Mokydamasis apie gamtą iš gamtos vaikas supranta, kad iš pažiūros gąsdinantys augalai, vabzdžiai, gyvūnai yra visai nebaisūs, o kaip tik – reikalingi ir atliekantys tam tikrą svarbų vaidmenį. Edukacija „Gyvosios gamtos beieškant“ skirta vaikams pažinti ir paliesti gyvąją gamtą iš labai arti. Edukacijos metu vaikus supažindinsime pirmiausia su skrajūnais paukštukais, jų namelių įvairove, parodysime kur gyvena voverytės ir kodėl šikšnosparniams taip pat reikia namelio. Ieškodami Dinozaurų parke skruzdėlyno, išsiaiškinsime kodėl vieni gyvūnai ar vabalai saugomi Raudonojoje knygoje, kiti dar nėra įrašyti. Ieškosime žinių apie gilias lietuviškas tradicijas, tikėjimą ir papročius, diskutuos apie biologinės įvairovės ir ekosistemų atliekamų pagalbos funkcijų svarbą, bandant prisitaikyti prie klimato kaitos. Edukacijoje dalyvaujantys vaikai sutiks nuostabiąsias parko pažibas – alpakas, jas pamaitins. Aplankys šalia esantį triušiukų miestelį – mokysis suprasti ką triušiukai valgo, ko negalima duoti, kaip laikyti ir glostyti, o kaip negalima kelti jų. Iš arčiau pažįstant gyvąją gamtą, neabejotinai sustiprės ryšys tarp vaikų ir gamtos.


Diskusijų spektaklis „pX| prieš kryžkelę“

Kiekviena diena kupina situacijų, kurios gali tapti žmogaus vidinėmis katastrofomis arba naujomis galimybėmis. Ar gali žmogus pasirinkti? Jei taip, kaip vyksta pasirinkimas ir sprendimas? Ar žinome, ką renkamės? O galbūt mes nieko kito pasirinkti negalime? … – bet juk mes savo gyvenimo šeimininkai. Ne…. kito pasirinkimo nėra.. O gal įmanoma? Mhh, ne. Taip. NE.. Tai kaip? Augustas Boalis iškėlė mintį, kad spektaklis yra gyvenimo repeticija, o jos pabaiga– tai tolesnio gyvenimo pradžia. Alytaus miesto teatras kviečia į diskusijų spektaklį „pX| prieš kryžkėlę“, kuris mokiniams vaizduoja tam tikras konfliktines situacijas iš jų gyvenimo, o vėliau aktoriai kartu su jaunimu diskutuoja ir jas keičia, leisdami išgyventi jas scenoje.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Edukacija su rašytoja Ilona Ežerinyte "Verkti ar veikti?" (Nuotolinė paslauga)

Edukacijos pagrindas – konkrečios knygos siužetas (šešiolikmetė Lina po tėvų skyrybų pasirenka gyventi su tėvu, o tam išvykus gydytis nuo alkoholizmo, lieka visiškai viena. Atsitiktinai ji pakliūva į bendraamžės Eglės įkurtą Verksnių klubą, kur susirinkę paaugliai išsipasakoja vieni kitiems savo bėdas. Lina užjaučia savo bendraamžius, tačiau jai atrodo, jog vien dejuoti neužtenka, problemas reikia spręsti – veikti.). Ekrane rodoma ir garsiai skaitoma apysakos ištrauka apie vieną iš veikėjų  Maruką, patiriantį smurtą šeimoje. Knygoje Marukas pasirenka pabėgimą iš namų. Su paaugliais diskutuojama – o kokie kiti galimi jo problemos sprendimo variantai? Taip žadinamas mokinių divergentinis mąstymas – gebėjimas ieškoti daugiau pasirinkimų, daugiau išeičių. Suskirstyti į grupes (Zoom programos kambarius) edukacijos dalyviai gauna kitą paauglio probleminę situaciją ir turi pasiūlyti daugiau negu du problemos sprendimo būdus, savais žodžiais nusakyti kitoms grupėms gautos problemos esmę ir pristatyti savo siūlomas išeitis iš padėties. Tokia edukacija skatina domėjimąsi paaugliams skirtomis knygomis ne tik kaip grožine literatūra, bet ir kaip terapine priemone, padedančia suvokti, kad ne tik tu susiduri su problemomis ir kad visos problemos turi daugiau nei vieną sprendimo variantą.


Socialinis kūrybinis žaidimas „KARTU SALDU“

Socialinis kūrybinis žaidimas "KARTU SALDU" kviečia moksleivius leistis į patyrimų valandą! Žaidimo metu dalyviai keliaus per tris skirtingus žaidimo etapus, kuriuose jų laukia pačios įvairiausios užduotys - loginės, kūrybinės, smagios komandinės užduotys, kurias sprendžiant svarbiausia yra bendradarbiauti, bei kortelės su klausimais, kviečiančiais nuoširdumo akimirkai. Galiausiai, žaidimo pabaigoje, supranti, kad vis dėlto būti kartu yra saldu!

Edukaciją veda Inga Genutytė – pedagogė, konsultantė, socioemocinių, patyriminių ir kūrybinių veiklų fasilitatorė.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa "Atlaidų tradicija: kermošinių saldainių gamyba" (6 - 9 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su garsiausiais XX a. ir XXI a. atlaidais, ta proga rengiamomis linksmybėmis bei pramogomis. Aptariamos sakralioji ir pasaulietinė atlaidų dalys. Akcentuojamos bendruomeninės tradicijos: artimųjų, giminių, buvusių kaimynų lankymo paprotys, protėvių kapų lankymo paprotys. Visoje Lietuvoje jaunimui svarbūs buvo kermošiai (mugės su linksmybėmis), atlaidų prekės ir pramogos. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su XX a. atlaidų metu vykusiais kultūrinio pobūdžio renginiais, ta proga rengiamais vaidinimais, šokiais, atrakcionais, loterijomis ir kt. Pasakojimai iliustruojami Balio Buračo ir Romualdo Požerskio atlaidų nuotraukomis, filmuota atlaidų medžiaga. Pristatoma kermošinių saldainių gamybos istorija. Sertifikuotų tautinio paveldo produktų tradicinė amatininkė Laima Lašinienė demonstruoja baltos masės karamelės paruošimo procesą, pristato saldainių formų įvairovę: „apyrankes“, „laikrodžius“, „karolius“ ir kt. Mokiniai mokomi formuoti ilguosius saldainius, vadinamus „lazdomis“, įstrižai juos įvynioti ir papuošti. Užsiėmimo dalyviai šoka tradicinius šokius „Malūnėlis“, „Kiaulė grikiuos“, „Grečenikė“.


Sukurk savo skrendančios raketos modelį: astronautika Lietuvoje (9-12 kl.)

Ką žinote apie kosmosą bei raketas? Ar esate pagalvoję kaip astronautai saugiai pasiekia kosmoso erdvę? Kaip manote kokią įtaką padarė dizaineriai ir inžinieriai astronautikos istorijoje? Ar kada nors teko gaminti raketą? Šios edukacijos metu paieškosime atsakymų į šiuos ir kitus svarbius klausimus, pasigaminsime raketos modelį ir išbandysime jį paleisdami į orą!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Kalėdinių namelių kūrimas panaudojant lazerinio pjovimo stakles (5-8 kl. mokiniams)

Ši edukacija skirta visiems, kurie nori išmokti kurti unikalius šventinius kalėdinius namelius, naudojant šiuolaikines lazerinio pjovimo technologijas. Edukacijos tikslas yra suteikti dalyviams teorinių ir praktinių žinių apie lazerinio pjovimo technologiją, naudojant ją kūrybiškam kalėdinių namelių kūrimui. Dalyviai susipažins su lazerinio pjovimo staklių veikimo principais, medžiagų parinkimu ir pjovimo procesu, taip pat įgys praktinių įgūdžių, reikalingų savarankiškai sukurti ir surinkti savo kalėdinius namelius.

Uždaviniai:
1.	Supažindinti dalyvius su lazerinio pjovimo staklių veikimo principais ir technologija.
2.	Išmokyti dalyvius tinkamai parinkti ir pasiruošti medžiagas lazeriniam pjovimui.
3.	Padėti dalyviams sukurti individualius kalėdinių namelių dizainus.
4.	Mokyti dalyvius surinkimo ir apdailos technikų, siekiant galutinio gaminio estetikos ir funkcionalumo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Lėliu kalėda, kalėda 5-8 kl. išvykstamasis (Kauno m. ir rajone)

Užsiėmime įsitraukiama į turiningo ir mąslaus Advento meto bendruomenės ryšių stiprinimą, jungiantį senuosius papročius ir tikėjimus su šiuolaikinio žmogaus būdu, poreikiu kartu jaustis gražioje pasakoje, gamtos ir bendruomenės bei aukštesnės esaties dalimi. Atvykę į užsiėmimą mokysitės šviesiai ir džiugiai įsitraukti į advento – atėjimo – metą. Kursime bendrystės jausmą darbu - lipdysime bendrą žvakę - ir žodžiu - patirsite advento laikotarpio pasaką, kuriai nuo seno ir skiriamas šis vis tamsėjantis laikas. Aptarsime, kas buvo svarbu žemdirbių bendruomenėje, kodėl anksčiau žmonių poreikiai ir santykiai skyrėsi nuo šiandieninių, apmąstysime, kas aktualu šiandieninėje visuomenėje. Išmoksite 2-3 advento laikmečio dainas ir 2 žaidimus, kuriuos galėsite dainuoti ir žaisti savo šventėje. Rekomenduojamas etnokultūriniam ugdymui. Užsiėmimą galima pritaikyti vaikams su judėjimo, intelekto negalia. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kipras Petrauskas prašo su juomi nejuokauti!..“ ir nedelsiant dalyvauti ekskursijoje „Kai ponų nėra namie…“. Užsiėmime susipažinsite su memorialine skyriaus ekspozicija – Petrauskų namu: statybomis, gyventojais, namo pritaikymu muziejaus reikmėms, kuriame saugomi autentiški namo šeimininko ir jo šeimos daiktai. Išgirsite linksmas, pikantiškas istorijas iš žymių šio namo gyventojų kasdienybės, susipažinsite su E. Žalinkevičaitės-Petrauskienės eilėmis, K. Petrausko įdainavimais ir M. Petrausko švietėjiška veikla bei kompozicijomis. Parsisiuntę iš "Google play" programėlę „Petrauskas the RemARkable”, nuskanavę nurodytą ženklą, nusikelsite į papildytąją realybę, kurioje galėsite išgirsti bei pamatyti šiek tiek daugiau įdomybių. Ekskursija tinkama specialiųjų ugdymo poreikių turinčioms mokinių grupėms: 1.galime priimti judėjimo negalią turinčius asmenis, nes turime keltuvą. (priimame mažesnę grupę, nei nurodyta) 2.užsiėmimas gali būti pritaikytas vaikams su proto negalia, raidos sutrikimais, vedant supaprastintą užsiėmimo variantą. Apie specialiuosius grupės poreikius prašome informuoti užsakymo formoje.


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Ar kada nors pagalvojote, kaip gimsta spektaklis? Už uždarų durų tolimiausiuose teatro užkaboriuose tekstą it mantras kartojantys aktoriai, autoritetingas režisieriaus balsas, magiškai susidygsniuojantys kostiumai ir mąslus kompozitorius, kuriantis garso takelį? Nieko panašaus. Trys aktoriai, vienas dramaturgas, vienas stalas ir trys kėdės – sveiki atvykę į spektaklio kūrimo procesą. Iš ko atsiranda menas? Kuo panaši kūryba ir mirtis? Apie ką ir kaip kalba teatras? Kritikai meno portaluose, žiūrovai teatro rūbinėje, režisieriai interviu kultūros laidoms sako: apie viską. O mes statome spektaklį apie nieką. Režisieriaus Lino Jurkšto spektaklis pagal paties sukurtą pjesę “Apie nieką” – komiškas, absurdiškas ir chuliganiškas meno šaržas, autoironijos prožektorių atgręžiantis į pačius kūrėjus. Nuo pirmojo pjesės skaitymo iki premjeros dienos per vieną vakarą aktorius palydintys žiūrovai vienu metu regi ir spektaklio kūrimo procesą, ir su itališkojo commedia dell’arte žanro prieskoniu suręstą istoriją apie jaunuolį, bandžiusį nugalėti Mirtį. Spektaklis “Apie nieką” – kūrybos užkulisiai, persikėlę į sceną, žaisminga provokacija bei miklus balansavimas tarp nonsenso ir klausimų apie egzistenciją. Režisierius ir dramaturgas - Linas Jurkštas Vaidina: Danas Kamarauskas, Jurgis Marčėnas, Gabrielius Zapalskis, Birutė Belada Tauterytė/ Viola Klimčiauskaitė. Dailininkė - Ramunė Skrebūnaitė Kompozitorius - Gabrielius Zapalskis Spektaklio trukmė - 2 val. 15 min. (1 pertrauka) Premjera - 2019 m. sausio 25 d. N-12


Edukacinis užsiėmimas "Kaip mokėsi mūsų senoliai"

Ši edukacija sodyboje vykdoma nuo 2010 metų pavasario, turime įsigiję visas jai reikalingas priemones, ji yra populiari tarp mokyklų, tik nebuvo pateikta Kultūros paso paslaugai gauti. Muziejininkei skambinant varpeliu ( jis rastas buvusioje Motiejaus Miškinio mokyklėlėje), mokiniai apsiavę naginėmis ir nešini skrynutėmis sueina į klasę ir susėda už ilgo stalo, ant kurio dega žibalinė lempa ir žvakės, stovi indas su pelenais rašalui sugerti ir plunksnoms pasidžiauti, guli rykštė, medinė ilga liniuotė, padėta lentelė PAKUTNICA, kampe papilta žirnių. Pamoka prasideda ir baigiasi malda (maldos paimtos iš Utenos kraštotyros muziejaus fondų ir suliteratūrintos). Vaikai, patyrinėję skrynutės turinį, rašys grifelinėje lentelę, iš to meto vadovėlio atliks vieną užduotį plunksna sąsiuvinyje, skaitys vieną tekstuką iš skaitymo knygos ir jį aptars. Bus paaiškinta, kam reikalinga rykštė, liniuotė, PAKUTNICA, žirniai. Vaikai dar bandys paskaityti GRAŽDANKOS tekstų.


UAB "Eksperimentinė kūrybinio mąstymo laboratorija"

„Didžiausias ateities poreikis ir būtinybė – išlavinti tuos žmogaus gebėjimus, kurie nepasiekiami robotams: kūrybiškumą, vaizduotę, iniciatyvą, lyderystę. Žmogaus proto resursai turės persiorientuoti į gebėjimą kūrybiškai mąstyti, analizuoti, argumentuoti ir priimti sprendimus”, – teigia Niujorko universiteto profesorius Michio Kaku. Kūrybinio mąstymo penkiakovė – tai interaktyvi veikla, reikalaujanti asmeninio bei komandinio kūrybinio mąstymo. Dalyvaujant KM5 žaidimų/simuliacijų, scenarijų ir vaidmenų atlikime aktyvuojami ir lavinami 5 kūrybinio mąstymo įpročiai – vaizduotė, smalsumas, atkaklumas, nuosekli praktika, bendradarbiavimas ir 5 mąstymo tipai – analitinis, loginis, strateginis, kritinis ir divergentinis. Kiekviena KM5 užduotis yra parengta taip, kad išmokti ją atlikti neįmanoma. Kaskart atliekant užduotį reikia sukurti ir įgyvendinti tokią sprendimų visumą, kuri įgalintų pasiekti tikslą. Geriausias būdas mokytis – bendradarbiaujant, o labiausiai vienija – įkvepianti veikla, todėl edukacinis užsiėmimas „Kūrybinio mąstymo penkiakovė” lavinti kūrybiškumą suteikia galimybę susipažinti su komandos narių mąstymu. Užsiėmimo metu mokiniai kūrybinio mąstymo užduotis atlieka komandose po 4–5 mokinius, taip užtikrinant maksimalų įsitraukimą.


