė-Vitkūnienė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacijos metu vaikus supažindiname su sapnų gaudyklių kilmės legenda, istorija, taip pat kokiu tikslu jos buvo
gaminamos. Vaikams pristatoma sapnų gaudyklių gaminimo technika, tinklo pynimo būdai bei dekoravimo galimybės. Per
praktinę dalį vaikai pasigamina sau sapnų gaudyklę. Išmoksta pinti dailų tinklą, derinti spalvas, dekoruoti plunksnomis bei įvairiais karoliukais. Šios edukacijos metu yra lavinamas vaikų kūrybiškumas bei saviraiška.


Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija

Beveik prieš 700 metų Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino laiške pirmąkart buvo paminėtas Vilnius. Tačiau pasakojant Vilniaus istoriją, būtina pradėti nuo XIV amžiaus Kreivojo miesto ir Kreivosios pilies istorijos, nes būtent čia yra Vilniaus, kaip sostinės, pradžia, čia Vilniaus miesto branduolys. Šiandien ši vieta apaugusi mišku ir ji žinoma kaip Kalnų parkas. Taigi, vidury didmiesčio, miške, kuriame galima sutikti ir stirnų, žygiuosim Kreivosios pilies ir Kreivojo miesto perimetru ir mėginsime įminti viduramžių miesto mįslę. Išmoksime suprasti, kokios priežastys lėmė žmonių pasirinkimą – gyventi ant kalvų? Kaip kalvos ir slėniai lėmė sudėtingą miesto ir pilies gynybinę sistemą? Ieškosime atsakymų, apie Vilnios ir Neries upių svarbą, kaip žmogus keitė šių upių vagas. Sužinosime, kokia bendruomenė čia gyveno, kokia buvo jų buitis. Sužinosime apie mieste tuo metu gyvenusių vilniečių kultūrinę įvairovę. Suvoksime, kad Kreivoji pilis – viena iš trijų Vilniaus pilių, kuri davė pradžią Lietuvos valdovo rezidencijai ir miestui. Prisimindami senąsias legendas, kursime savas, naudosime įvairių laikotarpių žemėlapius. Atsipūsti sustosime ant vieno iš Kreivojo miesto kalnų – Stalo kalno. Čia be degtukų skelsime ugnį, išmoksime be filtrų išvalyti vandenį, pažinti pasaulio kryptis ir orientuotis miško tankmėje bei sudėtingame reljefe. Visoms veikloms reikia ne tik įgūdžių, bet ir žinoti žmogaus pasaulėžiūrą, kol jis dar negyveno šiuolaikiniame mieste. Taigi, pažinsime ne tik mūsų kultūros paveldą, suprasime savo tapatybę, bet ir išmoksime orientuotis sudėtingose vietovėse, įgysime bazinių išgyvenimo įgūdžių, kurių gali prireikti ir XXI amžiuje. Priemonė pritaikyta ir specialiųjų poreikių turintiems vaikams, nustatant tempo intensyvumą ir atsižvelgiant į individualius mokinio poreikius.


(Ne)vaikiškos geto istorijos (išvažiuojamoji paslauga)

Edukacinis užsiėmimas apie Lietuvoje vykdytus nacių okupacinio režimo nusikaltimus, iš kurių ypatingas dėmesys skiriamas žydų geto reiškiniui Antrojo pasaulinio karo laikotarpiu. Dalyviai supažindinami su gete atsidūrusių vaikų gyvenimu: atliekant užduotis, išsiaiškinama, kaip konkrečiai atrodė geto buitis, kokie anuomet galiojo draudimai, kokių įtampų kupina buvo socialinė aplinka, koks buvo nuolatinės stokos paženklintas maistas, koks skurdus, bet šviesus buvo laisvalaikis... Remdamiesi autentiškomis dienoraščių ištraukomis, dalyviai taip pat analizuoja įvairius gete gyvenusių jaunuolių psichologinius patyrimus – jausenas ir emocijas, kurias vienaip ar kitaip nulemdavo išoriniai gyvenimo gete elementai. Užsiėmimas skatina pažinti skausmingąsias Lietuvos ir pasaulio istorijos patirtis, kviečia intensyviems empatijos momentams, ugdo loginį ir analitinį mąstymą, gebėjimus kūrybiškai generuoti idėjas, aiškiai dėstyti mintis ir bendradarbiauti grupėse.


Edukacinis užsiėmimas, supažindinsiantis su tarpukariu IX forte veikusiu Kauno sunkiųjų darbų kalėjimo padaliniu. Dalyviai turės galimybę lankytis autentiškose erdvėse, susipažins su įkalinimo įstaigos struktūra, vidaus taisyklėmis ir bausmių sistema. Visur bus matomi tuometinių kalinių kasdienybės, buities, darbų ir gyvenimo sąlygų pėdsakai, ženklai... Atskiras dėmesys skiriamas politinių kalinių turėtiems ir platintiems nelegaliems leidiniams, tokios rūšies spaudos atpažinimo momentams.


Edukacija „Mūsų klasės vėtrungė“ Užsiėmimo metu laivadirbio muziejuje susipažinsite su vėtrungių istorija, jų paskirtimi, pamario gyvenviečių ženklais ir kitais svarbiais bruožais. Apžiūrėsite išlikusią autentišką burvaltės vėtrungę. Praktinėje dalyje iš medinių detalių konstruosite ir dažysite savo klasės/mokyklos vėtrungę. Dažymui gausite keturių spalvų akrilinius dažus: mėlyną, raudoną, baltą ir juodą, tokiomis spalvomis ir buvo dažomos vėtrungės. Dešimt moksleivių gamina vieną vėtrungę, jei grupė didesnė gaminamos dvi. Nudažyta ir surinkta vėtrungė yra 50X50 cm dydžio. Kol detalės džius, aplankysite Drevernos mažųjų laivų uostą, Kuršių marias, užlipsite į apžvalgos bokštą, apžiūrėsite Drevernos vėtrungių skverelį. Savo sukurtą vėtrungę pasiimsite atminčiai.


„Viena diena tarpukario mokykloje“ innteraktyvus edukacinis užsiėmimas, kuris atskleidžia autentišką tarpukario mokyklos vaizdą, mokymosi atmosferą, mokyklos tradicijas, supažindina su dėstomais dalykais ir priemonėmis. Minėto laikmečio dokumentinės medžiagos, fotonuotraukų, vadovėlių, mokymo priemonių pagrindu buvo paruošta reikalinga istorinė medžiaga ir sukurtas edukacinis užsiėmimas. Užsiėmimo tikslas kurti improvizuotas pamokas, pertraukas, istorijos pagal sukurti senąją tarpukario mokyklą. Taip sužadinama vaikų fantazija, susidomėjimas istorija ir jos išsamus analizavimas. Edukacinį užsiėmimą sudaro: teatralizuotas įvadas į tarpukario mokymo sistemą, trumpos improvizuotos lietuvių kalbos, dailyraščio, istorijos, skaičiavimo, geografijos pamokėlės ir pertrauka su žaidimais, bausmės bei paskatinimai. Pamokos metu moksleiviai susipažįsta su buvusiomis pamokos etikos taisyklėmis bei tvarka. Edukacijoje naudojami tarpukario metu išleisti vadovėliai, kuriame yra lietuvių kalbos, dailyraščio, skaičiavimo, geografijos ir istorijos pamokų tekstai bei moksleiviams paruoštos įvairaus sunkumo užduotys. Edukaciniai programai paskiriamos priemonės, kurios bus reikalingos visos edukacijos metu: portfeliai, skaičiavimo priemonės, plunksnakočiai, penalai, liniuotės, sąsiuviniai, mokslo baigimo pažymėjimai, kurios sukurtos pagal fonduose turimus autentiškus eksponatus. Edukatorius naudojasi išlikusiomis tarpukario mokymo priemonėmis: raidynu, žemėlapiu, mokytojo lazdele. Atlikus visus edukacinio užsiėmimo uždavinius visi programoje dalyvavę moksleiviai gauna mokyklos baigimo pažymėjimus. Tai proga ir puiki pramoga moksleiviams suprasti skirtumą tarp buvusios ir esamos mokyklos.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 9-12 kl.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus bei apsilankysime autentiškame Kipro Petrausko bute. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia, sudarant ne didesnę kaip 5 asmenų grupę neįskaitant lydinčių asmenų - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.


