„Ką matote šiame paveiksle? Vyrą, dėvintį namą?! Kokios detalės šiame kūrinyje kviečia Jus taip sakyti?“

Būtent tokius pokalbius su lankytojais vedame šiuose užsiėmimuose, vadovaudamiesi psichologės Abigail Housen ir pedagogo Philip'o Yenawine'o sukurtu metodu. Šio susitikimo tikslas – pažinti meno kūrinius, o taip pat ir save pačius nauju būdu – per vizualinį mąstymą.
Šis metodas, kurį taiko didžiausi pasaulio muziejai, yra grįstas dialogo principu tarp užsiėmimą vedančiojo ir dalyvių.

Po užsiėmimo dalyviai galės ne tik išsamiai apibūdinti STASYS MUSEUM eksponuojamus meno kūrinius, bet ir pažinti bei dalintis savo pačių interpretacijomis. Vizualinio mąstymo metodo nauda atsiskleidžia ne tik vizualinio raštingumo ir kultūrinio sąmoningumo srityje – dalyviai taip pat lavina bendravimo kompetencijas, tokias kaip viešasis kalbėjimas, pastabumas ir aktyvus klausymasis.
Veiklos yra pritaikomos pagal dalyvių amžių, jų skaičių ir grupės dinamiką.


Zanavykų muziejaus ekspozicijoje dalyviai supažindinami su kaukių paroda, peržiūrimas 11 min. trukmės animacinis filmas, pristatantis Užgavėnių tradicijas ir papročius. Dalyviai susipažįsta su persirengėlių vaikštynėmis, dainomis. Užsiėmimo metu jie sužino, kas yra Užgavėnės, kodėl per šią šventę vejama iš kiemo žiema ir kviečiamas pavasaris, kodėl per Užgavėnes reikėjo daug riebiai valgyti – dažniausiai 7, 9, 12 kartų. Per Užgavėnes rengiamas karnavalas – žmonės persirengia įvairiais gyvūnais ir būtybėmis. Ypač populiarios ožio, gervės, meškos, giltinės,elgetų ir žydų kaukės. Praktinio užsiėmimo metu dalyviai mokomi pasigaminti charakteringą kaukę aplikacijos technika.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Pabėgimo kambarys MISTINIS ČIURLIONIS - tai žaidimas, kurio metu komanda uždaroma kambaryje, pilname loginių užduočių bei galvosūkių ir pasitelkdama savo protą, atidumą bei išradingumą turi iš kambario ištrūkti per tam tikrą laiką. Pateksite į 19 amžiaus pabaigos atmosferą – metus kai gyveno ir kūrė garsusis kompozitorius, chorvedys ir dailininkas Mikalojus Konstantinas Čiurlionis. Kambarys tiesiog persmelktas muzikos ir dailės dvasia. Turėsite tik 60 minučių pabėgimui iš jo, kitaip liksite 19 amžiuje. Nors nesame tikri ar nenorėsite ten ir pasilikti, mat čia lyg muziejuje eksponuojami žymiausi menininko kūriniai, skamba jo sukurtos simfonijos.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Gamtos stebuklai Talkšos ekologiniame take