Mokiniai susipažįsta su senoviniais margučių marginimo būdais. Margučių raštų atsiradimu, jų simbolika, reikšme ir spalvomis. Sužino apie paprotį marginti margučius, kada jis pirmąkart užfiksuotas, kada pradėta dekoruoti margučius ir kokią maginę reikšmę turėjo jų simboliai. Sužino, kodėl reikia dovanoti ir mušinėti margučius. Supažindinama su senųjų margučių raštų vardais (pvz., žiedeliai, žalčiukai, saulutės, „paukščio pėdutės"), aptariama, iš ko susideda raštas, ką jis simbolizuoja. Mokiniams išdalinami lapai su senųjų raštų pavyzdžiais ir jie gauna užduotį – sukurti naują raštą. Savo sukurtą raštą mokiniai perkelia ant virto kiaušinio margindami jį vašku. Praktinės užduoties metu vašku numargintus margučius mokiniai išsineša su savimi.


"Galiu kitaip: kalbantys filmai, garsinės ir liečiamos knygos" (Išvažiuojamoji)

Edukacija „Galiu kitaip“ – tai ne tik pokalbis su vaikais, bet ir patirtys, vedančios į kitokio galėjimo žmonių pasaulį, atveriančios didesnį supratimą, girdėjimą, susikalbėjimą. Kas yra taktiliniai paveikslai ir taktilinės knygos? Kodėl skaitymo sunkumus patiriančiam draugui reikia garsinių knygų? Kaip jis jaučiasi, kai tenka skaityti prieš klasę? Kaip disleksiją turintis draugas mato raides ir tekstą? Kaip atrodo kino filmai (pvz., „Šuns tikslas“) neregio akimis ir kaip garsinis vaizdavimas gali atverti nematančiam draugui visai kitokią kino patirtį – visa tai ir dar daugiau sužinosite, pasirinkę edukaciją „Galiu kitaip“. Prisiliesime prie savo jausmų, kurie kyla susidūrus su kitokio galėjimo žmonėmis, ir mokysimės kurti atsakingai. Tvariai. Aiškiai perteikti norimą žinutę, emociją bei vaizdą. Perteikti taip, kad mūsų sukurtas produktas būtų prieinamas kuo platesnei visuomenės grupei. Mokysimės kurti ateitį, kuri palanki visiems. Šią edukaciją tau praves Lietuvos aklųjų bibliotekos, kuri rūpinasi visais, negalinčiais skaityti įprastai, komanda. Ši biblioteka, veikianti vedina vizijos, kad skaityti galėtų visi – lyderė Lietuvos bibliotekų lauke, kai kalbama apie įtrauktį ar galimybių atvėrimą tiems, kuriems būdingas kitoks galėjimas. Arba – negalia. Bet mums labiau patinka sakyti „kitokio galėjimo žmonės“, nes mes visi galime, tik skirtingai. Sužinok apie kitokį galėjimą. Sužinok, kaip gali padėti ir prisidėti!


Laisvės traukinys. Sugihara ir Zwartendijkas

Viešoji įstaiga Sugiharos fondas "DIPLOMATAI UŽ GYVYBĘ"

Edukacija prasideda filmų salėje, kur vyksta edukacijos pradžia, t.y. susipažinimas, prisistatymas, komandų susiskirstymas.
Edukacijos eiga – žaidimas Istorikai tiria vyksta pirmo aukšto kambariuose.
Tolimesnė edukacinės programos eiga vyksta muziejaus apatiniuose kambariuose – Sugiharos bei Zwartendijko darbo kambariuose. Refleksijai/ diskusijai Kaip aš elgčiausi diplomatų vietoje? dalyviai palydimi į  Sugiharos šeimos kambarį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lietuvos laukiniai gyvūnai (išvažiuojamoji edukacija)

Išvažiuojamoji edukacinė programa „Lietuvos laukiniai gyvūnai“ kviečia į kelionę, kurios metu pažinsite patiklius ir draugiškus, plėšrius ir pavojingus, unikalius Lietuvos krašto gyvūnus. Kaip ir kituose pasaulio kraštuose, taip ir Lietuvoje, vienos rūšys yra paplitusios labiau, kitos sutinkamos rečiau, ar visai retai. Edukacijos metu galėsite „pavartyti“ Lietuvos Raudonosios knygos puslapius, atrasti ir pažinti rūšis, kurios be globos, apsaugos ir žmogaus pagalbos gali išnykti. Sužinosite apie nedraugiškas – invazinės rūšis Lietuvoje. Tyrinėsite, analizuosite ir diskutuosite apie grėsmes ir pavojus kylančius, labiausiai pažeidžiamiems, mūsų krašto gyvūnams.


Orientacinis žaidimas „Detektyvas Paežerių dvare“

Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Orientacinis žaidimas vyks Paežerių dvaro rūmų parke. Dalyvių komandos, pagal duotas užduotis turi surasti objektus ar vietas. Šio užsiėmimo tikslas - aktyviai, per pažintį su dvarų kultūros paveldu, ugdyti mokinių sąmoningumą, bei skatinti savarankiškai tyrinėti Paežerių dvaro ansamblio aplinką. Žaidimo uždaviniai: ugdyti vaikų pastabumą, gebėti atpažinti istorijos ir dvarų kultūros detales, aktyviai, savarankiškai tyrinėti. Dalyviai teisingus atsakymus galės surasti žemėlapyje, informaciniuose stenduose ar internete. Prie teisingo atsakymo vietos turi nueiti visa komanda ir įsiamžinti išmaniuoju telefonu. Naudojami metodai: navigavimas, vietų atpažinimas, teksto ar vaizdų paieška informaciniuose stenduose, mįslių įminimas. Siekiama, šio žaidimo ir savarankiško tyrinėjimo dėka, mokiniai geriau įsisavins Paežerių dvaro ansamblio ir Sūduvos krašto dvarų kultūros svarbą. Žaidimą laimi, daugiausiai teisingų atsakymų surinkusi komanda, atlikusi per trumpiausią laiką. Šis užsiėmimas yra skirtas įvairioms klasėms. Klausimų sudėtingumas ir vertinamas skirtingas atsižvelgiant į mokinių amžių.


Kiekvienas gyvas organizmas turi savo unikalų kodą, kuris lemia organizmo ypatybes, esminę informaciją. Šis genetinis kodas vadinamas DNR. Paprastai apie DNR kodą kalbama biologijos
pamokoje, tačiau parodoje ieškosime metaforinio parodos DNR kodo - parodos esmės. Darbas vyksta grupėse ir pagal pasiūlytas temas - DNR kodo grandis: istorija, muzika, žmonės ir
miestas arba gamta, vaikai konstruoja savitą parodos DNR vaizdą.
Kiekviena grupė atsitiktine tvarka išsitraukia vieną temą ir šios temos atspindžių ieško meno kūriniuose eidami per parodą.
Kiekviena grupė analizuoja skirtingą parodos DNR grandį-temą. Siekdami kuo geriau šią temą atskleisti, moksleiviai klauso edukatoriaus pasakojimo, o po to savarankiškai parenka vaizdinius, garsinius įrodymus (meno kūrinius) bei raštu žymisi savo įžvalgas, atsakydami į užduočių lape pateiktus klausimus.
Taip pat, savo temai iliustruoti moksleiviai savarankiškai parenka meno kūrinius juos fotografuodami.
Edukacijos pabaigoje visos grupės pristato savo DNR grandies temai sukauptą informaciją ir nufotografuotus meno kūrinius. Vaikai sudeda telefonus/planšetes su nuotrauka ant žemės, kad matytųsi jų parinkta fotografija. Telefonų/ planšečių ekranuose esančios nuotraukos iliustruoja DNR temos vaizdą. Sudėję viskas nuotraukas kartu, pamatome visuminį vaizdinį parodos DNR kodą. Kiekviena grupė žodžiu pristato savo atsakymus į edukacijos
teminius klausimus - taip išgirstame kiekvienos grupės argumentuotą DNR grandies apibūdinimą. Kiekvienos moksleivių grupės parodos DNR kodas išeina unikalus.

Užsiėmimas pabaigiamas refleksija.

Edukacijos tikslas - analizuoti meno parodą per skirtingas formalaus ugdymo programas: istorija, biologija, muzika, pilietinis ugdymas, etika.

Uždaviniai:
- ugdyti gebėjimą meno parodą naudoti kaip mokymosi priemonę
- supažindinti su meno parodos turiniu, mokėti jį analizuoti meniniu, istoriniu, kultūriniu kontekstu
- kritinio ir argumentuoto mąstymo ugdymas


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

1923 metų sukilimo sėkmę iliustruoja prasmingi Ievos Simonaitytės žodžiai „Esame viena tauta, viena žemė, viena Lietuva“. Ir šiandien diskutuojama kokia būtų Lietuva jei ne šie lemtingi įvykiai. Po krašto prijungimo atsiverčia naujas istorinis puslapis: Klaipėdos kraštas ir miestas tampa sudėtine Lietuvos dalimi, o Lietuva pradeda savo, kaip jūrinės valstybės, kelią. Užsiėmime mokiniai susipažįsta su istoriniais 1923 metų įvykiais lėmusiais tolimesnę Klaipėdos krašto ir Lietuvos valstybės raidą. Dalyvių laukia įtraukiančios, netradicinės praktinės užduotys, kurių metu veikdami kaip žaidėjai, ieškos problemų sprendimų.


Šokio spektaklis „Pamirštos princesės“ vaikams nuo 7 m. ir kūrybinės dirbtuvės

7-12 metų vaikams skirtas spektaklis, sumaniai ir išradingai pasakojantis apie kiekvieno vaiko išskirtinumą. Šokio spektaklyje, kurį įkvėpė užburianti prancūzų autorių dueto Philippo Lechermeier ir Rébeccos Dautremer knyga „Pamirštos ir nežinomos princesės“, ieškoma būdų kaip kiekvienam vaikui atrasti savo išskirtinius bruožus, juos mylėti, puoselėti bei kurti vertingus bei pagarbius santykius su kitais žmonėmis. Realios gyvenimiškos situacijos čia perkeliamos į princesių pasaulį. Scenoje įkūnydamos itin neįprastas princeses šokėjos pasakoja apie kiekviename iš mūsų glūdinčią, vienintelę ir nepakartojamą asmenybę. „Savo spektaklyje kviečiu princesę atrasti savyje. Būti princese reiškia būti savimi. Patogiai jaustis savo kailyje, nejusti poreikio kažką kopijuoti“, – teigia choreografė I. Kuznecova. Spektaklyje gilinamasi į aktualias vaikų tarpusavio santykių, asmenybės brendimo, patyčių temas, tad „Pamirštos princesės“ sudomins ne tik vaikus, bet ir jų tėvelius bei pedagogus. Po spektaklio vyks kūrybinės dirbtuvės. Užsiėmimų metu vaikai, kartu su spektaklio veikėjais, aptars matytą spektaklį, atliks įvairias kūrybines užduotis, improvizaciją, dirbs grupėse ir porose. Tai kūno ir proto kelionė į kiekvieno neišsemiamą kūrybinį pasaulį!


Edukacinė programa „Pykšt-pokšt – nuo lanko prie automato“

PYKŠT-POKŠT – NUO LANKO PRIE AUTOMATO Edukacinė programa, skirta 5–8 klasių mokiniams Pykšt-pokšt! Būkite nustebinti galingų ginklų griausmo ir susipažinkite su skirtingų laikmečių kovos įrankiais. Palyginkite lanko ir arbaleto valdymo subtilybes, išbandykite rankos taiklumą ir pirštų miklumą, išsiaiškinkite, kaip veikė pirmieji parakiniai ginklai, užtaisykite senovinę muškietą ar griebkite į rankas automatine ugnimi šaudantį XX a. ginklą. Priimkite iššūkį ir pasidalinę į komandas įrodykite, kad suvokiate kovinės ginkluotės raidą ir būtinybę pasirinkti tam tikram mūšiui geriausiai tinkančius ginklus. Juk tai gali lemti įspūdingą pergalę arba tragišką pralaimėjimą!


Edukacinė programa „Taip gyveno mūs senoliai“ vyksta Rokiškio krašto muziejaus Etnografijos skyriuje Kriaunose, etnografinėje ekspozicijų salėje. Lankytojų laukia pažintis su senaisiais amatais, amatininkų įrankiais ir dirbiniais, kaimo išradėjų pagamintais prietaisais ūkio darbams ir buičiai, buities rakandais. Erdviose muziejaus patalpose įrengtas XX a. pradžios kaimo trobos interjeras. Dalyviai sužinos seniau naudojamų įrankių ir daiktų paskirtį, įrenginių veikimo principus, kokia buvo kaimo žmonių buitis, darbai ir kasdienybė. Programos dalyviai galės su kočėlais kočioti skalbinius, naščiais nešti krepšius (kuošikus) su bulvėmis, piestoje grūsti grūdus ar sėmenis, plėšyti plunksnas. Kiekvienas dalyvis nusikaldins Kriaunų miestelio jubiliejinę monetą. Programa pritaikyta įvairaus amžiaus lankytojams, kiekvienai grupei skirtos skirtingos potemės. 1-4 klasių mokiniai papildomai susipažins su vaikams skirtais baldais (lopšiais, vygėmis, lovelėmis), stovynėmis, račiukais, snieglente, mediniais žaislais. 5-8 klasių mokiniai susipažins su tradiciniais amatininkais. 9-12 klasių mokiniai detaliau susipažins su kaimo išradėjų išradimais, jų veikimo principais. Programa pritaikyta spec. poreikių mokiniams.


Japonijoje – didžiausi pasaulio miestai ir moderniausios technologijos. Punktualiausi traukiniai, ryškiausios reklamos, automatizuotos kavinės ir viešbučiai. Tačiau kartu japonai išsaugojo savo senutėlę amžiną kultūrą. Kovos menus, pagoniškus tikėjimus, arbatos ceremonijas, origamį ir bonsus, išskirtinę meilę gamtai. Kviečiame dalyvauti žaismingoje kultūrinėje edukacijoje, kurios metu sužinosite neįtikėtinų faktų apie Japoniją, konstruosite ir programuosite robotus sumo imtynininkus, dalyvausite robotų sumo imtynėse, tobulinsite robotus. Šypsenos, azartas, kūrybinis problemų sprendimas bus nuolatinis Jūsų palydovas. Tai puiki galimybė suvienyti jėgas su klasės draugais ir drauge siekti pergalių. Dalyvavę kultūrinėje-edukacinėje programoje ir atlikę užduotis mokiniai gaus tai patvirtinančius pažymėjimus.