Šilalės rajono savivaldybės kultūros centras

Kultūros paso tikslas yra orientuotas į vaikų ir jaunimo įtraukimą į etnokultūrinę veiklą per etnokultūrinį patyrimą ugdančias veiklas.  Per patyriminį jaunuolių mokymosi procesą sieksime perduoti supratimą apie etninės kultūros svarbą, tradicijas, jų išsaugojimą ir puoselėjimą, tautinę savimonę, meilę tradicinei kultūrai.
Pabėgimų kambario užduotys apimančios garsinius, vaizdinius elementus, sukuria ,,iliuziją", kuri ,,nukels" dalyvį į tikrą, lietuvišką žemaičio gyvenimą.
Per teminį pabėgimo kambarį jaunuoliams inovatyviai ir patraukliai pristatomos senosios tradicijos, užduotis paruoš etnokultūros specialistai, kurių metu dalyviai susipažins su senaisiais darbo įrankiais, kulinariniu paveldu, liaudies muzika, kalba, tradicijomis ir vietovėmis, kalba.


Online spektaklis „Antis, Mirtis ir tulpė” (nuotolinė paslauga)

Mirtis visada šalia, dėl viso pikto. Bet nelaimes atneša ne ji, tai – gyvenimas... Beje, kaip tik jis atneša ir gerus dalykus – draugystę, pokalbius, žaidimus ir juos lydinčią šilumą. Šiek tiek keista, bet pažindami mirtį mes pažįstame ir gyvenimą bei atvirkščiai. Todėl kalbėtis apie tokius dalykus yra daug geresnis sprendimas nei slėptis ar nežinia kur sprukti. Lėlių spektaklis „Antis, Mirtis ir tulpė“ bando atskleisti tokių pokalbių svarbą bei supažindinti vaikus su gyvenimo pabaiga kaip su natūraliu gamtos cikliškumu, atsvaros gyvybei būtinybe.

Knygelės „Antis, Mirtis ir tulpė“, pasirodžiusios 2007 m. autorius, garsus vokiečių rašytojas ir dailininkas Wolfas Erlbruchas, 2006 m. buvo apdovanotas Hanso Christiano Anderseno medaliu, o 2016 m. pelnė ir svarbiausią tarptautinį vaikų literatūros apdovanojimą – Astridos Lindgren premiją. „Antis, Mirtis ir tulpė“ išversta daugiau nei į 20 kalbų, o 2018 m., vertėjos Rūtos Jonynaitės dėka, tapo pasiekiama ir Lietuvos skaitytojams.


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Baltijos jūros banginukas šaukia SOS!“orientuotas į ekologinio raštingumo gebėjimų ugdymą, aktualizuojant Baltijos jūrų kiaulių populiacijos kaitos problemas ir pasekmes Baltijos jūros ekosistemai. Edukacinis užsiėmimas yra sukurtas menininko Rodion Petroff meninės instaliacijos „Jūros plastika“ pagrindu. R. Petroff instaliacija savo estetika sudrebina pačias giliausias emocijas. Viena iš instaliacijos dalių pavadinta „Juodoji jūra“ – tai Baltijos jūros perkrikštijimas juodąją, jos papuošimas gedulo kaspinu. Anot paties R. Petroff, tai – „bedugnė, iš kurios negrįžta gyvūnai ir gyvūnų rūšys“. Žavus blizgus paviršius, saulės įžiebti blikai jūroje, vaivorykštiniai atspalviai keri savo apgaulinga estetika. Šiuos akiai patrauklius efektus kuria vandens telkinio drama – laivo avarijos ar žmonių aplaidumo dėka išpilti didžiuliai mazuto ar naftos kiekiai. Šį užterštos jūros „romantišką“ peizažą apžiūrime per apvalų langą – saugiai, lyg iš laivo kajutės. Tokios eko meninės interpretacijos, patyriminės veiklos leidžia paveikiau kalbėti apie mažųjų banginukų – Baltijos jūrų kiaulių nykimo priežastis bei įsitraukti į sprendimų paiešką. Kūrybiškumą, komandinį darbą bei bendradarbiavimą, skatinančios užduotys padeda ugdyti aplinkosauginės kultūros ir darnaus visuomenės vystymosi įgūdžius. Edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Baltijos jūros banginukas šaukia SOS!“ yra išvažiuojamosios patyriminės ugdymo dienos programos „JŪROS PLASTIKA“ dalis


ATRASK!!!.. IŠREIKŠK!!!... SUKURK!!!... ATRASK savyje odos gaminių dizainerio talentą! IŠREIKŠK save ir SUKURK odinę apyrankę!

Ar norite pabūti kūrėju ir pasigaminti savo išskirtinę odinę apyrankę taip atskleidžiant savo "vidinį aš"? O gal norite pabandyti iškalti savo inicialus odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė bei spaudė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet laukiame Jūsų kvietimo ir galėsite bent trumpam turėti odininkės dirbtuves savo mokykloje ar kitoje vietoje. Čia ne tik kursite, įsivaizduosite, susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir iš arčiau pažvelgsite į dizainerių gaminamus gaminius, galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos apyranke! Laukiame Jūsų ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!
Su šypsena, Viltė :)

Paslaugos tikslas. Išbandyti save odinių gaminių dizainerio "drabužyje", atskleidžiant savo "vidinį aš". Uždaviniai. Suvokti odininkų gaminamų kūrinių įvairovę, praplečiant akiratį. Susipažinti su garsių dizainerių gaminiais iš odos ir pabandyti būti kritiku / vertintoju. Sužinoti odų rūšis, kokybiškos odos savybes bei odininko darbo įrankius. Išbandyti odininko amatą ir save kūrėjo vaidmenyje, pasigaminant rankų darbo apyrankę tokiu stiliumi, koks atskleidžia edukacijos dalyvio "vidinį aš". Pagerinti edukacijos dalyvių socialinius įgūdžius, suteikti teigiamų emocijų ir parodyti galimybę mokytis inovatyviais metodais.

Numatomas poveikis.
Per pasigamintą gaminį atskleista saviraiška, vidinis pasaulis. Praplėstas supratimas apie kultūrinės raiškos ir komunikavimo formas, suprasta, kad komunikuoti galima ne tik verbaliai, ar raštiu, bet ir per kūrybą. Po edukacijos dalyvis bus išbandęs save kaip kūrėją "odos dizainerio rogėse" bei kaip vartotojas ir vertintojas kitų dizainerių darbus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Edukacijoje pristatoma Lietuvos, Europos ir pasaulio antspaudų istorija. Supažindinama su įvairiais dokumentais, kuriuose galime pamatyti antspaudus: laiškais, diplomais, sutartimis ir raštais, bei kokių profesijų atstovai naudoja šį informaciją patvirtinantį ir saugantį skiriamąjį ženklą.
Edukacijos dėmesio centre – 1863 m. naudotas sukilėlių antspaudas.
Naudojama vizuali medžiaga (video formatu).
Edukacijos pabaigoje pristatomi šiuolaikiniai atspaudų naudojimo būdai, dalyviai kuria unikalius savo antspaudus.