Edukacija skirta mokinius supažindinti su Talkšos ekologinio tako stebuklais . Edukacijos metu, bus aplankomos kelios ekologinio tako stotelės, kuriuose pristatoma kuom ta vieta ypatinga.  Trys pagrindiniai sustojimai: upelis, paukščiai, vabzdžiai. Pristatoma kuo tos stotelės ypatingos, ką jos žymi. Veiklos metu bus ir praktinių užduočių: paukščių stebėjimas, vabalų rinkimas, bei identifikavimas, bei vabalų visšbučio statymas iš gamtos medžiagų.
Vaikai mėgsta būti svarbiais, pripažintais ir reikšmingais. Šis edukacinis užsiėmimas mokiniams sudaro galimybes - savo rankomis sukurti būveinę vabalams ir išlaisvinti vaizduotę, ugdyti kūrybines galias, stiprinti atsakomybę už savo veiksmus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Mokiniai supažindinami su Daraktorinės ir tarpukario mokyklos mokymo ir mokymosi priemonės (suolai, lenta, vadovėliai ir pan.). Bus ugdomas sugebėjimas nurodyti 2 - 3 šių mokyklų esminius požymius, juos palyginti su šių dienų mokykla.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Edukacijos - orientacinio žaidimo metu mokiniai atitinkamai pagal savo amžių  susipažins su 8-20 meno kūrinių, kurie puošia atviras Marijampolės miesto erdves ir yra tarsi galerija po atviru dangumi. Tai bus savarankiškas pasivaikščiojimas grupelėmis Poezijos parko ir J. Basanavičiaus aikštės teritorija, ieškant meninių objektų naudojantis interaktyvių žemėlapiu - užduotimi.  Marijampolė garsėja jau tradoiciniu tapusiu tarptautiniu meno ir architektūros projektu Malonny, (Marijampolė-Londonas-Niujorkas) kuris jau 11 kartą vykdomas Marijampolėje. Kiekvienais metais miestas pasipuošia naujais užsienio ir vietinių autorių gatvės meno piešiniais. O kur dar įvarios skulptūros, besislepiančios katės - miesto simboliai. Visas šis grožis laukia jaunųjų meno mylėtojų Marijampolėje. Kartu pasivaikščiodami nuostabiais parko takeliais  mokiniai pastebės menininkų paliktus ženklus miesto erdvių aplinkoje. Vaikščiodami kartu grupelėmis, dalyviai ieškos šių menininkų paliktų ženklų. Nauja patirtis padės geriau suprasti šiuolaikinį meną, giliau suvokti jo vertę . Edukacijos pabaigoje mokiniai dalyvaus interaktyvioje viktorinoje Kahoot platformoje, atsakys į klausimus apie matytus meno kūrinius, jų autorius. Geriausiai pasirodžiusiųjų lauks prizai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Maldai atsidėjusios vienuolės gyveno uždarą, prašalaičio akims neregimą gyvenimą. Kas dėjosi už storų vienuolyno sienų? Kokia buvo seserų kasdienio gyvenimo rutina? Ir kokie įvykiai sudrumsdavo lėtą, vienodą bernardinių dienų tėkmę? Linksmai atliksime užduotį, kuri reikalauja pastangų, kantrybės, kruopštumo (išbandysime simegrafijos techniką arba gotišką šriftą).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Autentiškoje aplinkoje – Žemaitijos kaimo ekspozicijos neturtingo valstiečio sodyboje, moksleiviai susipažįsta su XIX a. pab. gyvenimo būdu, darbais, tradicijomis. Diskutuojama apie vaikų gyvenimą anuomet ir dabar, aptariama socialinė piemenuko padėtis, pareigos, gyvenimo sąlygos, apranga. Aptariamas drauge su metų laikais kintantis gyvenimo ir darbų ritmas. Dalyviai apsirengia naminės drobės marškiniais, prijuostėmis, vaikšto avėdami klumpes, naščiais neša kibirus. Kuriamas laužas ir kepamas ir skanaujamas „piemenuko kugelis“ – bulvės. Žaidžiami senieji kaimo vaikų žaidimai. Užsiėmimo tikslas - per tradicijų ir gyvenimo būdo pažinimą, skatinti mokinius suvokti savo kultūrinę tapatybę, tradicijų ištakas, ugdyti savivertę. Uždaviniai: ugdyti gebėjimą palyginti, kūrybingą santykį su laisvalaikiu, išmokyti senųjų tradicinių žaidimų; pažinti ir vertinti savo krašto kultūros paveldą ir tradicines vertybes šių dienų kontekste.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Šilkinė pieva". Jo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis dekoruoti šilką, sukuriamas paveikslėlis. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris puoš Jūsų interjerą ir džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Monospektaklis „Kiškių sukilimas“ - tai sėkmingas režisieriaus ir dailininko Rimo Driežio pabandymas įpūsti tradicinio anglų balaganinio lėlių teatro vaidinimo „Pančas ir Džudė“ dvasios puikiai Kazio Binkio (1893-1942) poemai. O kad intriga patrauktų ir suaugusiųjų dėmesį - perkelti spektaklio veiksmą į prieškario Kauną: kiškiai įsiveržia į Kauno teatrą ir iš operos žvaigždės Kipro Petrausko reikalauja, kad šis liautųsi medžiojęs kiškius. Rezultatas - patriotinė Rimo Driežo dėlionė iš Kazio Binkio poemų ir eilėraščių, virtuoziškai vaidinama vienos aktorės, Lijanos Muštašvili, su galybe pirštininių lėlių.