Tautosakininko Mato Slančiausko lobyną pravėrus

Edukacinės programos metu vaikai supažins su išskirtine asmenybe lietuvių kultūros ir folkloristikos istorijoje: knygnešiu, lietuvių visuomenės veikėju, aušrininku, publicistu, žymiu Šiaurės Lietuvos tautosakos rinkėju Matu Slančiausku (1850 02 21-1924 04 11). Sužinos, kaip būdamas paprastas kaimo siuvėjas, savamokslis, visą gyvenimą šviesdamasis pats ir mokydamas kitus, surinko iš žmonių, bei pats sukūrė neįkainojamos vertės liaudies kūrinius: dainas, sakytinės tautosakos tekstus, mįsles, patarles, priežodžius, oro spėjimus, tikėjimus, burtus bei prietarus, žaidimus. Teorinę dalį papildys edukacinis filmas „Dainų nešėjas“ (11 min.), pasakojantis ir pristatantis svarbiausius Mato Slančiausko gyvenimo ir veiklos momentus, kurio pabaigoje vaikai bus skatinami įsijungti į aptarimą - diskusiją. Dalyviai turės galimybę, skaitydami tekstus, prisiliesti ir panagrinėti jo surinktos tautosakos lobynus, spėlioti šiandien šnekamojoje kalboje mažai sutinkamų tarmiškų žodžių reikšmes, įminti mįsles bei patys papasakoti iš savo senelių išgirstą pasakojimą. Kadangi Matas Slančiauskas buvo kaimo siuvėjas ir knygnešys, tai edukacijos antroje dalyje pasiūlysime dalyviams tapti amatininkais ir pasidaryti iš medžiagos skepetaitės knygnešio terbelę, į kurią galės įsidėti užsirašę edukacijoje išgirstą retai vartojamą žodį, mįslę ar posakį.


Spektaklyje kuriama simboliais grįsta herojaus linija. Pagrindinis veikėjas mūsų
pasaulyje tarsi ateivis iš kitos galaktikos, saugus jis jaučiasi tik savo kambaryje,
savo kosminiame erdvėlaivyje, kuriame užsiima mėgstama veikla: keliauja ir
tyrinėja skirtingas planetas ieškodamas savo (neuro)genties. Karolio kambaryjeerdvėlaivyje popieriaus teatro, fosforinių piešinių ir apšvietimo dėka gims vizuali
ir jautri herojaus kosminė ekspedicija. Veikėjo mama spektaklyje tarsi tarpininkė,
jungianti sūnaus galaktiką su įprastų žmonių planeta, desperatiškai bandanti padėti
sūnui prisitaikyti mūsų visuomenėje, tačiau ir jai pačiai kaip skrandžio opa pilve
netrunka įsitaisyti skirtingi tetų personažai, nuolat teisiantys dėl neva netinkamai
išauklėto vaiko


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Vilniaus legendų skrynia“ Kiekvienas miestas ir miestelis turi savų legendų, padavimų. Vilniaus miestas ne išimtis. Vienos Vilniaus legendos sukelia baimę ir siaubą, kitos žavi nuostabiomis meilės istorijomis lyg Šekspyro dramose. Nedaug yra miestų Lietuvoje, kurie turėtų tiek padavimų, legendų ir mistinių pasakojimų, kaip Vilnius. Jo legendos – miesto istorijos dalis, įkvepianti menininkus kūrybai, o kitiems sukelianti jausmų įvairovę. Bemaž su kiekvienu kalnu, su kiekvienu senesniu namu ir bažnyčia yra susijęs vienoks ar kitoks istorinis padavimas. Pakeliui nuo Gedimino kalno iki Aušros vartų išgirsite daugybę legendų, apie meilę, slibiną ir ne tik Tvardovskio stebuklus, sukurtų prieš kelis šimtus metų ir perduotų iš lūpas į lūpas iki mūsų dienų: Edukacinės ekskursijos tikslas ugdyti mokinių tautinį tapatumą, pažinti ir vertinti Lietuvos tautinę kultūrą. Suprasti kokie istoriniai įvykiai, tikėjimai, papročiai, apeigos ir bendravimas su gamta lėmė įvairių legendų, pasakų, padavimų kūrimą. Pažinti ir suvokti liaudies kūrybą, tradicinę kultūrą, jos ypatybes ir raidą, ugdyti atsakomybę dėl savo tautos ir Lietuvos etnokultūrinio paveldo vertybių likimo, jų puoselėjimo ir išsaugojimo ateinančioms kartoms. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacinius, teminius žaidimus, padedančius gyvai tyrinėti miestą, juos supančią aplinką ir smulkias jos detales. Mokiniai skatinami domėtis miesto istorija, vertinti ir saugoti Lietuvos kultūros paveldą, liaudies kūrybą, puoselėti tradicijas savo šeimose, bendruomenėse, kūrybiškai pritaikyti savo etnokultūros žinias ir gebėjimus gyvenime.


Terapinis muzikinis judesio spektaklis-ritualas „7 RATAI“

Muzikinis judesio spektaklis-ritualas vaikams “7 Ratai” Patirkite nekasdieniškas būsenas terapiniame muzikiniame judesio spektaklyje-rituale 7 RATAI. Skambant gyvai atliekamai autentiškai lietuvių liaudies vokalinei, sutartinių bei tautinių instrumentų (kanklių, skudučių) muzikai, kartu su spektaklio kūrėjais įsijungsite į meditatyvias ritualines apeigas ir žaidimus. 7 RATAI – tai kelionė per 7 skirtingas spalvas, garsus, kokybes, būsenas, ritualines apeigas. Tai smagumas drauge su aktoriais patirti, kaip paprasti kasdieniai ritualai, žaidimai, dainos ir pasakos gali tapti nekasdieniškais patyrimais ir bendryste. Šiuolaikinio ir liaudies šokio junginys, video animacijos, žaidimas objektais, autentiški instrumentai ir gyvas daugiabalsis dainavimas šiame spektaklyje kuria smagų žaidybišką ritualą. Vaikai ir suaugusieji čia įtraukiami į muzikavimą, judesį, mielas pramogas, o visa tai kartu tampa šiuolaikiška bendrystės ir harmonijos terapija. Režisierius(-ė): Ieva JACKEVIČIŪTĖ Aktoriai: Saulė Sakalauskaitė, Greta Šepliakovaitė, Marius Gotbergas, Raimondas Klezys/Mantas Bendžius. Kostiumų dailininkė ir scenografė: Indrė Pačėsaitė Video projekcijų autorius: Tautvydas Rasiulis


Edukacinė programa ir spektaklis „Knygų personažai atgyja“

Edukacinė programa suteikia galimybę mokiniams pamatyti Klaipėdos jaunimo teatro spektaklį vaikams „Knygų personažai atgyja“. Šeši personažai iš vaikų literatūros klasikos kūrinių, tokių kaip „Mažylis ir Karlsonas, kuris gyvena ant stogo“, „Pepė Ilgakojinė“, „Batuotas katinas“, „Snieguolė ir septyni nykštukai“, „Dvylika brolių juodvarniais lakstančių“, atgyja tiesiog žiūrovų akivaizdoje ir kuria nuotaikingą bei įtraukiantį reginį. Po spektaklio vyksta aptarimas-diskusija apie vykusį spektaklį, nagrinėjami spektaklyje minimi literatūros kūriniai, kalbamasi su vaikais apie knygų svarbą šių dienų gyvenime, rengiama žaidybinė viktorina. Tikslas – sudaryti sąlygas mokiniams sukaupti teatro kūrybos bei klasikinės vaikų literatūros suvokimo patirtį. Uždaviniai: supažindinti mokinius su teatrinio meno raiška; supažindinti su literatūros klasikos kūriniais; skatinti kūrybišką mąstymą; puoselėti domėjimąsi kultūriniu gyvenimu; plėtoti mokinių gebėjimą interpretuoti ir vertinti teatro spektaklius. Spektaklio kūrybinės grupės idėja – sužadinti vaikų norą paimti į rankas knygą ir atrasti jos stebuklingą pasaulį. Režisierė Neringa Krunglevičiūtė, scenografė Evelina Šimelionė, vaidina: Laima Akstinaitė, Ieva Pakštytė, Rugilė Latvėnaitė, Paulius Pinigis, Gytis Šimelionis, Donatas Želvys.


Edukacijos ,,Profesija - lėlininkas” metu mokiniai susipažindins su lėlininko kūrybine veikla, kuri lydi pasirinkus tokią profesiją. Sužinos, kokių netradicinių sprendimų tekdavo ieškoti lėlininkams prieš daugelį metų, ir su kuo aktoriai dabar susiduria kiekvieną kartą gavę vis naują lėlę į rankas, kokius įššūkius kelia įvairių konstrukcijų lėlės. Programoje pristatomi lėlių valdymo būdai (nuo pirštininės iki marionetės) ir įtraukiami vaikai išbandyti juos, pasitelkiant įvairių spektaklių personažus. Puskaukių ir kaukių pritaikymas lėlių teatre vaikus skatins intuityviai pajusti persikūnijimo jėgą vaidinant, suteiks galimybę dalyvauti improvizacijos procese, vaidinti, improvizuoti su lėlėmis. Vaikai turės unikalią galimybę išbandyti lėlę, kurią privalo valdyti mažiausiai 3 žmonės.


Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Vaikai žaisdami interaktyviais kubais „iMO-LEARN“ pasitikrins žinias ir įgis naujų žinių apie Šilutės krašto istoriją, kultūrą, tradicijas ir papročius, lietuvių kalbą ir literatūrą, užsiėmimų metu bus renkami ir apdovanojami geriausi žaidėjai: kruopščiausias, išmintingiausias, apsukriausias, greičiausias ir pan. Visi dalyviai gaus prizų.


Online lėlių spektaklis vaikams "Debesys" (nuotolinė paslauga)

Režisierę ir dailininkę Aušrą Bagočiūnaitę Paukštienę sukurti spektaklį įkvėpė debesų tema. Dangumi praplaukiantys debesys kūrėjai asocijuojasi su laisvės, gyvenimo tėkmės ir efemeriškumo metaforomis. Teatro „Lėlė“ dramaturgės N. Indriūnaitės autentiškų pokalbių su savo anūke užrašai virto idėjiniu pjesės pagrindu: čia, per keletą metų užrašinėtus senelės ir anūkės kasdienių pasikalbėjimų fragmentus, skleidžiasi pasaulio pažinimo tema, talpinanti tiek šmaikščius vaikiškos logikos paradoksus, neribotą fantaziją, tiek gyvenimišką vyresnio žmogaus išmintį. Klausimai apie gamtos reiškinius ir slėpinius, žmogaus gyvenimą, tarpusavio santykius, moralę, vertybes, kasdienybės įspūdžiai – visa tai kuria vaiko ir senelės dialogą, kuriame mokytojo ir mokinio figūros, vaidmenys nuolat keičiasi vietomis ir tai, kas suaugusiąjam „savaime“ aišku – tampa neaišku arba iš naujo atrasta, ir atvirkščiai – vaiko fantazija, kupina mitologinės, kone mistiškos pasaulio pajautos, pažeria kvapą gniaužiančių atsakymų, vertinimų ir apibendrinimų.


Užsiėmime įsitraukiama į turiningo ir mąslaus advento meto bendruomenės ryšių stiprinimą, jungiantį senuosius papročius ir tikėjimus su šiuolaikinio žmogaus būdu, poreikiu kartu jaustis gražioje pasakoje, gamtos ir bendruomenės bei aukštesnės esaties dalimi. Atvykę į užsiėmimą mokysitės šviesiai ir džiugiai įsitraukti į advento – atėjimo – metą. Kursime bendrystės jausmą darbu - lipdysime bendrą žvakę - ir žodžiu - patirsite advento laikotarpio pasaką, kuriai nuo seno ir skiriamas šis vis tamsėjantis laikas. Aptarsime, kas buvo svarbu žemdirbių bendruomenėje, kodėl anksčiau žmonių poreikiai ir santykiai skyrėsi nuo šiandieninių, apmąstysime, kas aktualu šiandieninėje visuomenėje. Išmoksite 2-3 advento laikmečio dainas ir 2 žaidimus, kuriuos galėsite dainuoti ir žaisti savo šventėje. Rekomenduojamas etnokultūriniam ugdymui. Užsiėmimą galima pritaikyti vaikams su judėjimo, intelekto negalia. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.


Neformalaus ugdymo edukacinis projektas ,,Koncertų salės lobiai“

Klaipėdos miesto savivaldybės koncertinė įstaiga Klaipėdos koncertų salė

Dažnas, net ir vaikas, ko gero, susimąsto, o kaip atrodo koncerto „virtuvė“ iš vidaus? Kokį kelią turi nueiti meno kolektyvų atlikėjai ar solistai kol būna įgyvendinama koncerto programa. Kaip vyksta repeticijos? Kaip visi instrumentai groja lyg vienas? Apie ką visi šneka kai sako jog pajautė muziką? Kas tuos atlikėjus taip nudažo, kad jie būna tokie gražūs? Šios ekskursijos/edukacijos metu ne tik atsakysime į visus klausimus, bet galėsime gyvai stebėti repeticijas. Pagal galimybes, užlipsime ant scenos ir pamatysite ką mato visi atlikėjai. Gyvas instrumentų garsas, sėdėjimas ratu netoli atlikėjų, net pabandymas groti tam tikrais, knygose matytais instrumentais.


Lietuvių liaudies instrumentų šalyje 1-4 kl.

Edukacinis užsiėmimas „Liaudies muzikos instrumentų šalyje“ – tai įdomi ir nuotaikinga kelionė po muzikos instrumentų šalį, supažindinanti su įvairiais lietuvių liaudies instrumentais, sutartinių giedojimo tradicija, šiuolaikine folklorinės muzikos kryptimi – postfolkloru. Tai neatskiriama tautinio identiteto dedamoji, vertingas muzikinis paveldas, nuo seniausių laikų tebeformuojantis nūdienos tautinę ir populiariąją muziką. Užsiėmimo dalyviai klausosi muzikos įrašų, dalyvauja interaktyviose pramogose: sutartinių karaokė, „grojantys“ laiptai, muzikinė dėžė. Muzikuojama įvairiais tautiniais instrumentais – žoliniais skudučiais, mediniais trimitais, daudyte, būgnu, tabalais, švilpynėmis, terkšlėmis. Po edukacinio užsiėmimo mokiniai įgis žinių apie muzikinį folklorą, išmoks sutartinų giedojimo principus, įgis pradines grojimo liaudies instrumentais žinias. Galimas edukacinio užsiėmimo vedimas regėjimo negalią turintiems dalyviams naudojant garsinį atvaizdavimą, užsiėmime taip pat grojami įrašai, gyva muzika, duodami pačiupinėti ir patiems išbandyti edukaciniai instrumentai. Ekspozicija pristatoma ir Brailio raštu per anotacijas. Skyriuje yra keltuvas, skirtas įvežti asmenis su neįgaliojo vežimėliu (priimama mažesnė grupė nei įprastai - iki 5-6 asmenų, neįskaitant lydinčiųjų). Edukatorius turi patirties vesti užsiėmimus asmenims su regos negalia, protine negalia. Apie grupės specialiuosius poreikius prašome informuoti užsakymo formoje. Papildomai su instrumentais kviečiame susipažinti čia: https://virtualus.kaunomuziejus.lt/edukacija/ Taip pat kviečiame pasinaudoti integruotos pamokos planu ir pačius pravesti pamoką apie muzikos ir fizikos sąsajas: https://virtualus.kaunomuziejus.lt/edukacija/garso-saltiniai/


Edukacija EBRU „Tarp tradicijų, kūrybos ir modernumo"

Ebru edukacija „Tarp kultūrų tradicijų, kūrybos ir modernumo" tai – menas, terapija, ugdymo metodas, bendravimo ir laisvalaikio praleidimo būdas, galimybė pažinti savo emocijas, atrasti savo kultūrinį identitetą ir pažinti kitų kraštų kultūros paveldą. Žinios apie kultūros patirčių įvairovę, bruožus ir vertybes suteiks įžvalgos ir padės suprasti tų tautų atstovus, leis suvokti save sociokultūrinėje erdvėje ir laisviau orientuotis supančiame pasaulyje. Edukacijos metu naudojamos medijos priemonės. Čia susipina menas - muzikos garsai, stiprinantys neatrastas emocijas ir kultūrų paveldo vizualizacija – padedanti praplėsti kultūrinį akiratį. O kūrybinis procesas, lydimas kritinio mąstymo, pažadina nepasitikėjimo, rūpesčių ir rutinos užspaustas kūrybines galias, suteikia naujų jėgų, įkvėpimo. Tapyba ant vandens ramina mintis, išlaisvina jausmus, skatina kūrybiškumą, gerina emocinę ir fizinę sveikatą, atpalaiduoja. Naudojamos nekenksmingos medžiagos, neįprastos priemonės, spalvų liejimas ant vandens, raštų, ornamentų formavimas tam skirtomis lazdelėmis, sukurto piešinio įamžinimas, perkeliant jį ant popieriaus lapo, audinio, keramikos, medžio bei kitų paviršių, tai - inovatyvūs kūrybos metodai, lavinantys vaizduotę, susitelkimą ir ugdantys pasitikėjimą savimi.