Edukacinė programa „Etninio tapatumo ženklai kasdienybėje" (3 - 4 kl.)

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradicine ir šiuolaikine tekstile. Uždaviniai:
1. Aktualizuoti naminės tekstilės dirbinius, pritaikant juos šiuolaikinėms mokinio reikmėms.
2. Supažindinti moksleivius su tradicinės tekstilės pluoštais ir jų naudojimu tradicinėje ir šiuolaikinėje kultūroje.
3. Mokytis štampavimo technikos.
4. Akcentuoti spalvinius Aukštaitijos regiono audinių derinius, tradicinio meno komponavimo principus.
5. Išryškinti audinių raštų simboliką.
6. Ugdyti ekologinę savimonę, skatinant daryti tvarius pasirinkimus.
Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas sakme „Cholera karietoj". Akcentuojama lininio audinio vertė tradicinėje kultūroje. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės bei šiuolaikinės tekstilės dirbiniais. Demonstruojami muziejiniai eksponatai – lovatiesės, paklodės, rankšluosčiai, juostos, tautinio kostiumo dalys, kraitiniai baldai. Didesnis dėmesys skiriamas spalviniams Aukštaitijos regiono deriniams. Tyrinėjami linų, vilnų, kanapių, dilgėlių pluoštai. Demonstruojama mokomojo filmo ištrauka. Pasitelkus štampavimo metodą, šilkografijos dažais dekoruojamas lininis maišelis. Siekiamas poveikis: edukacijos dalyviai įvardija ir pagrindžia savo požiūrį į tradicinio meno reiškinius, svarsto, kaip nauja patirtis ir supratimas juos keičia ir praturtina. Remdamiesi savo patirtimi ir vaizduote, mokiniai kuria meninę kompoziciją, akcentuodami Aukštaitijos regiono spalvinius derinius. Geba pristatyti savo kūrybos rezultatą, į(si)vertina įgytą patirtį, suvokdami liaudies meno vertę asmens pasaulėvaizdžiui ir tapatybei formuotis. Veiklos įgyvendintojas: Jonavos kultūros centro Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. Šiaulių pedagoginis institutas, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. Vytauto Didžiojo Universitetas, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Tapybos ant vandens (EBRU) edukacija (išvažiuojamoji)

Viešoji įstaiga MENO TERAPIJOS IR SOCIALIZACIJOS INSTITUTAS VYTA

UNESCO kultūros paveldo saugoma tapyba ant vandens (ebru) – tai meno forma, nepaliekanti abejingų dėl nesunkiai gaunamo išskirtinio rezultato, greitai kintančio proceso, neįprasto spalvų ir formų žaismo bei netikėtumo. Piešimas atliekamas specialiame inde ant sutirštinto jūros dumbliais ir žolelėmis vandens. Dažų teptuku ištaškomas fonas, o specialiomis lazdelėmis formuojami patys įvairiausi ir spalvingiausi ornamentai. Kūrinį nuo vandens paviršiaus perkeliame ant specialaus popieriaus lapo. Piešimui naudojami visiškai natūralūs, tradiciniai tapybos ant vandens (EBRU) meno dažai, nekenksmingi žmogui ir aplinkai. VYTA - tapyba ant vandens (EBRU) leidžia kiekvienam patirti neįprastų pojūčių mene. Čia susilieja spalvos, vanduo ir judesys viename veiksme. Smagu atrasti vis naujas galimybes per judesius, naudojant lazdeles, džiaugtis procesu ir galiausiai nustebinti patį save sukurtu piešiniu. Tai ir yra šios technikos unikalumas, kai spalvos, piešimo technika ir kūrėjas sukuria neįprastus bei unikalius priešinius. Užsiėmimo pradžioje dalyvių laukia ebru meno pristatymas, kurio metu edukatorė papasakoja ebru atsiradimo istoriją, supažindina su priemonėmis, paaiškina ir praktiškai parodo kaip vyksta piešimas ant vandens. Pristatymo metu parodomos schemos, kurių pagalba nesudėtingai galima nupiešti vandenyje gėlytę, žvaigždutę, širdelę. Sukurti kūriniai lieka mokiniams atminimui.


Kazlų Rūdos krašto muziejinė ekspozicija

Kazlų Rūdos turizmo ir verslo informacijos centras kviečia susipažinti ir pažinti mūsų kraštą aplankant Kazlų Rūdos krašto muziejinę ekspoziciją.
Apsilankymo metu jus pakviesime susipažinti su Kazlų Rūdos savivaldybės istorija. Pažintį pradėsime Kazlų Rūdos miesto atsiradimo legenda, kurią mokiniai galės pamatyti kaip senovinį kiną. Papasakosime apie geležinkelį ir jo įtaką miesto plėtrai, pramonės šakas, padėjusias kurtis miestui ir jų svarbą šiais laikais. Ekspozicijoje mokiniai bus supažindinami su svarbiais gamtiniais paminklais. Papasakosime apie geležies rūdos pramonę, geležies gavybos ir apdirbimo procesus.
Pakviesime mokinius išspręsti galvosūkius susijusius su mūsų miestelių ir bendruomenių vietovardžiais, susipažinti su įžymiais mūsų krašto žmonėmis spręndžiant dėlionę.


Edukacinis užsiėmimas „Muilo dirbtuvėlės“ yra skirtas 1-3 klasių moksleiviams, jo turinys adaptuojamas atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimo programą bei pagrindinio ir vidurinio ugdymo etninės kultūros bendrąsias programas. Programa „Muilo dirbtuvėlės“ vyksta Kretingos muziejaus tradicinių amatų centre. Teorinėje dalyje apžvelgiama muilo atsiradimo ir naudojimo istorija, mokiniai sužino, ką mūsų protėviai vadino „žaliuoju akmenėliu“ ar „muilo akmeniu“. Rodomi, kokie indai naudojami muilo gamybai, leidžiama paliesti, pauostyti muilo sudedamąsias dalis ir papildomus priedus, kurie naudojami muilui „pagerinti“, t. y. gėlių žiedus, augalų sėklas, spalvotus augalinės kilmės miltelius ir kt. priemones, demonstruojami pagal senovines tradicijas pagamintų muilų pavyzdžiai. Praktinėje dalyje vyksta muilo gamybos procesas – muilas gaminamas iš bazės. Pasirinkę patinkančius priedus muilui „paskaninti“ ir „pagražinti“ (žoleles, natūralius dažiklius, įvairius prieskonius), mokiniai patys savarankiškai pasigamina natūralius, sveikus higienos produktus.


Kviečiame moksleivius atvykti į Kurtuvėnų dvaro sodyboje įsikūrusį lankytojų centrą, kuriame prasidės nauja ir įdomi pažintis su Kurtuvėnų kultūros, gamtos paveldu, žmogaus ir gamtos galia sukurtu kraštovaizdžiu. O kad ši edukacija būtų dar įsimintinesnė – jos metu ne tik pasakosime istorijas, legendas, tačiau ir bandysime išspręsti kryžiažodį! Lankytojų centro ekspozicijoje „Kraštovaizdžio įvairovė“ rasite mįsles, užuominas, užduotis bei jų atsakymus – viską, ko mums prireiks sprendžiant galvosūkį ir atrandant milžinų paslaptis! Edukacijos metu susipažinsime su kultūros paveldu, gamta, bei juos apjungiančia dalimi – žmogumi ir jo veikla. Sužinosime ne tik ką slepia milžinai, bet ir įsijausime į jų veiklą – formuosime žemę, ją keisime, supsimės ant milžino ašarų, bei bandysime palikti savo milžinišką antspaudą. Na, o visas užduotis įveikus, sudėliojus kryžiažodį mūsų lauks milžino staigmena!