Pasaulyje vis populiarėja ekologiškos, pačių darytos dovanėlės bei atvirukai iš perdirbto popieriaus ir sėklų. Edukacijos metu mokiniai trumpai bus supažindinti su antriniu popieriaus panaudojimu bei patys galės pasidaryti atvirutę, popieriaus lakštą ar formelę su sėklomis iš savo atsineštų nereikalingu sąsiuvinių, bloknotų ar kitokių popierių. Kai gaminys atsibos, jį bus galima užkasti į dirvožemį ir po kiek laiko toje vietoje išaugs augalėliai, kurių sėklytės buvo popieriuje. Taip ši edukacija skatins mokinių, kūrybiškumą, dėmesingumą ekologijai, kritinį mąstymą.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Edukacinė programa ,,Tai iš sapno pasakėlės pas vaikus keliauja lėlės...“

Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Pats gražiausias laikotarpis vaikystė, kuri siejasi su žaidimais, žaislais ir su lėlėmis. Šiais laikais nėra tokio vaiko, kuris savo rankelėmis nebūtų lietęs lėlės. Tačiau kokia tai buvo prabanga prieš 100 ar 200 metų. Edukacinę programą veda dvi ,,Lėlės“, kurios programos dalyviams pristato, kas tai yra lėlė. Vėliau supažindina su trumpa lėlių istorija, kuri iliustruota rodomomis skaidrėmis. Dalyviai sužino iš kokių primityvių medžiagų galima pasigaminti lėles. Kaip bėgant metams keitėsi medžiagos iš kurių buvo gaminamos lėlės. Programos dalyviams parodoma nedidelė lėlių kolekcija, kuri pagaminta iš skirtingų medžiagų (nuo lininių iki porcelianinių). Šias lėles galima liesti, palyginti ir paanalizuoti jų charakterius. Antroje programos dalyje mokiniai patys gamina, savo rankų darbo lėlytes. Dalyviai lėles gamina iš spalvotų siūlų. Pirmiausiai gaminamas lėlytės kūnas siūlų vijimo ir rišimo būdu. Vėliau pagamintą lėlytę aprengiame audinio skiautėmis. Norintys lėlytes gali išpuošti savo sugalvotomis detalėmis. Lėlytes moksleiviai gamina iš vienodų medžiagų. Koks bus kūrinys, priklauso nuo kiekvieno dalyvio kūrybiškumo, kruopštumo. Programos pabaigoje kiekvienas dalyvis turės padaryti slaptą užduotį, kuri bus atskleista tik tuomet, kada ,,gims“ naujasis jūsų draugas ar draugė. Visi dalyviai savo pasidarytas lėlytes išsineša namo.


Edukacinio užsiėmimo metu siūloma apsilankyti nuolatinėje Vilniaus paveikslų galerijos ekspozicijoje, kurioje eksponuojami XIX a.–XX a. pirmos pusės Lietuvoje kūrusių dailininkų paveikslai. Trumpos edukacinės ekskursijos metu pamatysime Vilnių įvairių dailininkų akimis. Užsiėmimo metu aptarsime kūriniuose įamžintas Vilniaus miesto vietoves, architektūrinius paminklus bei kažkada čia gyvenusius žmones, palyginsime ano laikotarpio vaizdus su dabartiniu jų vaizdu.
Kalbėsimės apie mūsų sostinės savitumą, kurį kūrė ir įvairių tautų bendrijos, bandysime įsijausti į meno kūriniuose spalvomis ir potėpiais užkoduotą žinią. Su I–III klasių mokiniais didesnį dėmesį kreipsime į žymiausių architektūros paminklų aptarimą. Jie sužinos kas yra būdinga senamiesčiui. Vėliau mokiniai, naudodami pieštukus, spalvotą popierių, įamžins savo įspūdžius ir kurs Vilniaus miesto atviruką. IV-VI klasių mokiniai daugiau sužinos apie miesto istoriją, taip pat apie skirtingas dailės rūšis bei raiškos būdus. Praktinėje užsiėmimo dalyje naudodami koliažo techniką kurs Vilniaus miesto atviruką.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Tikslas: Sukurti atviruką iš džiovintų augalų.
Uždaviniai: 1. Supažinti su plokščiosios floristikos viena iš rūšių - atviruku. 2.  Susipažinti su augalų džiovinimo atvirukams ypatumais. 3. Išmokti sukomponuoti augalus. 4. Išmokti suklijuoti augalus.
Įvardinus atviruką kaip vieną iš plokščiosios floristikos rūšių, mokymų metu mokiniai kurs savo pasaką iš augalų, kurią jiems papasakojo lapeliai. Išklausys instruktažo, kaip klijuoti džiovintus augalus, išsiaiškins iš kokių formų sudaryta jų pasirinkta norima sukurti figūra. Gavę sudžiovintų augalų lapus, dėlios, klijuos. Baigus kurti aptariamas gautas rezultatas, kaip ir kas pavyko, ko tikėjosi, aptariamas darbų savitumas ir individualumas. Atviruką pasiliks sau.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Spektaklis pagal R. Gavelio romaną "Jauno žmogaus memuarai"

Teatre retai statoma lietuvių literatūros klasiko Ričardo Gavelio kūryba atgimsta Jaunimo teatro scenoje. Jaunosios kartos režisierė Eglė Švedkauskaitė pristato rašytoją išgarsinusio romano „Jauno žmogaus memuarai“ (1989) teatrinę versiją. Spektaklis „Jauno žmogaus memuarai“ yra vienas iš Jaunimo teatro naujų pastatymų ciklo apie šiuolaikinį jaunimą, jo gyvenimiškus pasirinkimus ir vertybines orientacijas.