Edukacinis užsiėmimas "Garsų miškas" (specialiųjų poreikių turintiems mokiniams)

Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Gausybė mokslinių tyrimų, besiaiškinančių vaiko intelektinės raidos ypatumus, jau seniai atkreipė dėmesį į muzikinį lavinimą, bei didžiulę, jo teikiamą naudą. Muzikinė raiška lavina kūrybiškumą, emocinį intelektą bei estetinį pastabumą. Ritminių elementų ir jų grupių taikymas nesudėtinguose muzikiniuose žaidimuose glaudžiai siejamas su kalbos formavimosi įgūdžiais, struktūros suvokimu, atidesniu savo kūno pajautimu ir valdymu, aktyviuoju klausymu bei gebėjimu kurti grupėje. Žaidimo forma, suteikdama laisvumo bei pramogos atmosferą, įgalina kur kas drąsesniems meniniams eksperimentams, negu griežtas, į rezultatą orientuotas formatas. Atrasdami, tyrinėdami skirtingas garso prigimtis, kartu garsais kurdami skirtingas atmosferas ir įveikdami nesudėtingas žaidimo užduotis, vaikai minkštais žingsneliais įžengia į muzikos, vainikuojamos menų karaliene, pasaulį. Instrumentai: smulkieji ritminiai instrumentai – tambūrinas, medinė perkusija, ritminiai barškučiai. Taip pat melodinės perkusijos – mėnulio būgnas, perkusiniai vamzdeliai. Žaidimui naudojami ir mažyčiai varpeliai, paprasti pagaliukai, akmenukai, bei kūno perkusija išgaunami, skirtingo garso ritmai.


Istorija mus perkelia į buvusio cirko artisto, dėdulės klouno namus. Šlovės dienos jau praeityje ir liko tik vienatvė.... Kas gali praskaidrinti cirko artisto gyvenimą? Kartu gyvena peliukas, kuris nepaprastai žavisi dėdule klounu ir vis stengiasi jam padėti, tik dėdulė jo pastangų nesupranta ir namo parsineša katiną, kuris turi padėti pagauti peliuką. Linksmas, visada patenkintas ir gyvenimą mylintis peliukas. Tingus, verkšlenantis ir niurzga katinas.
Šis spektaklis atrodo kaip nuostabus būdas sujungti pramogą su svarbiomis gyvenimo temomis. Jis leidžia žiūrovams, ypač vaikams, suprasti, kas yra draugystė, meilė, ir vienatvė, per žmogiškąsias sąveikas ir santykius tarp gyvūnų. Tai yra puikus būdas skatinti žiūrovus galvoti apie empatiją, draugiškumą, ir tai, kaip santykiai gali paveikti žmonių gyvenimą.
KŪRĖJAI:
Režisieriaus – Darius Armanavičius;
Režisieriaus asistentė – Reda Matuzevičienė;
Garso režisierius  – Andrius Gaigalas;
Šviesos režisierė  – Ina Jackūnienė;
Dailininkė – Oksana Rossol;
Spektaklį kuriant dalyvavo  - Marina Kreidi, Oleksandr Serhiienko, Mariia Makarenko;
Teatro meno vadovas  - Antanas Markuckis.
VAIDINA:
Rima Lapinskienė, Ihor  Ihnatenko, Oleksandr Zheleznov, Stanislav Alokhin, Vladyslav Mozghovyi, Marharyta Kisilova, Mariia Patokova, Danutė Rukšienė, Rita Zutkienė.


Vaikų dainuojamasis ir muzikinis folkloras

Nuotaikinga dainavimo ir muzikinio folkloro edukacija, kurioje pristatomi lietuvių tradiciniai instrumentai: skudučiai, lumzdeliai, švilpynės, kanklės, basetlė, būgnas, kuriais vaikai bus mokomi pagroti. Taip pat susipažins su Joniškio krašto vaikų dainomis ir išmoksime labiausiai patikusią dainą. Užsiėmimų metu dalyviai sužinos įvairiausias muzikos instrumentų gamybos, saugojimo, dainų ir muzikos instrumentų sakralumo paslaptis, socialinius muzikantų ir dainininkų gyvenimo aspektus, muzikavimo, dainavimo džiaugsmus ir rūpesčius.


„Žydroji paukštė“ – nesugaunamos laimės simbolis, kurį daugiau nei prieš šimtą metų į pasaulį paleido belgų rašytojas, Nobelio premijos laureatas Morisas Meterlinkas. Nacionalinis Kauno dramos teatras pagal šią pjesę rodo užburiantį spektaklį, kuriame susipina išmintis, vaizduotės skrydis ir nuostabus reginys. Tai pasaka, kurioje telpa ne tik pagrindinių herojų – brolio ir sesers – sapniška kelionė po fantastinius rūmus ir sodus, bet ir visos žmonijos bandymai atsakyti į amžinus klausimus – kas yra laimė, kur iškeliauja tie, kurie mus palieka ir kas yra ten, anapus gyvenimo, ar būtinas stebuklingas brangakmenis tam, kad galėtum matyti aplinkinių daiktų esmę? „Žydroji paukštė“, pakvietusi į laimės paieškas, nuvilioja mus į labai įdomią ir naudingą kelionę po savo vidų, padeda susivokti vertybėse, atsirinkti tai, kas iš tiesų svarbu. Tai alegorinė pasaka visiems, kas nori matyti atviromis akimis ir širdimis, kas nori pajusti pažinimo džiaugsmą ir susimąstyti giliau. Tačiau šis spektaklis žavi ne tik giliomis įžvalgomis, bet ir nepaprastai gražiais moderniais sceniniais sprendimais.
Spektaklyje sukurta daug video grafikos, animacijos, kurie pripildo erdvę fantastine atmosfera ir kerinčiais vaizdais, nuskraidina į daugiamatį vaizduotės pasaulį.


Edukacinė programa "Metų laikai: žiema" (Nuotolinė paslauga)

Virtualioje edukacijoje, kuri patalpinta „Avilio“ teatro YouTube Private platformoje, du dideli kodėlčiai UCH ir ACH ( „Avilio“ teatro aktoriai Rita ir Arūnas), papasakos ir išmoningai parodys moksleiviams, kokie yra žiemos mėnesiai, kokios jų pavadinimų reikšmės, kokias ir kaip šventes švenčiame žiemą (Adventas, Elnio devyniaragio - žiemos saulėgrįža, Kūčios, Kalėdos, Trys karaliai, Sausio 13-oji, Vasario 16-oji ir kt.), vaikai sužinos ir vizualiai pamatys, kokie gamtos reiškiniai vyksta žiemą, per profesionalias teatrines lėles ir filmuotoje medžiagoje susitiks su gyvąja gamta ir sužinos, kaip padėti paukščiams ir žvėreliams, prisimins žiemos pramogas, gausybę kitų įdomių dalykų ir net pamatys patį Kalėdų Senelį...


Barokas – judėjimas, ekspresija, ekstazė? (Nuotolinė paslauga)

Barokas tobulas renesanso formas pakeičia tokiomis, kurioms iki tobulumo trūksta tik trupučio, – jos yra taip netoli „geros formos”, kad priverčia žiūrovą ją sukurti. Naudojant vizualinę ir video medžiagą moksleivius supažindinsime su baroko stiliaus ypatumais, jam būdingais perdėtais judesiais, aiškiomis detalėmis, šviesos ir tamsos sąveika, įtampos ir dramos kūrimu. Moksleiviai sužinos ir barokines išraiškos priemones – perdėta gausa, spalvingumas, ornamentika ir didybė. Užsiėmimo metu taip pat kalbėsime apie pagrindines kultūrines, politines ir socialines baroko stiliaus susiformavimo prielaidas. Barokas plito kaip katalikiškų šalių menas, tai buvo tarsi reakcija į protestantų reformaciją. Užsiėmimo metu analizuosime barokinės architektūros, skulptūros, tapybos pavyzdžius bei muziką. Pristatysime didžiuosius baroko meistrus ir jų sukurtus šedevrus. Gebėjimas atskirti meninius stilius bei daryti istorinių įvykių ir meno raidos sąsajas prisidės prie moksleivių kultūrinio sąmoningumo ugdymo, praplės jų pasaulio suvokimo ribas, leis giliau pažvelgti į visuomenėje vykstančius procesus. Edukacinis užsiėmimas padrąsins moksleivius analizuoti meno kūrinius, mokins atrasti barokiniam stiliui būdingus bruožus.


Plakatas – reklama ar menas (Nuotolinė paslauga)

Plakatas – tai vienas iš anksčiausiai naudotų reklamos būdų. Šią funkciją plakatas perėmė iš afišos. Agitaciniais, reklaminiais, informaciniais bei mokymo tikslais išleisti plakatai jau XIX a. pab. buvo svarbi vizualios komunikacijos priemonė. Plakato raida taip pat glaudžiai susijusi su spaudos, litografijos galimybėmis. XIX a. pab. plakatas tapo galinga, ekonomiška reklamos priemone, paplitusia visoje Europoje. Įvairių šalių plakatai – savitas šalies kultūrinio gyvenimo atspindys. Vizualiai ryškus, lengvai perskaitomas ir suprantamas plakatas patraukdavo praeivių dėmesį, formuodavo politinį požiūrį, viliodavo apsilankyti renginiuose, padrąsindavo įsigyti prekę ar paslaugą, taip pat ir mokydavo. Edukaciniame užsiėmime moksleiviai sužinos plakato atsiradimo istoriją, jo paskirtį ir funkcijas. Sužinos kas yra litografija, kaip prancūzų tapytojas Jules Cheret sukūrė spalvotą plakatą panaudojus „trijų akmenų litografijos procesą“, kada plakatus pradėta gaminti masiškai, kodėl Paryžiaus gatvės XIX a. tapo tikromis meno galerijomis, dar vadinamomis „vargšų paveikslų galerijomis“. Specialiai paruošta vizuali medžiaga supažindins moksleivius su įvairios paskirties plakatų pavyzdžiais. Pokalbio - diskusijos metu kalbėsimės apie šiandien naudojamus plakatus, kokia jų paskirtis, kokiu tikslu jie kuriami, kokią žinutę jie neša, į kokius plakatus jaunimas atkreipia dėmesį, kur jie kabo, kokia jų estetika, ar visada plakatų kūrėjai yra socialiai atsakingi, kas yra socialinė atsakomybė. Plakatas – puiki komunikavimo priemonė, kartais iškalbingesnė už žodinę informaciją. Plakatas visai kitoks informacijos perdavimo būdas nei parašyta žinutė – tai vizualinė informacojos priemonė. Todėl moksleiviams taip pat pristatysime visus plakato kūrimo žingsnius. Jie ne tik supras koks svarbus plakato auditorijos nustatymas, bet ir susipažins su plakato ypatybėmis, jo kompoziciniais dizaino elementais, plakato kūrimo meniniais sprendimais, vaizdo ir teksto idėjos palaikymo plakate svarba.


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Orientavimosi žaidimas – tai puiki galimybė atsitraukti nuo naujųjų technologijų ir aktyviai praleisti laiką gamtoje, prisimenant mokykloje įgytas žinias. Orientavimosi žaidime dalyviai naudodamiesi žemėlapiu (planu) turi kuo greičiau pasiekti žemėlapyje pažymėtus ir vietovėje esančius punktus. Žaidimo užuominos, užrašytos eiliuotai, vartojant sinonimus, antonimus ir netikėtus perkeltinės reikšmės žodžius, tikrai privers pasukti galvą. Žaidimas padeda nustatyti dalyvių gebėjimą orientuotis, koncentruotis ir greitai įveikti atstumus tarp punktų. Sėkmingai surastas punktas suteikia puikių emocijų, įveikta trasa – džiaugsmą, norą vėl išbandyti kitas trasas, vietoves. Burbiškio dvaras ir parkas yra puiki vieta tokiam žaidimui, kurio metu sužinosite trumpą dvaro istoriją. Geras laikas, azartas ir atradimo džiaugsmas garantuotas.


Orientacinis žaidimas “(Ne)Dingusio Vilniaus paieškos”

Sugrįžkime į skirtingus Vilniaus miesto gyvavimo laikotarpius: viduramžius, renesansą, carinės Rusijos ar sovietų valdomą Lietuvos sostinę. Orientacinio žaidimo metu mokiniai privalės surasti reikiamus objektus patys, pasitelkę mobilioje aplikacijoje nurodytus žemėlapius. Žaidimas drieksis aplankant skirtingais laikais pastatytus, perstatytus, atstatytus, nuverstus ar pakeitusius paskirtį statinius: mokiniai ieškos seniausio Vilniuje įkurto Botanikos sodo, pasislėpusių Valdovų rūmų detalių, išlikusių ženklų ant Šv.Mikalojaus bažnyčios sienų ar gynybinės sienos likučių. Per 90 minučių teks aplankyti net 15 objektų, išdėstytų netoli vienas kito žiediniu principu ir išsiaiškinti, kokias paslaptis mums gali atskleisti Vilniaus architektūros istorija bei kokios asmenybės prisidėjo prie miesto kūrimo. Orientacinio žaidimo metu mokiniai sužinos, kaip senasis Vilnius skirtingais amžiais keitė savo miestovaizdį ir pastatų paskirtį. Žaidimo pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Lietuvos sostinės materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Muzikinė komedija LIETUVIŠKI PERDAINAVIMAI spektaklis ir aptarimas/diskusija su kūrybine grupe (Nuotolinė paslauga)

Spektaklio autorius ir režisierius nusipelnęs Ukrainos meno veikėjas, Kijevo privataus lėlių teatro „Sraigė“ įkūrėjas, aktorius Jurijus Titarovas. Muzikinėje komedijoje „Lietuviški perdainavimai“ persipina lietuviško kaimo gyventojų kasdienybė. Tai jaukus, šmaikščios nuotaikos ir linksmų sceninių triukų kupinas vaidinimas. Apsilankę spektaklyje, vaikai supras, kas yra gėris, draugystė, sąžiningumas, moralė, išgirs lietuvišką liaudies muziką ir ilgai bei nuoširdžiai juoksis. Kaip teigia spektaklio režisierius Jurijus Titarovas: „pasaka moko, jog blogis visuomet yra nubaudžiamas. Viename epizode, spektaklio herojus šuo ištaria liūdną frazę: „pasaulyje nėra teisybės“, tačiau teisybė egzistuoja! Ir tą supras visi, kas apsilankys muzikinėje komedijoje „Lietuviški perdainavimai“!“. SPEKTAKLIO AUTORIUS IR REŽISIERIUS – Jurijus Titarovas; LĖLĖS IR SCENOGRAFIJA – Viktoras Nikitinas; MUZIKA – Jurijus Ševčenko, Žemyna Trinkūnaitė; VAIDINA: Margarita Kisiliova, Marija Patokova, Danutė Rukšienė, Igoris Ignatenko, Aleksandras Železnovas, Stanislavas Alochinas.