Ar žinojote, kad vienas žymiausių vaikų rašytojų Pranas Mašiotas ne tik parašė apie 150 knygų, tačiau ir buvo atsidavęs mokytojas, mokęs vaikus matematikos ir fizikos? Šio užsiėmimo metu pažinsime rašytojo asmenybę ir išgirsime apie svarbiausius jo darbus. Kartu atliksime paties pedagogo aprašytus eksperimentus - aiškinsimės, kas nutinka pakaitintam metalo gabaliukui, klausysime ,,skambančių Vilniaus varpų“, gaminsime senovinį telefoną, plukdysime adatą ant vandens paviršiaus bei spręsime Prano Mašioto parengtus matematinius uždavinius skaitliukų ir aritmometro (mechaninės skaičiavimo mašinos) pagalba.


Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Pabėgimo kambariai – itin populiari ir įtraukianti pramoga, tad kodėl gi jai nepersikėlus į biblioteką? Pabėgimo kambarys „Svečiuose pas Povilą Višinskį“ – tai interaktyvus intelektinis žaidimas, nukelsiantis gimnazistus į 1900-uosius, kada carinės Rusijos žandarai, darydami kratą lietuvių rašytojo, spaudos darbuotojo, lietuvybės propaguotojo Povilo Višinskio bute, rado vieno draudžiamo spektaklio plakatų, dėl kurių jam buvo iškelta byla. Žaidėjų komandos tikslas – per 40 min. išspręsti įvairius galvosūkius, logines užduotis, susijusias su XX a. pradžios Lietuvos kultūriniu ir literatūriniu pasauliu, ir pabėgti iš kambario. Neįgyvendinus tikslo, P. Višinskio laukia žandarų areštas už neteisėtą lietuvybės puoselėjimą, o dalyvių komandos – už bendrininkavimą. Niekas nenorėtų pakliūti į žandarų nemalonę, tad komandoms reikės išties pasistengti, norint išvengti arešto.

Užsiėmimo trukmė: 45 min.
Dalyviai: 9-12 kl. moksleiviai.
Vieta: paslauga teikiama paslaugos užsakovo nurodytoje įstaigoje.


Nuotolinės vaizduotės lavinimo dirbtuvės „Išminkyk savo mintis“

Vaizduotės lavinimo dirbtuvėse galėsite išbandyti istorijų kūrėjo darbą. Literatūra, dailė, muzika, judesys – pabandysim sujungti viską. Kartu kursime naują fantastinį pasaulį.  Apgyvendinsime jį keistais gyventojus. Sukelsime veikėjams problemų ir nuotykių grandinę. Paskui padėsime išgalvotiems personažams jas išspręsti. O gal tai net ne problemos, o naujos galimybės?  Nuotaikingas dirbtuves veda vaikiškų knygų rašytojas, iliustruotojas ir edukatorius Paulius Juodišius. Išsamesnė informacija apie dirbtuves ir dirbtuvių video svetainėje - bumbam.weebly.com kūrybinių dirbtuvių puslapyje.


Tapyba ant drobės - išlaisvink vidinį menininką

Ar teko girdėti frazę "Kiekvienas yra menininkas tik ne kiekvienas tai žino"? Kviečiu į kupiną spalvų ir naujų atradimų kelionę, kurioje kiekvienas susitiks su savo vidiniu menininku, kad ir kaip giliai jis paslėptas bebūtų.
Edukacijos metu tapysime paveikslą ant drobės, o kad būtų įdomiau, žaisime žaidimą, kuris lavins fantaziją ir padės pasirinkti spalvas. Pasukę žaidimo (laimės) ratą, gausite klausimą ar užduotį, o atsakymai sufleruos tapomo kūrinio eigą.
Intriguojantis ir įtraukiantis kūrybinis procesas su žaidimo elementais sukurs ne tik geras emocijas. Žaisdami moksleiviai lavins vaizduotę, kūrybinį mąstymą, plės patirčių, gebėjimų spektrą. Tikimasi, kad tapydami drobę vaikai suras ne tik menininką savyje, bet patirs meno teikiamą terapinį poveikį.  Kūrybinis procesas, turi apčiuopiamą naudą, didina laimės ir savivertės jausmus dėl laimės hormonų gausesnio išsiskyrimo.
Edukacijos rezultatais, unikaliais paveikslais galės džiaugtis ne tik dalyviai, bet ir mokyklos bendruomenė, eksponuojant darbus savo erdvėse.


Kada prasideda ir baigiasi gražiausias amžiaus tarpsnis - jaunystė? Ar vienodai į jį prosenelių laikais įžengdavo merginos ir vaikinai? Kaip tampama jaunimo bendruomenės nariu? Atsakysime į šiuos klausimus, viešėdami XX a. pradžios aukštaitiškoje gryčioje ir dalyvaudami edukaciniame užsiėmime „Kai ... buvau, jaunimėlin ėjau”. Kaip buvo pramogaujama – pabandysime patys. Kalbėsimės apie žmogaus amžiaus sampratą senosiose kultūrose, bandysime nusakyti savo gimimo datą, sugretindami ją su didžiaisiais įvykiais ar vyresnumu šeimoje. Išsiaiškinsime „atsineštinio“ vardo ir pirmagimystės teisės prasmę. Aptarsime amžiaus tarpsnių supratimą XIX a. pab.–XX a. pr., analizuosime pokyčius. Pakalbėsime apie jaunimo brandos apeigas, vaikinų ir merginų brandos apeigų skirtumus. Improvizuotai ,,įrašysime į bernus” ir „pakelsime į mergų suolą“. Išbandysime anų laikų jaunimo žaidimus. Sužinosime, kas yra „bergždininkė“ ir „Senbernis Sidaras“ ir galbūt netgi tai – kada baigiasi jaunystė.


Prienų krašto – Suvalkijos ir Dzūkijos sankirtos – istorijos paslaptys... Kas mes? Kada ir kaip čia, abipus Nemuno, atkeliavome? Grafų Butlerių giminės nuotykiai ir žygiai. Senoji piliavietė, dvaras, garsiosios XVII a. Prienų popieriaus dirbtuvės. Senųjų Prienų gatvių romantika: paminklas valdovui Kęstučiui, Goldbergo alaus bravoras, kino teatras „Pal?s“, spaustuvės, knygynai, bankai, ... Mūsų krašto asmenybės ir mūsų atmintis. Visa tai ir dar daugiau siūlome edukacinėje programoje „Senųjų Prienų beieškant...“ vykstančioje Prienų krašto muziejuje ir Prienų mieste. Pažintinė-istorinė ekskursija lankytojams po Prienų miestą ir jo apylinkes. Tikslas: Edukacinių ekskursijų pagalba supažindinti moksleivius su Prienų miesto istorija, ugdyti jaunimo kultūrinį - paveldosauginį sąmoningumą. Uždaviniai: - įtraukti vaikus į gyvą miesto erdvių tyrinėjimą; - sudominti vaikus įvairiais miesto architektūros, meno elementais; - ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą orientuotis ir suprasti miestą; - iškelti klausimus ir kviesti vaikus dalintis mintimis, interpretuoti miesto istoriją ir dabartį. Naudojami metodai: - edukacinių ekskursijų metu pasitelkiama vizualinė medžiaga (senos nuotraukos, žemėlapiai, kryžiažodžiai), miesto legendos, papildančios ekskursijų turinį, užduočių pagalba informacija pateikiama linksmai ir žaismingai; - lyginamuoju metodu, pasitelkiant skirtingas priemones, pristatomas ekskursijos turinys. Tai sportiška, dinamiška ir aktyvi ekskursija, kurioje grožėsimės skirtingomis Prienų panoramomis. Ekskursija yra pritaikyta skirtingo amžiaus vaikams. Rezultatai: Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti miesto paveldo vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis miestų istorijomis, kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Ką pasiimtum į lagaminą, jei žinotum, kad tuoj sėsi į transatlantinį garlaivį, kuris tave nuplukdys į šalį, iš kurios galbūt niekada negrįši? Atverdami pirmųjų lietuvių emigrantų Amerikoje lagaminus – tarsi žvelgdami į svetimus gyvenimus pro rakto skylutę - bandysime atrasti jų gyvenimo istorijas šalyje, kuri nebuvo tokia svetinga, kaip rodėsi iš pasakojimų, sklandžiusių Lietuvos kaime. Kur kūrėsi Amerikos lietuvos, kieno sostinė buvo Šenandorius, kas nenuoramą Joną Šliūpą siejo su Teodoru Ruzveltu, kodėl jis save vadino lietuvybės apaštalu ir kodėl dažnai buvo sutinkamas „saliūnuose“? Tačiau visos naujo gyvenimo istorijos prasidėdavo Eliso saloje – vartuose į didžiųjų lūkesčių šalį. Tad sveiki atvykę!