LEGO® skrydis per Nerį: pažintis su Lietuvos upėmis (5-8 kl.)

Ar kada nors susimąstėte, kad į Lietuvos upes galime pasižiūrėti ne tik kaip į geografinį objektą bet kaip ir į istorinį ar net meno objektą? Edukacijos metu mokiniai susipažins ne tik su Lietuvos upių istorija, bet ir tyrinės kaip upės įkvėpė šokį. Užsiėmimo metu mokiniai kurs savo išradimus įkvėptus istorijos ir šokių motyvais iš LEGO® kaladėlių, kuriais bandysime persikelti per upę!


Gatvės meno dirbtuvėse išmoksite kurti meną viešose erdvėse. Atskirsite kur yra legalus menas, o kur vandalizmas. Kas yra graffiti ir kodėl taip demonizuojamas šis reiškinys. Praktinių užsiemimų metu išmoksite naudotis įvairiomis technikomis. Naudoti flakonus, purkšti jais. Gebėsite pasiruošti eskizus savo pasirinktai erdvei. Iš asmeninių patirčių išgirsite niuansus kuriant ir išgyvenant iš gatvės meno. Gatvės menininku gali būti bet kas - tam tereikia pastabumo ir idėjos.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kražių Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus kultūros centras

Edukacinės programos "Žemaitiška vakaruški" metu dalyviai supažindinami su Žemaitijos etnografiniu regionu plačiąja prasme. Čia vaikai susipažįsta su žemaitiškomis dainomis, šokiais, žaidimais, išgirsta autentiška Kražių krašto kalba pasakojamus pasakojimus, groja liaudies instrumentais, skudučiuoja, ragauja žemaitiško kastinio su bulvėmis. Edukacinės programos metu taip pat pristatomas žemaitiškas tautinis kostiumas. Pagrindinis edukacinės programos tikslas - puoselėti Žemaitijos etnografinio regiono kultūrinio paveldo, tradicijų autentiškumo, saugojimo, vystymo, perimamumo veiklas. Uždaviniai: 1. Surengti edukacinę programą, kurios metu pradinių klasių mokiniams būtų pristatytas Žemaitijos etnografinis regionas, regiono tautinis kostiumas, tautosaka, dainos, šokiai, žaidimai, kulinarinis paveldas. 2. Puoselėti etnokultūrą, siekiant išsaugoti senąsias Žemaitijos regiono tradicijas bei didinant mokinių domėjimąsi etnokultūra. Pagrindiniai edukacinės programos metu pasitelkiami metodai – demonstravimas, pasakojimas, rodymas, mokymas, pristatymas, dainavimas, šokis, žaidimas, degustavimas, aptarimas, refleksija. Programoje naudojami liaudies instrumentai, vaizdinės priemonės, kulinarinio paveldo pristatymui – maisto produktai. Edukacinės programos metu siekiama, kad joje dalyvavę mokiniai ne tik plėstų kultūrinį akiratį, muzikuotų, šoktų, ugdytų kūrybiškumą, bet ir pamiltų Žemaitijos etnografinio regiono kultūrą ir muziką.


Nuo brūkšnio iki paveikslėlio: susipažinkime su kiniškais hieroglifais ir tradiciniu Rytų Azijos kaligrafijos menu! (5-8 kl.)

Nors iš pirmo žvilgsnio kinų kalbos hieroglifai gali priminti keistus paveikslėlius, iš tikrųjų jie slepia itin logišką, struktūruotą ir tūkstantmečius skaičiuojančią rašto sistemą! Kviečiame 5-8 klasių moksleivius patyrinėti kinų kalbos rašmenis bei Rytų Azijos kaligrafijos meną, išmokti rašyti hieroglifus bei susikurti savo kiniškais hieroglifais išraizgytus vardus! Ši edukacija prisidės prie vaikų kūrybinio polėkio ugdymo, praplės moksleivių pasaulėžiūrą, tarpdalykines žinias bei kultūrinės įvairovės suvokimą.


Ar norite aplankyti nuostabaus grožio kraštą, užkopti ant piliakalnių ir galbūt pabraidyti stebuklingame giliausiame Lietuvos ežere? Norite sužinoti piliakalnių istoriją ir legendas, pabandyti išpūsti senojo žynio ragą ar pabandyti paskambinti kanklėmis? Jei taip, mes laukiame Jūsų Tauragnuose, šalia piliakalnių ir ežerų. Čia jūs susipažinsite su trimis piliakalniais, esančiais visai netoli vienas kito. Pirmiausia stabtelėsime prie Tauragnų piliakalnio. Pagrindinė edukacija vyksta prie Taurapilio. Mokiniai, nešini deglais, užkopia į piliakalnį, kur juos pasitinka senas žynys. Čia vaikai supažindinami su piliakalnio istorija (diferencijuojama pagal amžių), legendomis ir padavimais (apie Taurapilio pilį, akmenį Moką ir kt.). Jaunesnieji ruošiasi suvaidinti padavimą, vyresnieji - kurti video pasakojimą. Jaunesnieji žaidžia žaidimą "Palik akmenį". Supažindinama su dar viena legenda apie Napoleono kariuomenės užkastą lobį. Vaikai turi surasti. Suradus su lobiu (šokoladinėmis monetomis) važiuojame į poilsiavietę pačiame miestelyje, prie Tauragnų II piliakalnio, kitoje Tauragno ežero pusėje. Čia laukia trumpa piliakalnio istorija ir žiniuonė, verdanti stebuklingą žolelių gėrimą. Vaikai spėlioja, kokios žolelės, pristato atliktus darbus, atsakinėja į pateiktus klausimus. Visi gauna prizus - magnetukus su Taurapilio vaizdu. Jei yra laiko, galima nuvažiuoti pažiūrėti akmenų - Moko ir Mokiuko, stūksančių už kelių kilometrų nuo Tauragnų ir išbandyti stebuklingą Moko galią.


Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas PALANGA. JODO BOMBA - interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą kurorto istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite ~7 kilometrų maršrutą ir pažinsite mįslingąją Palangą. Pasiruoškite, Jūsų laukia rimti išbandymai!


Kipras Petrauskas prašo su juomi nejuokauti!..“ ir nedelsiant dalyvauti ekskursijoje „Kai ponų nėra namie…“. Užsiėmime susipažinsite su memorialine skyriaus ekspozicija – Petrauskų namu: statybomis, gyventojais, namo pritaikymu muziejaus reikmėms, kuriame saugomi autentiški namo šeimininko ir jo šeimos daiktai. Išgirsite linksmas, pikantiškas istorijas iš žymių šio namo gyventojų kasdienybės, susipažinsite su E. Žalinkevičaitės-Petrauskienės eilėmis, K. Petrausko įdainavimais ir M. Petrausko švietėjiška veikla bei kompozicijomis. Parsisiuntę iš "Google play" programėlę „Petrauskas the RemARkable”, nuskanavę nurodytą ženklą, nusikelsite į papildytąją realybę, kurioje galėsite išgirsti bei pamatyti šiek tiek daugiau įdomybių. Ekskursija tinkama specialiųjų ugdymo poreikių turinčioms mokinių grupėms: 1.galime priimti judėjimo negalią turinčius asmenis, nes turime keltuvą. (priimame mažesnę grupę, nei nurodyta) 2.užsiėmimas gali būti pritaikytas vaikams su proto negalia, raidos sutrikimais, vedant supaprastintą užsiėmimo variantą. Apie specialiuosius grupės poreikius prašome informuoti užsakymo formoje.


Senasis bokštas: užkopk, pažink, pamilk!

Kaip aikštėje iškilo bokštas? Kodėl ir kokiu metu čia skamba varpai? O gal patys norėtumėte trumpam tapti varpininkais? Kviečiame apsilankyti šiame ilgaamžiame bokšte, Vilniaus katedros varpinėje. Iš pradžių aukštyn kartu su gide kopsime XIV amžių menančiais mūriniais laipteliais, vėliau juos pakeis įspūdingos medinės XIX amžiaus konstrukcijos, o patys drąsiausi galės apžiūrėti miestą iš 45 metrų aukščio! Ten pat pamatys senojo laikrodžio varpus, kurie praneša ketvirčius ir valandas, yra netikėtos formos ir daužomi plaktukais. Mokiniai patys skambins ekspozicijoje easančiais varpais, savarankiškai galės naudoti interaktyvias priemones (mobilias kameras miesto apžvalgai, audiopunktus su trumpais teatralizuotais pasakojimais apie varpinę ir joje dirbusius žmones). Nuotaikingame filmuke balandžio Prano personažas pristatys varpinės ir Vilniaus katedros bei aikštės istoriją. Tam, kad įspūdžiai taip greitai neišblėstų, po ekskursijos dalyviai galės išsirinkti suvenyrinį magnetuką su varpinės piešiniu ar fotografija. O teisingai atsakę į edukatorės klausimus - ir papildomus prizus.


Mokiniai sužinos apie garso poveikį, nematomą jo naudą. Patirs, kad garsas gali būti ne tik girdimas, bet ir matomas bei jaučiamas. Taip pat bus sudarytos sąlygos išbandyti save grojant daugeliui dar nematytu instrumentu atlikti savianalizę, taip pat sužinojus daugiau apie save, suprasti kaip galima koreguoti savo charakterį norima linkme. Edukatorė – pedagoginį išsilavinimą turinti tarpdisciplininė menininkė, solinio albumo „Gyvybės gijos“ autorė Agnė Dragūnaitė.


Kviečiame smalsuolius į kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį, kur susiskirstę komandomis ar po vieną, jie atliks įvairias užduotis ir padės Natukui surasti pamestą Pauzę, o pakeliui atras ir atsakymus į visus muzikinius klausimus. Žaidimo tikslas – netradiciškai, įdomiai pristatyti lietuviškos operos raidą Kaune nuo 1921 m. iki šių dienų. Žaisdami mokiniai išmoks atpažinti lietuviškas operas bei jų kūrėjus, susipažins su operų pastatymais, scenografija, kostiumais, išmoks pagrindines su opera susijusias sąvokas. Užsiėmimo eiga: 1. Lankytojai supažindinami su parodos erdve bei ten esančia informacija. 2. Pasiskirstome komandomis. 3. Žaidžiame žaidimą – ieškome pauzės. Žaidėjai traukia burtus ir pagal juos paskirstomi į komandas. Komanda išsirenka norimos spalvos kėgliuką, su kuriuo keliaus per žaidimą. Ridenamas kauliukas. Žaidimas sudarytas iš 32 plokštelių, turinčių savo simbolį: atsistojus ant jos reikia atlikti duotą užduotį. Simbolių reikšmės: 1. Dėlionės detalė – sudėlioti dėlionę. 2. Žiūronai – ištraukus kortelę su kostiumo ar scenografijos fragmentu, surasti ir pasakyti iš kokios operos ir kokia tai dalis. 3. Klaustukas – atsakyti į klausimą. 4. Akiniai – iš kelių variantų išrinkti teisingą atsakymą. 5. Užlipus ant juodos plokštelės – ėjimą praleisti. Laimi greičiausiai užduotis įveikusi komanda. Žaidimo metu ne tik gilinamos mokinių žinios apie kultūrą, bet ir lavinamas pastabumas, loginis mąstymas, bendradarbiavimo kompetencija. Užsiėmimas gali būti pritaikytas vaikams su judėjimo, proto negalia, raidos sutrikimais - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu. Užsiėmimas vaikams su judėjimo negalia vedamas ne didesnei nei 5 vaikų grupei ir keliems, juos lydintiems asmenims.


Jei manote, kad viktorinos skirtos tik moksliukams, mes įrodysime, jog tai – netiesa. Mokiniai sudalyvaus trumpoje ekskursijoje „Kauno pilies istorijos mozaika“ ir sužinos daug įdomių faktų apie pilies praeitį, o vėliau surems kardus komandinėje viktorinoje, kurioje galės pasitikrinti įgytas istorines žinias. Interaktyvi viktorina sukurta TV žaidimo „Lietuvos tūkstantmečio vaikai“ principu, tik apimanti siauresnę istorijos mokslo sritį – būtent tik tai, kas siejama su Kauno pilies istorija. Dalyviai išklauso edukatoriaus pasakojimo ir įgytas žinias turi pritaikyti rasdami teisingus atsakymus į pateikiamus klausimus. Edukatorius turi patirties vesti užsiėmimus ir ekskursijas asmenims su protine negalia, asmenims turintiems autizmo spektro sutrikimų. Turime galimybę į šią ekskursiją pritaikyti asmenims su protine negalia - jos metu pateikiama mažiau informacijos, vartojamas paprastesnis žodynas. Užsakant užsiėmimą asmenų su specialiaisiais poreikiais grupei, prašome apie grupės specifiką informuoti iš anksto. Svarbu: paslaugos teikimo vieta nepritaikyta asmenims su judėjimo negalia.


Idėja Lietuvai: Mokytojas – prestižinė profesija iki 2025 metų. Realu?...
Ar įmanoma į mokymąsi žiūrėti ne iš savo varpinės, ne iš savo patirties? Vargu, todėl kūrybinė komanda nėrė ne tik į skambius valstybės planus, bet ir į savo atsiminimus, patirtis, išgyventas situacijas ir jausmus mokykloje. Iš to susidėjo labai spalvingas, siurrealistinio vakarėlio paveikslas, kurio metu, bešvęsdami prestižinę profesiją, veikėjai užduoda žiūrovams klausimus: kokią mokyklą prisimenate jūs? Ar norėtumėte, kad į tokią pačia eitų jūsų vaikai? Jūsų svajonių profesija? Ne mokytojas? O kodėl ne mokytojas? Juk, rodos, čia slepiasi pasaulio esmė: patirties perteikimas, dalinimasis žiniomis ir atradimai, žmogiškojo ryšio pridėtinė vertė.. Tai kodėl visgi – ne mokytojas?


„Vienas, vienas… Ar girdite? Vienas, vienas...”. Domitės kaip tarpusavyje komunikuoja ir informaciją perduoda kariai? Norite patys išmokti komunikuoti neverbaliniu, morzės abėcėlės ar fonetinės abėcėlės būdų? Norite susipažinti su Lietuvos kariuomenėje ir NATO alianse naudojama karine technika? Tą galite padaryti atvykę į Karo Technikos ekspoziciją ir sudalyvauti edukacinėje programoje „Nebūk be ryšio”. Edukacinė programa, skirta 5–12 klasių mokiniams. Šioje edukacinėje programoje komandinio darbo metu tapsite ryšininkais ir atlikdami įvairias užduotis ugdysite komandinį darbą, kuris yra svarbus tiek kariuomenėje, tiek civiliniame gyvenime.


Edukacinis spektaklis   „Lėlė,  kuri didžiuojasi, kad turi „Ė“

Anot idėjos autoriaus ir  režisieriaus Andriaus Žiurausko, edukacijos atspirties taškas tapo raidė „Ė“, kuri neturi atitikmenų jokioje kitoje kalboje. Šios raidės unikalumas lėlininkams yra ypač svarbus, nes žodis „Lėlė“ turi net dvi „Ė“. Taigi, kartu su dviem nuotaikingais keliaujančiais lėlininkais jaunieji žiūrovai  leisis į nepamirštamą kelionę po lietuvių kalbos ir kultūros aukso klodus! Jaunieji žiūrovai sužinos kokius drabužius prieš daugelį metų, dėvėjo skirtinguose regionuose gyvenę lietuviai, kaip duoną kepė, kokias dainas dainavo... na ir patys pavirtę į paukščius čirškės, čiulbės, ulbės ir į šiltus kraštus išskris, tam, kad sugrįžtų... Kompozitorius Stanislovas Stavickis-Stano suteikia šiuolaikiškumo liaudies dainai, o visi kartu pakeliavę su linksmais keliauninkais, po visą platųjį pasaulį.  širdies gilumoje – esame  tikri, kad  lietuvių kalba mums – pati mieliausia! Nes kalba ši – nepaprasta…
Po spektaklio mokiniai gali diskutuoti, jau spektaklyje keliamais klausimais, analizuoti gautą informaciją ir drąsiai reikšti savo mintis ir samprotavimus šia tema. Ieškoti prasmės, įvertinti skirtingus požiūrius ir priimti kito nuomonę, įvertinti tai ką paliko mūsų protėviai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Tauragės krašto muziejaus "Santaka" padalinyje – Tremtinių ir rezistencijos muziejuje veikia unikali ekspozicija skirta tremčiai. Pirmajame muziejaus aukšte galime pamatyti įvairius tremtinių daiktus parsivežtus iš tremties. Edukacijos metu moksleiviai galės atidžiau įsigilinti į kiekvieną eksponatą, pamatyti tai, ko kartais gal net nepastebėtų, nes tai daryti jie turės tamsoje pasišviečiant žibintuvėliu ir orientuojantis stilizuotu žemėlapiu, sudarytu specialiai šiai edukacijai.


,,Misija (Ne)Įmanoma''. Patirtinis edukacinis žaidimas 5-6 kl. mokiniams

Žaidimą ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ užpildo linksmų, kūrybiškumą skatinančių, keistų, nepatogių, tačiau būtinai kultūrinį akiratį plečiančių, draugystę skatinančių ir komandą formuojančių užduočių vykdymas, unikalios piešimo ir rašymo simbioze paremtos refleksijos, sukuriančios dalyvių tarpe taip reikalingą bendrumo jausmą. Užsiėmimo metu dalyviai ne tik piešia, konstruoja, vaidina, dainuoja ir t.t., jie per savo patirtį ir išgyvenimus išjaučia bendruomenės iššūkius, geba juos įvardinti ir pasiūlyti būdų jiems išspręsti, ima labiau vertinti unikalius kolektyvo narių gebėjimus ir vienoje ar kitoje meno srityje bei jų indėlį į bendrą komandos sėkmę.
Edukacijos programą sudaro: susipažinimas, klausimų ratas, ,,ledlaužiai’’ pratimai, žaidimo pristatymas, strategijos planavimas, žaidimo procesas, užsiėmimo refleksija.
Mūsų didelės komandos tikslas - mokyklos bendruomenės bendravimo kultūros bei moksleivių kūrybiškumo puoselėjimas per kultūrinę raišką bei kultūrinį sąmoningumą.
Edukacija remiasi David Kolb patirtinio ugdymo principu, taip pat ,,Nesmurtinės komunikacijos’’ bei ,,Ubuntu’’ filosofijomis, S. Covey visų savo būties lygmenų pažinimo bei jų lavinimo principais.
Kultūrinio, kūrybiškumą ugdančio žaidimo ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ vedliai - jungtinė lektorių grupė iš Whatansu komandos.
Kadangi mūsų kolektyvas yra platus, eduakcija  vienu metu gali vykti kelioms grupėms/klasėms iš karto.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Literatūrinio – edukacinio užsiėmimo „Linksmai apie rimtus lietuviškų personažų reikaliukus“ dalyviai supažindinami su lietuviškų personažų istorija, kokie jie buvo, kaip jie keitėsi ir įgavo vardus, o galiausiai atrado savo individualią knygą ar istoriją. Išskirsime ir sugrupuosime teigiamas ir neigiamas personažų savybes, aspektus ir bruožus. Diskutuosime kokios savybės yra tapatinamos su personažais ir kurios atitiktų ir tiktų kiekvienam vaikui individualiai. Protinių loginių žaidimų metu ugdysime vaikų mąstymą, lavinsime vaikų regimąjį suvokimą bei atmintį. Atsižvelgiant į išdiskutuotas personažų savybes skatinsime vaikus pasukti istoriją kita linkme, t.y. aiškinsimės kaip atsispiriant neigiamai įtakai bei laikantis duoto žodžio gali pasisukti istorija, sukursime kitokią pabaigą. Kartu su visais dalyviais įminsime pasimetusių personažų paslaptis bei plėsime vaikų pažinimo kompetencijas. Literatūrinis – edukacinis užsiėmimas sudarytas iš naudingos informacijos perdavimo metodikų, pripildytas žaidybinių, aktyvaus dalyvių įsitraukimo į programą elementų. Iniciatyvumo ir kūrybingumo kompetencijų dėka vaikai įsikūnija į personažus ir pagrįstai rizikuoja bei mokosi iš nesėkmių. Šios programos metu siekiama dalyvius sudominti knygų pasauliu bei parodyti, kad jis gali būti labai įdomus ne tik skaitymo, bet ir kitokioje veikloje (papildytos realybės knygų naudojimas tam, kad parodyti informacinių technologijų naudą, taip pat išnarplioti sukurtą „Knygų domino“ žaidimą arba pasitikrinti savo pastabumą ir atmintį „Lietuviškų personažų memo“ žaidime). Siekiama parodyti biblioteką kaip erdvę skirtą kitokiam personažų pažinimui, o taip pat ir kūrybinių patirčių ugdymui. Programa adaptuota pagal rekomenduojamų skaityti knygų 1-2 klasei ir 3-4 klasei sąrašus.


Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Kultūrinės edukacijos veikla –„ Atvirlaiškių kūrimo dirbtuvės“, skirta  7-10 klasių moksleiviams. Užsiėmimo metu siekiama skatinti edukacijos dalyvių saviraišką bei  kūrybiškumą, meninės raiškos gebėjimus bei vaizduotę, kuriant unikalų ir savitą rankų darbo atvirlaiškį. Edukacinė veikla apima teorinę bei praktinę dalis. Siekiant numatyto  tikslo,  teorinėje dalyje moksleiviai supažindinami su atvirlaiškių kūrimo istorija,  pristatomos skirtingos jų dekoravimo  technikos (skrebinimas, kaligrafija, piešimas, mozaika ir kt.) bei įkvepiantis atvirlaiškių pavyzdžiai. Praktinėje dalyje visiems dalyviams sudaroma galimybė panaudojant įvairias priemones kurti individualų atvirlaiškį. Po edukacijos dalyviai  įgalinami ateityje kurti  atvirlaiškius savarankiškai, šia forma reikšti  savo idėjas bei atvirlaiškius naudoti kaip komunikacijos priemonę vystančią tarpusavio ryšius.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Apsilankę edukacinėje programoje Jono Biliūno muziejuje jaunesniųjų klasių mokiniai turės ypatingą galimybę išgirsti tik 28-erių metų sulaukusio rašytojo gyvenimo ir kūrybos legendą, pateikiamą vaizdingai ir profesionaliai. J. Biliūno asmenybės moralinės vertybės yra jo kūrinių pamatinės nuostatos. Nemažos kūrinių dalies mintis užsimezgė tėviškėje, todėl unikali patirtis apie tai kalbėtis rašytojo namuose, kur visa vyko prieš 140 metų! Programa vyksta ne tik troboje. Muziejaus erdvė didžiulė, norintys su vėjeliu nuskrieja muziejaus kalvių sumeistrautais račiukais (kaip „Joniuko“ piemenėlis) nuo sodybos kalniuko. Paragaujame iš seno tėviškės šulinio gelmės svirtimi pasemto skaniausio vandens. Muziejaus tikslas – su kiekvienu bendrauti meilės kalba. Ypač vaikai yra kaip žiedą skleidžiančios baltosios lelijos (J. Biliūno apibūdinimas). J. Biliūno muziejuje mes nesigėdijame ašarų, nebijome tylos, mokomės išklausyti neskubindami, nesijuokiame pašaipiai, prisipažįstame ko nežiną. Pasiryžkite aplankyti „Gerumo pamokas Jono Biliūno sodyboje“! Programos dalių laikas paskirstomas, susitarus su dalyviais.


Edukacinė programa "Nuo lėlės iki spektaklio" (Edukacinės dirbtuvės)

Ar norite sužinoti, kas yra lėlių teatras, kaip gimsta lėlės ir kaip sukuriamas spektaklis? Prisijunkite prie mūsų kūrybinės edukacijos „Nuo lėlės iki spektaklio“!

Edukacijos metu:

Gaminsime lėles: Kiekvienas dalyvis turės galimybę sukurti savo unikalią lėlę.
Susipažinsime su lėlių valdymu: Išmoksite, kaip valdyti lėles ir suteikti joms gyvybės.
Pasimatuosime aktoriaus-lėlininko profesiją: Sužinosite, ką reiškia būti lėlininku ir vaidinti scenoje.
Statysime nuotaikingą spektaklį: Pasinersite į nuostabų lėlių teatro pasaulį, kurdami spektaklį pagal Šarlio Pero pasakos „Raudonkepuraitė“ motyvus.
Kviečiame visus, norinčius patirti kūrybos džiaugsmą ir sužinoti daugiau apie lėlių teatrą!


Edukacinė programa „Bitės liemuo, lino gelmuo" (5 - 8 kl.)

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės kultūros apšvietimo priemonėmis: demonstruojamas žibinčius, žibalinės lempos, žibintai, įvairių formų žvakidės ir žvakės. Demonstruojamas video siužetas/pasakojimas „Bitininko užrašai". Užsiėmimo dalyviai supažindinami bičių šeimos struktūra. Aiškinamasi, kada bitė vadinama avilio, lauko bite, kada ji gali tapti sargybine ir žvalge. Tyrinėjami bičių produktai: žiedadulkės, bičių pikis, bičių duonelė, vaškas. Moksleiviai supažindinami su bičių namais, jų darbais, kalba, šokio figūromis. Diskutuojama apie bičių svarbą žmonijai, apie žmogaus vykdomą veiklą ir jos padarinius vabzdžiams. Iš natūralaus vaško liejamos žvakės senuoju pylimo būdu ir su forma. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.


Etnokultūrines edukacines veiklas Žaliūkių malūnininko sodyboje svariai papildo istorinio profilio edukacinis užsiėmimas „Daraktorinė mokykla“. Šio užsiėmimo metu pasakojama apie spaudos draudimo laikotarpiu (1864–1904 m.) Lietuvoje veikusias daraktorines (slaptąsias lietuviškas) mokyklas. Tokios slaptosios daraktorinės lietuviškos mokyklos, veikusios per 40 metų, yra unikalus reiškinys pasaulio švietimo istorijoje. Dažnai jos veikdavo paprastoje kaimo troboje, tokioje, kaip malūnininko troba. Todėl ši edukacinė erdvė puikiai tinka laikotarpio dvasiai atskleisti. Edukacinio užsiėmimo metu supažindinama, kokios buvo mokymosi sąlygos, mokymo priemonės, dėstomi dalykai, kaip dirbo ir gyveno daraktoriai. Edukacinio užsiėmimo dalyviai užsiėmimo metu rašo lietuvišką abėcėlę ant medinių lentelių žąsies plunksnomis, mirkydami jas į rašalą, pagamintą iš gesintų kalkių. Pristatomos muziejuje išsaugotos senoviškos tėvelių sukaltos ir nudažytos medinės dėžutės (kuprinės), dėžutės susidėti plunksnoms (penalai). Kiekvienas vaikas apžiūrinėja, pabando pakiloti ir suvokti kaip tuo laikotarpiu vaikai nešėsi į mokyklą knygeles, kitą turimą inventorių. Dalyviai sužino ir apie tuo metu neklusniems mokiniams taikytas bausmes – dažnas nežino, kas yra „beržinė košė“ (beržo rykštelė), tad ją gali pamatyti, o klūpėjimą ant žirnių – kad ir kaip būtų keista – beveik visi nori ir išbandyti. Edukacijos metu supažindinama su tuomete gyvenamąja žmogaus aplinka, rūbais, apavu, rakandais, kad moksleiviai geriau suvoktų kaip gyveno mūsų proseneliai ir apie kokį laikotarpį mes kalbame. Parodomos vyžos, naginės, klumpės ir trumpai papasakojama apie jas. Po pamokėlės visi norintys gali pavaikščioti su klumpėmis ir pasidalinti įspūdžiais.


M. K. Čiurlionio VR patirtis "Angelų Takais"

Naudojant virtualios realybės akinius kviečiame išbandyti unikalią kelionę po magišką M.K. Čiurlionio pasaulį. Skambant paties M.K. Čiurlionio ir kompozitoriaus M. Urbaičio muzikai, virtualioje erdvėje prasideda moksleivio pažintis su 60-ia visiems puikiai pažįstamų žymaus lietuvių dailininko paveikslų. Čiurlionio kūrybą ir jo kūrinių personažus sujungiantis siužetas kviečia pakeliauti po menininko kurtą magišką pasaulį, iš arčiau susipažinti su paveikslų veikėjais ir jų aplinka. Pradėjęs kelionę kaip žmogus, moksleivis netrukus supras esąs ne toks tolimas angelui, tyrinėjančiam gyvenimo, mirties ir susiliejimo su visata būsenas. Ši virtualios realybės patirtis - įtaikus ir inovatyvus būdas suteikti moksleiviams galimybę patiems savarankiškai pabūti M.K. Čiurlionio paveikslų dalyviais bei suprasti, kaip atrodė jo vidinis pasaulis, kupinas spalvų. M.K. Čiurlionio „Angelų takais“ VR patirtį sukūrė ir į virtualią realybę siužetą perkėlė lietuviai. Kūrėjai K. Buožytė ir V. Žukas 2020 m. už šią patirti yra apdovanoti sidabrinės gervės nominacija - geriausios profesinės meistrystės srityje.


Edukacinė programa "Bitės liemuo, lino gelmuo" (1 - 4 kl.)