Edukacijos dalyviams parengti trys lagaminai su skirtingo išsilavinimo, socialinės bei šeiminės padėties emingrantų daiktų komplektais, kuriuos analizuodami jie turės savarankiškai kelti idėjas ir jas tyrinėti, stengdamiesi interpretuoti daiktais perduodamą informaciją apie menamus personažus ir juos identifikuoti. Ne tiesiogiai, tačiau per asociatyviai vertinamus artefaktus pateikiama informacija galės būti iššifruojama tik keliant teorijas ir bendrai aptariant idėjas, toleruojant skirtingą požiūrį ir taikant duomenų apibendrinimą. Be to, kiekvienu lagamine esančiu daiktu koduojama atitinkama aptariamo personažo vertybinės sistemos dedamoji, todėl edukacijos dalyviams teks pateikti jų vertinimą per asmeninės vertybių skalės prizmę. Ketvirtasis - tuščias - lagaminas bus skirtas menamam emigrantui. Šį iššūkį priėmę edukacijos dalyviai rinkdami asociatyvių daiktų komplektą apmąstys savo emocinę (ne)išvykimo kainą, priežastis, moralinius barjerus, pilietinį tapatumą.


Edukacijos „Vilnius - arčiau širdies“ metu žaidimų elementų pagalba supažindiname su Lietuvos sostinės Vilniaus istorija - tarsi švenčiame Vilniaus gimtadienį. Vaikai gauna baltus marškinėlius, kuriuos tekstilės dažais dekoruoja piešdami sostinės elementus - Gedimino pilį (ar jo laiškus), vilką ar Vilnelę su šalia esančiu piliakalniu, Nerį ar TV bokštą. O galbūt savo kiemą ar slaptą senamiesčio kiemelį. Po šios edukacijos vaikai namo parsineš nuostabų savo kūrinį ir Vilnius bus arčiausiai jų širdies!

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas "Vėjų uostas"

Edukacinio užsiėmimo „Vėjų uostas“ metu dalyviai pateks į vėjų uostą. Čia švartuosis vėjai iš viso pasaulio. Iš egiptiečių papirusų, iš senovės graikų ir finikiečių patirčių, tūkstantmečio senumo vėjai atpūs iš Kinijos ir Japonijos. Tyrimo objektu taps dailė ir technologijų pasiekimai. Čia švartuosis badas, sausra, lietus, potvyniai, kirminai, gintarai... – visa, kas pasislėpę vėjų senuosiuose pamario bei pajūrio vėjų varduose. Etninės kultūros kontekste taps mūsų kraštiečių, jų gyvenamosios aplinkos ir buities pažinimo objektu. Čia švartuosis vėjo genami muzikos garsai, kurių įkvėpti patys dalyviai sukurs orkestrą ir pačiais netikėčiausiais instrumentais sugros kūrinį „Audra“ Čia švartuosis dalyvių kuriami permainų vėjai. Arba vėjai jų galvose ar kišenėse...


Edukacija “Miško kvapų terapija”, kurios tikslas pasigaminti miško kvapą namams, sugrįžti į protėvių laikus, kai geriausia vaistinė buvo šalia esančiame miške, prisiminti senus papročius, atkurti ryšį su gamta, prisiminti jos naudą. Šiame susitikime kalbėsime apie kvapniuosius miško spygliuočius ir jų naudą žmogui, pasakosime apie jų skirtingas gydomasias savybes, pasinersime į miško kvapų simfoniją kupiną paslapčių ir pamirštų receptų. Miškas jau senovėje buvo aprašytas ir apdainuotas mistinėje ir grožinėje literatūroje ir užėmė labai svarbią vietą mūsų protėvių kasdienybėje.
Šiame susitikime prisiminsime senolių mediciną, miško naudą ir svarbą žmogui ir visam pasauliui bei pamirštas jo gėrybes.
Dalyviai išgirs naudingų patarimų ir pamokymų, kaip iš miško spygliuočių pasigaminti namų kvapus, bandys atspėti skirtingus spygliuočius pagal kvapus, juos paliesti ir pajusti. Žaismingai aptarsime gamtosaugos temą, kuri labai aktuali šiame laikotarpyje.
Renginio metu mokiniai pasigamins “miško kvapą” iš eterinių aliejų ir spygliuočių šakelių parsinešimui į namus.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Interaktyvus šokio spektaklis "Aš kaip ir tu"

Šiuo spektakliu siekiama papildyti Lietuvos teatro vaikams pasiūlą alternatyvios meninės produkcijos kūriniu, galinčiu prisidėti prie mažiausiojo žiūrovo meno pažinimo edukacijos bei sukurti jam neeilines vizualines, emocines bei kinestetinės empatijos patirtis. Įprastai vaikai tiek pasaulį, tiek meną tyrinėja ne per atstumą, o judėdami, viską liesdami, tiesiogiai patirdami, todėl spektaklyje choreografinės scenos kaitaliojamos su interaktyviais žaidimais, vaikus įtraukiant į žaidybines veiklas, leidžiant jiems būti ne tik veiksmo stebėtojais bet ir aktyviais jo dalyviais.


Orientacinis pažinimo žaidimas DRUSKININKŲ DETEKTYVAS

Interaktyvi ekskursija, kurios lankomus objektus turėsite rasti patys, vedami mūsų virtualaus gido Braino. Lyg detektyvinę bylą narpliosite Druskininkų istoriją, kol ištyrinėsite pagrindinius Druskininkų lankomus objektus. Pasidalinę į nedideles grupeles, į savo telefonus komandiškai gausite suktas užuominas, kurias išnarpliojus - rasite vietą, kurią jums gidas nori parodyti - gal tai bus pastatas, o gal paminklas, kitą kartą - stebuklingas suolelis, ant kurio pasėdėjus išsipildys noras. Tik suradę tai ką reikia ir išklausę trumpą ir įdomią informaciją apie savo rastą "lobį" galėsite tęsti žaidimą, keliaudami prie sekančios užduoties, kol žingsnis po žingsnio išspręsite DRUSKININKŲ DETEKTYVĄ.
Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - nepaklaidinome dar nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus. Ar pasiruošę naujam nuotykiui?
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo ir istorijos raktus.
Netrukus bus galimas ir žaidimas anglų kalba, teiraukitės prieš rezervaciją.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Susipažink su emocijomis per fotografiją

Pradinių klasių mokiniui vis dar nėra lengva atpažinti ir suprasti savo bei kitų emocijas, įvardinti jų priežastį. Moksleiviai susipažins su skirtingomis emocijomis, sužinos kaip atpažinti savo jausmus. Praktinėje dalyje žais improvizacinius žaidimus, emocijas įvardins per fotografijas. Supras kokia didžiulė yra fotografijos galia. Sužinos kaip fotografija užkoduoja emocijas, nostalgiją, juoką, sukelia prisiminimus ir nukelia auditoriją į jos užfiksavimo vietą, padės geriau pažinti ne tik emocijas, bet ir pasaulį, kuriame dar nesame buvę.