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su bitės sandara, bičių šeimos struktūra; aiškinamasi, kada bitė vadinama avilio, lauko bite, kada ji gali tapti sargybine ir žvalge. Moksleiviai supažindinami su bičių namais, jų darbais, draugais ir priešais, bičių kalba, šokio figūromis. Diskutuojama apie bičių svarbą žmonijai, apie žmogaus vykdomą veiklą ir jos padarinius vabzdžiams. Moksleiviai supažindinami su tradicinės kultūros apšvietimo priemonėmis: demonstruojamas žibinčius, žibalinės lempos, įvairių formų žvakidės ir žvakės; tyrinėjami bičių produktai: žiedadulkės, bičių pikis, bičių duonelė, vaškas, medus; ragaujamos žiedadulkės. Iš natūralaus vaško liejamos žvakės senuoju pylimo būdu ir su forma.


Pasitelkus interaktyvų žaidimą mokiniai tarsi nukeliami į XIX amžių, kai Lietuva buvo okupuota carinės Rusijos imperijos, lietuviškos mokyklos uždarytos, uždrausta spausdinti bei platinti leidinius lotyniškomis raidėmis. Dėl to 1864–1904 m. istorijos tarpsnis vadinamas spaudos draudimo laikotarpiu. Tačiau atsirado drąsių vyrų ir moterų – knygnešių, kurie slaptai atgabendavo į Lietuvą lietuviškų knygų iš Prūsijos. Užsiėmimo metu pristatysime garsius knygnešius J. Bielinį, V. Jušką, Žemaičių vyskupą M. Valančių ir kitas to meto istorines asmenybes, supažindinsime su jų nuveiktais darbais. Atlikdami įvairiausias užduotis, tyrinėdami, diskutuodami, mokiniai sužinos, kuo svarbūs Lietuvai knygnešiai, kaip veikė knygnešių tinklas, kaip buvo platinamos knygos. Aiškinsimės, kodėl reikėjo kurti slaptąsias mokyklas, kas buvo daraktoriai, ko galima buvo išmokti to meto mokykloje. Mokiniai galės praktiškai išmėginti, ką reiškia rašyti žąsies plunksna ar braižyti raides grifelinėje lentelėje, skaityti tekstus, parašytus „graždanka“, bei elementorių slebizavojimo būdu. Taip pat sužinos, kokios grėsmės kildavo slaptųjų mokyklų mokiniams ir jų mokytojams. Lietuva patyrė tai, ko nepatyrė kitos Europos tautos – niekur kitur nebuvo uždrausta savo kalba melstis, mokyti vaikus, skaityti knygas. Knygnešiai buvo tautinio atgimimo pradininkai, o UNESCO knygnešystę įvertino kaip unikalų reiškinį.


Nuotolinė literatūros-teatro pamoka „Antikinės dramos ir teatro analizė: Sofoklio tragedija „ANTIGONĖ“

Tai savita nuotolinė literatūros ir teatro jungties pamoka, kurios objektas – Sofoklio tragedija „Antigonė“ bei jos sceninė interpretaciją. Pamokos autorė ir vedančioji - Solo teatro aktorė ir režisierė Birutė Mar, sukūrusi spektaklį „Antigonė“ Sofoklio dramos motyvais. Ji glaustai apžvelgia antikinę literatūrą ir teatrą, pasitelkdama savo teatrinių kelionių patirtis (aktorė dalyvavo antikinio teatro simpoziumuose bei festivaliuose Kipre, Graikijoje, Turkijoje), taip pat supažindina su Sofoklio drama „Antigonė“ – jos personažais, antikinės dramos struktūra, ypatinga antikinės dramos choro reikšme. Antroje pamokos dalyje aktorė ir režisierė pristato savo sukurto spektaklio „Antigonė“ fragmentus, kuriame ji atlieka šešių Sofoklio dramos „Antigonė“ personažų vaidmenis – Antigonės, jos sesers Ismenės, karaliaus Kreonto, jo sūnaus ir Antigonės sužadėtinio Haimono, sargybinio bei žynio Teiresijaus. Taip pat pristato antikinio choro epizodus spektaklyje, kuris įkūnyja beveidės, gebančios prisitaikyti nūdienos visuomenės paveikslą (choras įkūnytas įspūdingoje videoprojekcijoje, autorius Andrius Jakučionis, kompozitorius Antanas Kučinskas). Pamokos pabaigoje – interaktyvus moksleivių pokalbis su aktore ir režisiere, kuriame bus atsakoma į moksleivių klausimus, bus diskutuojama apie antikinės literatūros aktualumą nūdienos pasaulyje, apie šiuolaikinio teatro galimybes savitai ir autentiškai interpretuoti antikinę dramą. Moksleiviams bus siūloma užduotis sukurti savą, nešablonišką klasikinės graikų dramos sceninės interpretacijos sumanymą, taip skatinant juos individualiai mąstyti, suvokti praeities ir dabarties sąsajas, kurias atspindi klasikinė literatūra. Birutės Mar sukurtas spektaklis „Antigonė“ jau buvo pristatytas eilėje tarptautinių teatro festivalių ir pelnė ne vieną apdovanojimą už aktorinį meistriškumą bei interpretacijos originalumą. Šis edukacinis renginys bus pristatomas nuotoliniu būdu


Edukacijos metu mokiniai bus supažindinti su meno ir mokslo sinteze. Mokiniams bus pateiktos skirtingos dailės sritys bei cheminiai eksperimentai. Mokiniai pasitelkdami nesudėtingas cheminių eksperimentų priemones kurs įvairių spalvų gamas, nesudėtingus skulptūros elementus, ieškos meno panaudojimo galimybių eksperimentų atlikimo priemonėmis.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Stebuklų ir simbolių pasaulyje – Šv. Petro ir Povilo bažnyčia“ XVII a. menkai apgyvendintame Antakalnio priemiestyje, vaizdingoje Neries pakrantėje, žalių kalvų ir pušynų fone išaugo Vilniaus baroko šedevras – Šv. Petro ir Povilo bažnyčia. Amerikiečių portalas paskelbė įspūdingiausių pasaulio bažnyčių sąrašą, kurio viršūnėje – per tris šimtus metų gyvuojanti Vilniaus Šv. Petro ir Povilo bažnyčia. Vėlyvojo baroko perlu vadinami maldos namai, kuriose priskaičiuojama per 2000 įvairių lipdinių, atrinktų į 16-os gražiausių šventovių sąrašą. Beveik nepakitusi per 300 metų, bažnyčia perteikia mums ne tik Vilniaus, bet ir visos žmonijos gyvavimo istoriją, amžiną blogio ir gėrio kovą: Dievas ir velnias, angelai ir demonai, mitologinės ir alegorinės būtybės, šventieji ir nusidėjėliai, kviečia į nepakartojamą skulptūrų spektaklį. Ekskursijos tikslas mokinius supažindinti su barokine Šv. Petro ir Povilo bažnyčios architektūra, istorija ir legendomis, stiuko lipdiniais dekoruotu interjeru. Mokiniai skatinami gyvai tyrinėti juos supančią aplinką, ugdant pastabumą ir dėmesį detalėms gebėti atrasti, pažinti menines formas, juos supančią stiuko lipdinių gausą ir jų simboliką. Edukacinės programos metu mokiniai supažindinami su Lietuvos didikų Pacų giminės istorija, iš užsienio atvykusių ir čia dirbusių menininkų, architektų, skulptorių darbais. Vienas iš programos uždavinių padėti mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir bendrąsias kompetencijas bei ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą ir gebėjimą užsimegzti asmeninius santykius su vizualiuoju menu. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, pagal jiems pateiktą papildomą vizualinę medžiagą ieško įvairių ornamentų, kaukių, simbolių ir pan. Šia paslauga siekiama rūpintis kultūros ir architektūros paveldo išsaugojimu, skatinti mokinius perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


KAIP ATRODO JAUSMAS? Pagrindinių emocijų pažinimas pasitelkus paveikslus

Edukacijoje KAIP ATRODO JAUSMAS kviečiama išmokti atpažinti ir į(si)vardinti šešias pagrindines emocijas: liūdesį, džiaugsmą, pyktį, pasibjaurėjimą, nuostabą ir baimę, analizuojant vaizduojamojo meno kūrinio veikėjų tiek fizinę, tiek vidinę būsenas, ieškant atitikimų, skirtumų ir gilinantis kaip pats aptariamų emocijų stebėjimas, asociatyvus matymas ir konstruktyvi diskusija plečia ir ugdo emocinį mokinių raštingumą. Skatinama suvokti savo emocijų išraiškas ir palyginti jas su meno kūrinyje kuriama nuotaika. Diskusijos pagalba kviečiama gilintis kaip galima ir kada (ar) reikia valdyti kylančias emocijas. Gebėjimas suprasti ir tinkamai išreikšti savo jausmus yra svarbus ir reikalingas įgūdis sveikai kiekvieno vaiko raidai. Vaikai jaučia tokius pačius jausmus kaip ir suaugusieji, tik dažnai nėra suformavę įgūdžio juos atpažinti ,suprasti ir išreikšti. Per šį užsiėmimą mokiniai kviečiami patyrinėti emocinį paveikslų pasaulį, kuris ugdo tiek estetinę tiek ir emocinę nuovoką bei vienareikšmiškai yra naudingas kiekvienam po nuotolio ir Covid-19 išvarginto jaunuolio sklandesniam integravimuisi į bendradarbiavimo aplinką.


Virtuali literatūros pamoka (Nuotolinė paslauga)

Maironis, Vaižgantas, S. Nėris, J. Grušas, B. Sruoga – tikrai svarbūs, išskirtiniai lietuvių literatūros autoriai, su kuriais susipažįstama jau mokykloje. Ką daryti, jei su šiais autoriais norima susipažinti plačiau, išsamiau, prisiminti ne tik svarbiausias jų biografijos ir kūrybos detales, bet ir sužinoti, kokios asmenybės jie buvo, kokie buvo jų pomėgiai, su kokiais bičiuliais bendravo, ir daug kitų istorijų, kurių nepasakojama literatūros vadovėliuose? Siūlome sudalyvauti mūsų VIRTUALIOSE LITERATŪROS PAMOKOSE ir apie pasirinktą autorių sužinoti viską, kas smalsu! Pasirinktą rašytoją tyrinėjantys muziejininkai sukaupę daugybę įdomių pasakojimų, be to, dalinasi unikalia galimybe pamatyti muziejų fonduose saugomų eksponatų ir rašytojų memorialinių daiktų nuotraukas. Nepraleiskite progos artimiau susipažinti su pasirinktu rašytoju, patyrinėti išskirtinę vaizdinę medžiagą ir, žinoma, padiskutuoti!


ANA FRANK: mergaitės ir dienoraščio istorija

Atviras kalbėjimas apie bendraamžių išgyvenimus Antrojo pasaulinio karo metu skatina atrasti dienoraštį kaip svarbų
dokumentą, galinti paliudyti skaudų pasaulio istorijos tarpsnį. Šis pokalbis apie mergaitės istoriją galėtų būti viena iš
priemonių užpildyti neretai pasitaikančias spragas kalbant apie mūsų istorinę atmintį. Edukacinis užsiėmimas ne tik
supažindins su esmingiausiu Holokausto laikotarpį menančiu kūriniu-dokumentu, bet ir su pačios autorės likimu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinėje sodyboje „Vėjų fėja“ dainuosime lietuvių liaudies dainas ir džiugiai bendrausime. Jaukiai prie židinio kalbėsime apie protėvių pasaulėžiūrą ir gyvybės medžio prasmes. Išsiaiškinsime, kaip Žmonės perduodavo žinią, kai dar nebuvo rašto. Nagrinėsime gyvybės medelio simboliką, ženklų kalbą pasakose, senolių piešiniuose. Pasislėpusių gyvybės medelių ieškosime sodyboje. Žaidynėms pasikviesime linksmuolį Kauką, kuris išmokys mįslių, patarlių, žaidimų ir ratelių. Visi smagiai pašėliosime. Ant medinių lentelių piešime spalvingus gyvybės medžius, kuriuos parsivešime į savo namus. Pasidalinsime komandomis ir surengsime smagias ženklų ieškojimo varžybas. Vaišinsimės šeimininkės arbata ir smagiai bendrausime.


Spektaklis vaikams „Žiogo ir skaičiuotojo nuotykiai“

Žiogo ir Skaičiuotojo nuotykiai - tai nuotaikingas ir žaismingas VKT spektaklis, sukurtas pagal šmaikščią to paties pavadinimo rašytojos Loretos Kavolės ir garsaus dailininko Kęstučio Kasparavičiaus pasaką. Spektaklyje pamatysite Žiogą, svajojantį nukeliauti į Afriką, jo bičiulį Skaičiuotoją, mokantį sumažinti daiktus, antį Balbiną, nuolat mezgančią kojines ir kepančią ant liežuvio galo tirpstančius sausainiukus, susipažinsite su paukščių klausytoja, šuniu Telesforu bei pamatysite nuostabų arklio Silverijaus ir karvės Žiedės burbuliukų koncertą. Išgirsite ir gražių dainelių, juokingų istorijų ir patarlių, perfrazuotų posakių, kurie žaismingai ir linksmai primena apie gražias gyvenimo vertybes. Spektaklio receptas: milžiniško šulinio dydžio išradinga, staigmenomis įdaryta scenografija, keistų garsų sauja, geras žiupsnis skaičių, šiek tiek geografijos žinių su humoro pagardais ir daug daug meilės (negailint). Skanaus! Nors, kaip sako senoji ančių patarlė: geriau vieną kartą pamatyti, negu nepamatyti...


Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Pagrindinis edukacijos tikslas - meno terapijos metu padėti išlieti susikaupusį nerimą ir baimę, atsipalaiduoti, leistis į savęs pažinimo kelionę.
Meno terapijos „Skambančios Čiurlionio spalvos“ programos metu mokiniai susipažins su vienu žymiausių Lietuvos kompozitorių ir dailininkų M. K. Čiurlioniu – jo asmenybe, biografija ir kūrybos unikalumu. Pasakojimas iliustruojamas fotografijomis, kūrinių reprodukcijomis, garso įrašų – simfoninių poemų „Miške“ bei „Jūra“ fragmentais. Programa papildyta kūrybinėmis užduotimis – klausydami kompozitoriaus simfoninių poemų ištraukų vaikai turės galimybę sudėlioti dėliones – M. K. Čiurlionio paveikslų kompozicijas ir tapys, tai ką jaučia. Edukacinę programą ves Utenos A. ir M. Miškinių VB bibliotekininkės.


Daiga Padaiga: grūdai kulinariniame Lietuvos pavelde ir šiuolaikinėje mityboje

Daiga Padaiga (žaislas - "grūdo daigelis") vaikams pasakos ir kvies diskutuoti apie grūdų reikšmę Lietuvos etninėje kultūroje, praktiškai ir kūrybiškai įtraukiant į grūdų pažinimo edukaciją. Pirmoje dalyje, vaikai aptars kas yra grūdas, kuo grūdai buvo svarbūs lietuvio tradicinėje kasdienybėje, kaip atsispindi kulinariniame pavelde (pvz. duonos gaminime) ir senoviniuose patiekaluose (pvz. Kūčia), koks grūdų vaidmuo dabar, ar kinta patiekalai iš grūdų. Diskutuos apie grūdo kelią iki duonos, Senovinę Kūčią - iš ko ji padaryta, iš kur kildinamas žodis "Kūčia" ir kokie grūdai buvo naudojami patiekalui gaminti. Kartu su Daiga Padaiga apžiūrėsime grūdus, degustuosime daigintas sėklas, sužinosime kaip pasigaminti senovinį lietuvių patiekalą Kūčią (šventei pavadinimą suteikęs Kūčių valgis iš įvairių grūdų, paskanintų medumi). Antroje dalyje, Daiga Padaiga skatins vaikų kūrybiškumą: pasitelkiant įvairius grūdus vaikai dekoruos indelius, į kuriuos vėliau, praktinėje trečioje dalyje, pasisodins sudaigintus grūdus. Praktinė paskutinioji dalis suteiks daug džiaugsmo ir skatins atsakomybę, nes sėkmingai pasisodinus pradaigintus grūdus, pvz. kviečius, rezultatas - Velykų žolytė, kuria puošiama tradicinė lietuvių šventė Šv.Velykos. Saulėgrąžų daigai - itin traškūs, skanūs ir vaikų mėgstamiausi, tačiau, jei yra poreikis galime sodinti ir kitus daigus, pavyzdžiui žirnių. Tokiu būdu moksleiviai susipažįsta su grūdų panaudojimu šiuolaikinėje mityboje ir sužino apie jų naudą sveikai gyvensenai.