Holokaustas ir menas. Estera Lurje, Aleksandr Bogen, Samuelis Bakas

Kviečiame susipažinti su E. Lurje, A. Bogen ir S.Bako piešiniais, nutapytais Antrojo Pasaulinio karo metais, kai visi anksčiau išvardyti žmonės buvo įkalinti Vilniaus ir Kauno getuose. Jų patirtys ir išgyvenimai matyti jų piešiniuose. Edukacijos metu taip pat bus panaudotos ištraukos iš S. Bako knygos „Nutapyta žodžiais“ ir A. Tory dienoraščio apie Kauno getą. Edukacijos dalyviams vizualinė ir tekstinė medžiaga padės geriau suvokti piešinių ir tekstų sąsajas. Edukacijos pradžioje yra pateikiama bendro pobūdžio informacija, supažindinami edukacijos dalyviai su terminologija. Po to moksleiviai suskirstomi į kelias grupes, kuriose jie savarankiškai dirba su jiems pateikta medžiaga. Užsiėmimas baigiamas bendra diskusija, aptariami iškilę klausimai ir aiškinamasi kodėl jie kyla.


„Per ornamentą į mitologiją“ – tai edukacinė programa mokiniams nuo 7 iki 18 metų amžiaus, kurioje jie ne tik antspaudukų pagalba išmargins drobinį maišelį, bet ir atras milžinišką lietuvių mitologijos pasaulį slypintį už paprasčiausių audimo raštų. Peržiūrėdami projekcijas išsiaškinsim iš kur anksčiau atsirasdavo rūbai bei kada atsirado ornamentas. Margindami drobę sužinosim kaip vadinasi ornamentų ženklai ir kodėl apskritimas reiškia laimę. Pasišokdami ir žaisdami sužinosim kaip bitė ir linas susijęs su deive Austėja. O dainuodami atrasim deivę Laimą kukuojančią medyje! Edukacijos turinys yra pritaikomas įvairaus amžiaus mokiniams, o programos pabaigoje kiekvienas dalyvis išsineš drobinį maišelį su savo rankom išmargintu ornamentu. Ši edukacija vyksta bityne, nuostabios laukinės gamtos apsuptyje, specialiai įrengtame edukacijų namelyje.


Kūrybos dirbtuvės su Vytautu V. Landsbergiu

Kviečiame dalyvauti kūrybos dirbtuvėse su vaikų literatūros rašytoju, poetu, kino ir teatro režisieriumi bei muzikantu Vytautu V. Landsbergiu. Čia moksleiviai susipažins su pagrindiniais kūrybos principais, vėliau, pasitelkus įgytas žinias, kartu kursime istorijas, praktikuosimės jas pasakoti, užrašyti ir suteikti joms rišlaus pasakojimo struktūrą. Ši patirtis ir įgyti gebėjimai pravers įvairiausiose kūrybinėse sferose nuo užduočių mokykloje iki savarankiškos individualios ar grupinės kūrybinės veiklos. Dvi koncentruoto susitelkimo valandos išmokys paruošti mintis kūrybiškumui, išskirtine komandinės kūrybos technika „iš nieko“ sukurti visą šūsnį naujų idėjų, perspektyviausias jų tobulinant iki istorijų, tinkamų ir literatūrai, ir teatro ar kino kalbai.
Originali, tikrumo kupina ir įtraukianti istorija – puikiausias pagrindas bet kuriai kūrybos sričiai, o šių gebėjimų dirbtuvėse ir bus įgyjama. Kūrybiškai laisvam žmogui visos kultūros durys atviros!


Ar gerai susipažinau su Baublių muziejumi? Orienatcinės žaidynės.

„Ar gerai susipažinau su Baublių muziejumi? Orientacinės žaidynės“ – šio edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su pirmojo Lietuvos muziejaus istorija. Kartu su gidu apžiūrės senuosius ąžuolus Baublius, sužinos jų kilmę ir atsiradimo faktus. Bus sprendžiamas edukacinis žaidimas muziejaus interaktyviame monitoriuje. Ekskursijos metu bus pristatyti visi objektai esantys muziejuje, o kad mokiniai viską įsidėmėtų kur kas geriau, ekskursijos pabaigoje vyks orientacinės žaidynės po muziejaus teritoriją. Jų metu mokiniai spręs kryžiažodį ir ieškos nuorodų aplink muziejaus objektus, kurios veda prie tolimesnio atsakymo. Pabaigoje apdovanojimai ir sveikinimai.


Maršrutas Žaliasis tiltas - Nacionalinė dailės galerija

Maršrutas nuo Žaliojo tilto iki Nacionalinės dailės galerijos - trumpas, bet pilnas neatskleistų istorijų. Eidami juo sutiksime meno kūrinius, pasakojančius ir apie tragiškus XX a. įvykius, ir apie lietuvių liaudies dainas, ir apie keliones į kosmosą. Pasivaikščiojimas taps tikra istorijos, kalbančios per skulptūrų medžiagas ir formas, pamoka ir priežastimi susėsti po sakuromis diskutuoti apie miesto skverus ir užkaborius, apie erdves ir meno kūrinius mieste, apie tai, kokiame ateities Vilniuje dalyviai nori gyventi.


Autentiškoje Žemaitijos kaimo ekspozicijos aplinkoje arba muziejaus edukacinėse erdvėse moksleiviai su edukatoriumi diskutuoja apie praeities žmonių darbų ir gyvenimo ritmą, lygina jį su šių dienų gyvenimo įpročiais. Apžiūrimos ir aptariamos senovinės apšvietimo priemonės: liktarnos, balanos, žibintai, spingsulės, jie lyginami su šiandieninėmis apšvietimo priemonėmis. Žvakių liejimui naudojamas tikras bičių vaškas, todėl dalyviai pastebi skirtumus: kvapas, spalva - tarp šiuolaikinių žvakių ir tikro vaško žvakių. Mokiniai iš siūlų ruošia žvakių knatus, lieja tikro bičių vaško žvakes, kurias pasiima sau. Lygina žvakės, balanos, spingsulės šviesos intensyvumą, bando skaityti ir atlikti smulkius darbus tokioje šviesoje. Užsiėmimo tikslas - supažindinti dalyvius su senovinėmis apšvietimo priemonėmis, saugumu ir galimais pavojais jomis naudojantis taip pat - galimybe pasigaminti kai kurias iš jų patiems. Uždaviniai: skatinti mokinių pažinimą ir kultūrinį smalsumą, mokyti saugaus elgesio su atvira ugnimi, pažinti ir branginti savo krašto kultūrinį paveldą ir papročius.


Teatro dailininkės Loretos Skruibienės inicijuota ir vykdoma programa vaikams. Gal būt jūs tas vaikas kuris svajojate pažvelgti į lėlių teatro dailininko dirbtuvę? Jeigu taip- tai ši programa kaip tik jums. Jos metu trumpai išgirsite lėlės atsiradimo istoriją ir išmoksite iš labai paprastų priemonių ir medžiagų susikurti lėlę.