Nuo idėjos iki produkto – tapk išradėju su LEGO® (5-8 kl.)

Ką žinote apie žinomiausius pasaulio išradimus bei statinius? Kaip jie atsirado? Kas juos sukūrė? Kaip jūsų sugalvotai idėjai tapti realybe? Šios edukacijos metu paieškosime atsakymų į šiuos ir kitus svarbius klausimus. Dirbdami komandomis ir konstruodami jūsų sugalvotus statinius bei įrenginius LEGO pagalba, tapsime išradėjais eidami keliu nuo idėjos iki produkto!


Kiekvienas vaikas ar paauglys yra unikali ir nepakartojama asmenybė. Visa veikla, kurioje ji dalyvauja, skirta jo asmenybės tobulėjimui bei plėtotei, yra svarbi savęs atskleidimui ir saviraiškai, todėl ir paslaugos tikslas užtikrinti priemones jauno žmogaus asmeniniam tobulėjimui ir saviraiškai.
Edukacinės dirbtuvės „Lė-kiau-lė-kiau” kviečia jos dalyvius diskusijai, skatina įvertinti tipines kasdienines jauno žmogaus gyvenimiškas situacijas iš savo asmeninės prizmės. Čia taip pat skatinama komunikuoti tarpusavyje, pažinti vieniems kitų problemas,  rasti bendrus problemų spendimo būdus.
Dirbtuvių metu narpliojamos sudėtingos situacijos, idėjos ir jausmai, skatinama veikti, kritiškai mąstyti, diskutuoti ir scenoje rasti pozityvią išeitį, pasitelkiami teatriniai metodai suteikiantys saviraiškos galimybes.
Edukacinių dirbtuvių „Lė-kiau-lė-kiau” kūrėjai, analizuodami paauglių kasdienybę, turi socialinį tikslą ir misiją: pradėti pokalbį – žaidimą tarp pačių paauglių, kuriame kiekvienas yra atsakingas ne tik už save, bet ir kiekvieną savo aplinkoje esantį asmenį. Naudojant kūrybiškas priemones, vaidybines situacijas praktiniuose sprendimuose įdiegti principą:  vienas už visus ir visi už vieną.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinis užsiėmimas "Atvirukų skrynelė"

Šiais laikais norėdami pasveikinti artimą, mes siunčiame paveiksliuką socialiniais tinklais, elektroniniu paštu bei susirašinėjimo programėlėmis. Ar susimąstėte, kas pirmasis pasiuntė sveikinimą? Kokia atviruko gimimo istorija? Būtų labai gaila, jeigu iš mūsų socialinės sferos visam laikui pasitrauktų šiltas ir nuoširdus bendravimas laiškais ir sveikinimas atvirukais, kuriuose esančius tekstus užrašo pats siuntėjas. Galbūt pats metas susimąstyti ir pradėti nuo savęs? Kada paskutinį kartą siuntėte draugui tikrą, popierinį laišką ar atviruką? Gal artėja artimo žmogaus gimtadienis ar kita šventė? Edukacinio užsiėmimo „Atvirukų skrynelė“ veikloje sužinosite kas pirmasis prašė sveikinimo žodžius, kokie buvo pirmieji atvirukai, kaip kuriami atvirlaiškiai. Stebės parengtą senovinių atvirukų parodą. Pagal amžiaus grupes atliksite kūrybines užduotis, kurios atkartos atviruko kūrimo tradicijas. Edukacinė veikla pritaikyta skirtingoms amžiaus grupėms. Valstybinių ir buitinių švenčių labai daug, tai atlikus vienos tematikos miniatiūrą, galima vėl sugrįžti ir taikant kitas menines technikas bei priemones sukurti kitos tematikos atviruką. Esant galimybei, bendraujant su „Lietuvos paštu“ atviruką (sveikinimą) galima išsiųsti gavėjui, pasinaudojus siuntimo paslauga.


Būna Lietuvoje vietų, kad tiesiog nesitiki, jog esi savo gimtojoje šalyje. Susitikime pasivaikščiojimui prie unikalaus Vilsos upelio. Tai vienintelis upelis Lietuvoje, kuriame susiformavo natūralūs kriokliai. Pakalbėsime apie praeityje ir šiuo metu vykstančius gamtinius procesus, nulėmusius aplinkos - upių, ežerų, kalvų ir daubų, šaltinių, kopų, riedulių ir kitų reikšmingų gamtinių objektų - atsiradimo istoriją. Susipažinsime su Lietuvos paviršių suformavusiais ledynais bei laikotarpiais, kai jie nutirpdavo - tarpledynmečiais. Štai būtent tokią kelionę ir siūlome. Senosios, tarpledynmetinės nuosėdos atodangoje, kuriose aptinkamos tuo metu gyvenusių organizmų liekanos (kiekvienam vaikui bus smagu jas aptikti), nuostabus upelis, kriokliai, raguvos ir griovos leis pasijusti lyg vaikščiotume Karpatuose. Po šios išvykos kiekvienas pasijus atradėju, ne vienam kils noras sužinoti, tyrinėti, keliauti. Suprasime, kad kiekviena vieta Žemėje yra svarbi ir ją būtina išsaugoti.


Lėlių teatro spektaklis „Miunhauzeno kelionė“

Spektaklis „Miunhauzeno kelionė“ sukurtas pagal G.A. Biurgerio kūrinį „Baronas Miunhauzenas“. Pasak pastatymo autorės ir režisierės -jaunosios kartos menininkės Mildos Mičiulytės, šiuolaikiniame pasaulyje kiekvienas vaikas geba naudotis įvairiomis moderniomis technologijomis, kuriose viskas jau yra sukurta už jį patį. Tokioje kasdienybėje vis mažiau vietos lieka vaikiškos vaizduotės ir kūrybos plėtojimui. Juolab, fantazuojantis vaikas dažnai yra palaikomas meluojančiu vaiku. Tačiau mažametis neretai savo išgalvotomis istorijomis nesiekia apgavystės ar naudos sau. Tai, ką suaugusieji dažnai negatyviai vadina melu, dažnai yra artimai susieta su beprasidedančia skleistis nežabota vaikų vaizduote, kuri yra kur kas gilesnė bei nepasiduoda suaugusiųjų logikai. Režisierė įsitikinusi, kad kūrybiškumą reikia nuolat treniruoti ir stimuliuoti, norint, kad jis nenusloptų pačiame aktyviausiame – vaikystės – laikotarpyje ir šia nuostata vadovaujasi spektaklyje. Pastatymo siužetas sudėliotas iš įvairių mažo berniuko, kurio prototipas yra Baronas Miunhauzenas, nuotykių. Berniukas Miunhauzenas mokosi dailės klasėje tapyti natiurmortus. Mokytoja savo pamokose tikisi iš jo realistinio tikrovės vaizdavimo, o Miunhauzenas su savo drauge Vaizduote visuomet nukeliauja toliau, nei realybė gali jiems pasiūlyti. Taip jo darbuose gimsta naujos dailės formos - modernizmas, siurrealizmas, kubizmas... Mokytoja, žinoma, pyksta ir yra įsitikinusi, kad Miunhauzenas - negabus mokinys. Berniukas, aiškindamas, kaip jo darbuose gimė visiškai nerealistiniai vaizdai, ima pasakoti įvairiausius išgalvotus nuotykius: apie skrydį ant patrankos sviedinio, apie elnio galvoje išaugusį vyšnios medį, apie tai, kaip pats save už plaukų ištraukė iš pelkės ir kitas istorijas. Mokytoja vadina Miunhauzeną melagiu ir bando grąžinti jį į realybę, tačiau berniukas tvirtina, jog tai ne melas, o jo draugės Vaizduotės darbas. Šią tiesą jis bando įteigti savo Mokytojai ir kviečia nepamiršti fantazijos ir vaizduotės galių.


Edukaciniai užsiėmimai liaudies menininkų dirbtuvėse: drožybos, pynimo, audimo, tapybos, keramikos sričių patirtis

Kazlų Rūdos savivaldybės kultūros centras

Vienos dienos kelionė Kazlų Rūdoje, aplankant čia įsikūrusius: dailininką, drožėją, keramiką, audėją, kurie supažindins su Lietuvių liaudies kūrybos tradicijomis, raštais, naudojamomis technikomis ir medžiagomis. Lietuvos regiono pažinimas, kūrybiškumo, saviugdos, kantrybės, ištvermės ugdymas. Bendravimo ir bendradarbiavimo sampratos ugdymas. Istorijos ir tautodailės vertybių pažinimas ir įprasminimas.


Tai interaktyvi edukacija, kurioje sužinosite apie kosmoso stebuklus, žvaigždynus ir neaprėpiamas galaktikas... Susipažinsite su M.K.Čiurlionio darbais ir sužinosite, kuo jis prisidėjo prie Lietuvos etnokosmologijos mokslo bei kokį įnašą mūsų kultūrai padarė protėvių atradimai, kosminių ženklų stebėjimas. Kiekvienas dalyvis bus "nuskraidintas" į kosmosą ir per virtualios realybės akinius, kur susipažins su mitologiniais žvaigždynais iš arčiau! O kad žvaigždės būtų šiek tiek arčiau, pasigaminsime po asmeninį šviečiantį žvaigždyną. Visa ko pabaigoje, Jūsų klasė pavirs į tikrą planetariumą! Klasės sienos pavirs žvaigždynais, skraidančiomis planetomis ir šviečiančiomis šiaurės pašvaistėmis! Patirti įspūdžiai tikrai užgniauš kvapą!


Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija

Beveik prieš 700 metų Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino laiške pirmąkart buvo paminėtas Vilnius. Tačiau pasakojant Vilniaus istoriją, būtina pradėti nuo XIV amžiaus Kreivojo miesto ir Kreivosios pilies istorijos, nes būtent čia yra Vilniaus, kaip sostinės, pradžia, čia Vilniaus miesto branduolys. Šiandien ši vieta apaugusi mišku ir ji žinoma kaip Kalnų parkas. Taigi, vidury didmiesčio, miške, kuriame galima sutikti ir stirnų, žygiuosim Kreivosios pilies ir Kreivojo miesto perimetru ir mėginsime įminti viduramžių miesto mįslę. Išmoksime suprasti, kokios priežastys lėmė žmonių pasirinkimą – gyventi ant kalvų? Kaip kalvos ir slėniai lėmė sudėtingą miesto ir pilies gynybinę sistemą? Ieškosime atsakymų, apie Vilnios ir Neries upių svarbą, kaip žmogus keitė šių upių vagas. Sužinosime, kokia bendruomenė čia gyveno, kokia buvo jų buitis. Sužinosime apie mieste tuo metu gyvenusių vilniečių kultūrinę įvairovę. Suvoksime, kad Kreivoji pilis – viena iš trijų Vilniaus pilių, kuri davė pradžią Lietuvos valdovo rezidencijai ir miestui. Prisimindami senąsias legendas, kursime savas, naudosime įvairių laikotarpių žemėlapius. Atsipūsti sustosime ant vieno iš Kreivojo miesto kalnų – Stalo kalno. Čia be degtukų skelsime ugnį, išmoksime be filtrų išvalyti vandenį, pažinti pasaulio kryptis ir orientuotis miško tankmėje bei sudėtingame reljefe. Visoms veikloms reikia ne tik įgūdžių, bet ir žinoti žmogaus pasaulėžiūrą, kol jis dar negyveno šiuolaikiniame mieste. Taigi, pažinsime ne tik mūsų kultūros paveldą, suprasime savo tapatybę, bet ir išmoksime orientuotis sudėtingose vietovėse, įgysime bazinių išgyvenimo įgūdžių, kurių gali prireikti ir XXI amžiuje. Priemonė pritaikyta ir specialiųjų poreikių turintiems vaikams, nustatant tempo intensyvumą ir atsižvelgiant į individualius mokinio poreikius.


Gyveno senelis ir bobutė: vaikams apie tremtį

Pasvalio Mariaus Katiliškio viešoji biblioteka

Režisierės Giedrės Beinoriūtės animacinis – dokumentinis filmas „Gyveno senelis ir bobutė“ (autorės leidimas naudoti kūrinį edukaciniams tikslams yra duotas), patrauklia, vaikams suprantama ir įdomia forma supažindina programos dalyvius su vienu iš skaudžiausių Lietuvos istorijos laikotarpių – lietuvių trėmimu į Sibirą. Istorija įgarsinta mažos mergaitės balsu, papildyta senomis fotografijomis, animaciniais intarpais, vaikui suprantamais faktais iš tremtinių gyvenimo, buities. Po filmo peržiūros vaikai dalyvauja mini protmūšyje, kuriame pateikiami įdomūs faktografiniai klausimai iš matyto siužeto. Tokiu būdu užsiėmimo dalyviai įtvirtina gautas žinias, įgyja bendrą supratimą apie tai, kas buvo tremtiniai, kodėl vyko trėmimai, kaip tremtiniai gyveno tremties vietose, kaip likę gyvi grįžo į gimtinę. Edukacijos pabaigoje dalyviams pasiūloma namų užduotis – namuose paklausinėti savo senelių/prosenelių, giminaičių, artimų kaimynų apie tremtį, sužinoti, kas iš jų buvo išvežti, kaip gyveno tremtyje. Paprašyti parodyti fotografijas, laiškus, kitus dokumentus ar daiktus iš gyvenimo tremtyje. Vaikai gali atsinešti šiuos daiktus į integruotą pamoką arba į kitą pamoką/klasės valandėlę, juos išeksponuoti ir papasakoti apie juos tai, ką išgirdo iš savo artimųjų. Vėliau mokytojai gali pasiūlyti kam nors pasikviesti į valandėlę savo giminaitį tremtinį, kuris galėtų pasidalinti prisiminimais. Tokiu būdu edukacinis užsiėmimas būtų pratęstas ne tik mokykloje, bet ir namuose, įtrauktų į šią temą šeimos narius.


Tiesa ar melas? Faktai apie Salomėją Nėrį

Susipažinę su muziejaus ekspozicijomis, S. Nėries jausmų tragizmu, gyvenimo aistra ir lemtimi, išgirdę intriguojančių detalių, moksleiviai pasiskirstys į komandas. Dalyviai garsiai skaitys ir atsakinės į pateiktus klausimus apie muziejų, kultūrą, S. Nėries asmenybę bei kūrybą. Klausimai sudėtingi, verčiantys mąstyti ir naudingi, nagrinėjantiems paskutinį bei išskirtinį poetės eilėraščių rinkinį „Prie didelio kelio“. Laimės komanda, pateikusi daugiausiai teisingų atsakymų.