„Per žvakę į mitologiją“ – tai edukacinė programa mokiniams nuo 1 iki 6 klasės, kurioje jie ne tik pasigamins tradicinę lietinę, vyniotinę, skobtinę arba mirkytinę žvakę, bet ir atras milžinišką lietuvių mitologijos pasaulį slypintį už mažos žvakės liepsnelės. Liejant žvakę, šokant, dainuojant, žaidžiant, stebint, klausant, klausiant, spėliojant ir protaujant laikas neprailgs. Klausantis sakmių, burtų, prietarų ir tikėjimų atpažinsim senųjų lietuvių ugnies dievybes: Gabiją, Perkūną, Saulę ir jos dukras, bei Gabjaujį, Kalvelį ir Velnią. Sužinosim, kokie jų visų tarpusavio ryšiai ir įtaka žmonių ir pasaulio gyvavimui. Per senuosius šokius ir žaidimus atpažinsim bičių dievybes Austėją ir Bubilią. Suprasim, kaip siejasi ugnis, bitės ir augalai. Per žvakės liepsną pažvelgsim į pagrindinius žmogaus gyvenimo tarpsnius: gimimą, vestuves ir išėjimą. Ypatingos iliustracijos ir trumpi filmukai paįvairins veiklą, o programos pabaigoje kiekvienas dalyvis išsineš bendru darbu nuaustą nepaprastą vaškinę žvakę ir žinias. Edukacinės programos turinys yra pritaikytas prie rudens, žiemos, pavasario ir vasaros sezoninių švenčių, tad ji išlieka aktuali visus metus.

Vilniuje Šventaragio slėnyje viduramžiais ruseno ąžuolinėmis malkomis kurstoma šventoji ugnis. Rašytiniai šaltiniai mini, kad joje buvo aukojamas bičių vaškas ir kvapnūs žolynai. Tais laikais po Vilnių nuolat sklido saldus ir nosį kutenantis šventyklos dūmas... Ieškosim atsakymų, koks jis galėjo būti?


Spektaklis „ANTIGONĖ“– antikinės dramos sceninė interpretacija (išvažiuojamasis renginys)

Tai savita literatūros ir teatro jungties pamoka, kurios objektas – Sofoklio tragedija „Antigonė“ bei jos sceninė interpretacija, pristatyta eilėje tarpt. teatro festivalių, pelniusi eilę apdovanojimų už aktorinį meistriškumą bei interpretacijos originalumą (plačiau: https://soloteatras.lt/spektakliai/antigone/). Spektaklyje Birutė Mar atlieka 6 Sofoklio personažų vaidmenis: Antigonės, jos sesers Ismenės, karaliaus Kreonto, jo sūnaus - Antigonės sužadėtinio Haimono, sargybinio bei žynio Teiresijaus. Svarbus antikinės tragedijos personažas Choras šiame spektaklyje įkūnija beveidės, gebančios prisitaikyti nūdienos visuomenės paveikslą.
Antroji renginio dalis - moksleivių susitikimas ir pokalbis su režisiere, kurio metu plačiau apžvelgiama antikinio teatro raida: aktorė pasidalins kelionių po antikinio teatro pasaulį patirtimis, bus diskutuojama apie šiuolaikinio teatro galimybes autentiškai interpretuoti antikinę dramą. Moksleiviams siūloma užduotis sukurti savą, nešablonišką klasikinės graikų dramos sceninės interpretacijos sumanymą, taip skatinant juos individualiai mąstyti, suvokti
praeities ir dabarties sąsajas. Sofoklio kūrinio „Antigonė“ bei pagal jį sukurto spektaklio temos itin aktualios šiandienos karo Ukrainoje akivaizdoje – svarbu suvokti, kaip baimė prarasti valdžią gali virsti agresyvia diktatūra, itin aktualu moksleiviams ugdyti savarankišką drąsų požiūrį į istorinius įvykius, suvokti jų sąsajas su dabartimi.
Renginys gali būti rodomas Jūsų švietimo įstaigoje, arba kitoje, mūsų užsakytoje vietoje, iš anksto suderinus su mūsų komanda.


Bites ir žmones jungia ypatingi ryšiai. Jų gyvenimas panašus į žmonių- yra darbštuolių ir tinginių. Vaikai skatinami sekti bičių pavyzdžiu, mokytis iš jų darbštumo ir vienybės. Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviams pristatoma trumpa bitininkystės istorija ir bitininkavimo papročiai, bičių produktai (vaškas, medus, bičių duonelė ir pikis) ir jų gydomosios savybes, pasakojama apie senovinį žvakių liejimo būdą ant dagties, į formas bei sukimą iš vaškuolės. Edukacijos metu moksleiviai, padedami edukatorės, išbando pasirinktą žvakių liejimo būdą naudodami gryną bičių vašką. Moksleiviai patys turi galimybę paliesti, pauostyti, net paragauti tikrų bičių produktų. Užsiėmimą paįvairina trumpi smulkiosios tautosakos intarpai- sekama sakmė, minamos mįslės, sakomos greitakalbės apie bites, einami rateliai. Kol žvakės stingsta, užsiėmimo dalyviai supažindinami su senoviniais bitininkavimo įrankiais, vaišinasi medumi pagardinta žolelių arbata. Nulietos žvakės gražiai supakuojamos į lininį audinį ir padovanojamos dalyviams. Užsiėmimo pabaigoje moksleiviai apžiūri miestelyje esantį iš senos liepos išskobtą stilizuotą bičių avilį, kuriame „gyvena“ kalvio nukaltos bitės.


Edukacinė programa "Žirgininkystės paslaptys" skirta 1-12 kl. mokiniams. Tai unikali galimybė susipažinti su žirgais ir jų gyvenimu.
Išgirsite pasakojimą apie dvaro žirgų veisles, gyvenimo ypatumus, pamatysite, kaip žirgas ruošiami jodinėjimui. Galėsite pamaitinti žirgus savo atsivežtomis morkomis ar obuoliais. Kiekvienam dalyviui bus suteikta galimybė pašukuoti žirgą, padėti pabalnoti, nusifotografuoti ir gal net pasėdėti balne.


Kalvystės edukacinis užsiėmimas „Kožnas savo laimės kalvis“

Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai apsilankys Kalvystės studijoje „Malūno kalvė“, kuri įkurta veikiančiame vandens malūne. Čia išgirs įdomias lietuvių liaudies legendas ir  pasakas, sužinos priežodžius, patarles apie kalvystę ir jos istoriją. Dalyviai susipažins su metalo dirbinių ekspozicija, kurioje pristatoma senovinė metalo apdirbimo įranga, įvairūs buities ir ūkio padargai, meninės kalvystės skulptūros. Dalyviai stebės praktinį kalvystės amato demonstravimą – kalvis kals „laimės pasagą“  ir kvies dalyvauti atraktyviuose kalviškuose žaidimuose. Kiekvienas dalyvis išvyks su savo „laimės pasaga“.


“Mažasis cirkas” siekia supažindinti jaunąjį žiūrovą su šiuolaikiniu cirku ir skatinti jį kūrybiškai mąstyti . Vaikai kviečiami Į mažą cirko palapinę žiūrėti spektaktaklį "Blusa ir Profesorius “, sukurtą pagal to paties pavadinimo H.K.Anderseno pasaką. Spektaklyje šiuolaikiškai, juokingai ir orginaliai pateikiama jaunajam žiūrovui kūrybiškumo tema. Pagrindinis istorijos herojus "profesorius", vaikystėje iš sprogstančio oro baliono iššokdintas parašiutu, troškęs būti lakūnu ,bet įgijęs fokusininko amatą, rodydamas savo triukus keliauja po pasaulį. Susiradęs mylimąją "žmonikę" su ja rodo fokusus , bando uždirbti pinigų ir įsigyti oro balioną... galiausiai žmona dingsa, o kartu su ja ir gera nuotaika... jis lieka vienui vienas ir jau atrodo blogiau būti nebegali... bet tuomet užtenka vienos vienintelės "blusos", kad ir vėl norėtųsi juoktis ir svajoti... Kūrybiškumas esantis kiekviename iš mūsų padeda įveikti net ir sunkiausias gyvenimo situacijas ir vėl džiaugtis gyvenimu. Šiai istorijai papasakoti aktorius naudoja žongliravimo, balansavimo disciplinas, lėlių ir objektų teatrą. Pasirinktas objektas- vinilinė plokštelė. Iš jų skamba muzika, jos virsta žongliravimo abjektais, iš scenografijoje esančių stalčiukų atsiranda pasakos personažai, skirtingų tūrių lėlės padarytos iš vinilinių plokštelių. Spektaklis kupinas, parodaksalių situacijų, netikėtumų, kūrybiškų staigmenų. Aktorius meistriškai manipuliuoja žiūrovų mintimis vis pateikdamas naujų beprotiškiausių sprendimo būdų. Stebėdami šį cirko vaidinimą, dalyviai kviečiami kartu kūrybiškai mąstyti, įveikti sunkumus beprotiškiausių idėjų pagalba. Šiuolaikinio cirko vaidinimas– puiki erdvė ugdyti vaikų kūrybiškumą, kritinį mąstymą, nes tai leidžia įsijausti į kito žmogaus gyvenimą ir atsiribojus nuo jau turimų žinių iš naujo kritiskai mąstyti.


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

"Teatralinės lėlės. Kas tai?" užsiėmimo metu vaikai susipažįsta su teatrinėmis lėlėmis, jų atsiradimo istorija, kūrybos ir gamybos būdais. Pristatoma teatrinių lėlių įvairovė: lazdelinės, marionetinės, pirštininės, šešėlinės ir kt. Parodomos lėlės, esančios bibliotekos ,,Lėlių muziejuje". Po to jie patys, padedami edukatorių, sukuria savitą personažinę lėlę: iš antrinių žaliavų, gipso tvarsčių, modelino, siūlų, audinio, popieriaus ar kt. medžiagų. Mokiniai bibliotekoje taip pat aplanko neįprastų knygų kambarį, kuriame eksponuojamos
įvairiausių dydžių, formų vaikiškos knygos ir teatrinių lėlių personažai.


Tapybos ant vandens (EBRU) edukacija priešmokyklinukams

UNESCO kultūros paveldo saugoma tapyba ant vandens (ebru) – tai meno forma, nepaliekanti abejingų dėl nesunkiai gaunamo išskirtinio rezultato, greitai kintančio proceso, neįprasto spalvų ir formų žaismo bei netikėtumo. Piešimas atliekamas specialiame dideliame inde ant sutirštinto jūros dumbliais ir žolelėmis vandens. Dažų teptuku ištaškomas fonas, o specialiomis lazdelėmis formuojami patys įvairiausi ir spalvingiausi ornamentai. Kūrinį nuo vandens paviršiaus perkeliame ant specialaus popieriaus lapo. Piešimui naudojami visiškai natūralūs, tradiciniai tapybos ant vandens (EBRU) meno dažai, nekenksmingi žmogui ir aplinkai. Užsiėmimo pradžioje dalyvių laukia ebru meno pristatymas, toliau edukatorė supažindina su priemonėmis, paaiškina ir praktiškai parodo kaip vyksta piešimas ant vandens. Tuomet vaikai, prižiūrimi edukatorės, pradeda kurti savo piešinius. Pabaigoje vaikai skatinami reflektuoti įgytą patirtį, pasidalinti įspūdžiais. Sukurti kūriniai lieka vaikams atminimui. Čia kūrybos procesas gali toliau testis, jei mokiniai nuspręstų išdžiuvus piešiniams, juos sukarpyti ir pasigaminti skirtukus ar atvirukus. Užsiėmimą veda patyrusios edukatorės.
Tapybos ant vandens (ebru) piešinio kūrimo edukacijos tikslas – ugdyti kritiškai mąstančią, kūrybišką asmenybę, siekiančią plėsti kultūrinį akiratį, atvirą neįprastoms meno technikų alternatyvoms, įtraukiant edukacijos dalyvius į praktinį ebru paveikslo kūrimą per savarankiškumo, sprendimų priėmimo ugdymą. Uždaviniai : • trumpai supažindinti dalyvius su ebru menu; • paaiškinti kaip naudotis ebru meno priemonėmis; • praktiškai parodyti kaip nupiešti piešinį ant vandens ir nuimti ant popieriaus; • vesti ebru piešinių kūrimo eigą, prižiūrint ir padedant dalyviams teisingai naudotis priemonėmis.


Ornamentai – istorijos iš praeities (išvažiuojamoji paslauga)

Visų tautų tautosaka grįsta simboliais – ženklais, turinčiais tam tikrą reikšmę. Senosios lietuvių dainos, mitai, pasakos, audinių raštai – tai ne mūsų protėvių vaizduotės vaisius, o žinia apie praeitį, mūsų senolių pasaulėvaizdį. Ilgainiui senųjų simbolių reikšmes užmirštame. Edukacinio užsiėmimo metu supažindinsime moksleivius su lietuvių liaudies mene naudojamais ornamentais ir jų simbolika. Kadangi simbolis visada talpina daug prasmių ir gali turėti keletą reikšmių, todėl skirtingo amžiaus moksleivių grupėms pristatysime skirtingo sudėtingumo tautinių raštų simboliką. Moksleiviai sužinos ką reiškia apskritimas ir kryžius, trikampis ir rombas, žvaigždės ir pasaulio medis. Jie sužinos, kad ornamentas –tai komunikacinė priemonė – iš kartos į kartą perduodama ir perimama informacija. Ornamentai, kuriais būdavo išpuošti gyvenami trobesiai, medžio, geležies dirbiniai, baldai, moliniai indai, audiniai, drabužiai, juostos, kryžiai – tai simbolinė forma, kurioje užkoduota žmonijos istorija. Lietuvių liaudyje ornamentai dažnai vadinami tiesiog žodžiu “raštas”, o jį sudaro geometrinės, augalinės ar kitos vaizdinės figūros. Todėl praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami specialiai paruoštas priemones –antspaudus ir akrilinius dažus moksleiviai sukurs savo ornamentą. Su vyresnių 6–8 klasių moksleiviais dar aptarsime galimybę senuosius ornamentus naudoti šiuolaikiniame dizaine.


Tai interaktyvi edukacija, kurioje sužinosite apie kosmoso stebuklus, žvaigždynus ir neaprėpiamas galaktikas... Susipažinsite
su M.K.Čiurlionio darbais ir sužinosite, kuo jis prisidėjo prie Lietuvos etnokosmologijos mokslo bei kokį įnašą mūsų kultūrai
padarė protėvių atradimai, kosminių ženklų stebėjimas. Kiekvienas dalyvis bus "nuskraidintas" į kosmosą, kur susipažins su mitologiniais žvaigždynais iš arčiau! O kad žvaigždės būtų šiek tiek arčiau, pasigaminsime po asmeninį šviečiantį žvaigždyną. Visa ko pabaigoje, Jūsų klasė pavirs į tikrą planetariumą! Klasės sienos pavirs žvaigždynais, skraidančiomis planetomis ir šviečiančiomis šiaurės pašvaistėmis! Patirti įspūdžiai tikrai užgniauš kvapą!