Norite pasitikrinti savo etnokultūrines žinias, prisiliesti prie tradicinių amatų, o gal atrasti etninės muzikos pasaulį? Jei taip, tuomet kviečiame į Etno protmūšį. Tai linksmas, visus dalyvius įtraukiantis komandinis žaidimas, leidžiantis patirti pažinimo džiaugsmą. Vilniaus etninės kultūros centro specialistai parengs Jums protmūšio klausimyną, mūsų tradicinės kultūros temomis. Žaidimo dalyviai bus suskirstomi komandomis ir tarpusavyje rungsis, siekdami surinkti kuo daugiau taškų už teisingai atsakytus klausimus ir atliktas praktines užduotis. Nugalėtojų laukia prizai. Užsiėmimo trukmė 1h. Tikime, kad dalyviai išeis gerokai pasipildę savo etnokultūrinių žinių bagažą, sustiprinę komandinio darbo įgūdžius, „pasikrovę“ geros energijos ir kūrybinių atradimų!


Edukacinė paskaita „Įdomioji sostinės istorija: kur, kaip ir kodėl dygo Vilniaus rajonai?“ (Nuotolinė paslauga)

Sužinokite, kaip per amžius augo Vilnius – kas padiktavo tokias jo plėtros kryptis? Kaip buvę kaimai virto naujais miegamaisiais rajonais? Iš kur atsirado jų pavadinimai? Kaip ir kur buvo gaminamos blokinių namų plokštės? Kas lėmė kiekvieno rajono (ne)išskirtinumą? Paskaitos metu pasakojimas gausiai iliustruojamas archyvinėmis nuotraukomis, iškarpomis iš senosios spaudos, istoriniais žemėlapiais, archyvine video medžiaga. Tai galimybė plačiau pažvelgti ne tik į gilesnę miesto praeitį, tačiau ir į XX a. architektūrą, kurioje daugelis mūsų iki šiol gyvename.


Auksas, sidabras, brangakmeniai nuo senų laikų vertinami ne tik dėl gražaus spindesio. Šie nekintantys metalai ir savo vertę išlaikantys spalvoti akmenys, auksakalių papuošti simbolinėmis reikšmėmis, puošia daugelį liturginių indų bei drabužių. Žaisdami ir dėliodami korteles bei kaladėles pažinsime prieš šimtmečius sukurtų auksakalystės dirbinių istoriją, jų reikšmę, simbolių kalbą, sužaisime „Auksakalio dėlionę“ ir laimėsime prizų!


Edukacijos metu mokiniai sukurs afrikiečių pasakos „ Dygliakiaulė ir voverė“ tęsinį, kurs siužetą, vaidins, dalyvaus teisme ir susipažins su pagrindiniais teismo proceso elementais. Iš pradžių mokiniai išgirs pasakos fragmentą, kuris baigsis įtempčiausioje vietoje, kai dingsta dygliakiaulė. Toliau taikant proceso dramos metodą, mokiniai grupėse ieškos dingusios dygliakiaulės, mokysis priimti kūrybiškus sprendimus. O pasirinkti afrikos gyvūnų vaidmenys, tokie kaip liūtas, tigras, dramblys, beždžionė, žirafa, šernas ir kt. žadins mokinių fantaziją, lavins tokias asmenines savybes, kaip drąsa, atsakomybę, sumanumas, kūrybingumas. Antroje edukacijos dalyje vyks Džiunglių žvėrių teismas, kurio metu bus sprendžiamas voverės ir dygliakiaulės likimas. Šioje dalyje mokiniai susipažins su teisėjo, advokato vaidmenimis, bus aptarta teismo proceso struktūra. Vyks diskusija, sprendimų priėmimas. Būdami žvėrių vaidmenyse mokiniai sakys kalbas, argumentuos savo pasirinkimus. Iš pirmo žvilgsnio gali susidaryti įspūdis, kad tai liksmas žaidimas, kuriant pasakos tęsinį, tačiau edukacija reikalauja gebėjimo analizuoti, įžvelgti gyvūnuose užslėptas žmonių psichologines problemas. Čia svarbus pasirinkimo ir atsakomybės už savo elgesį momentas, gvildenamos žmogiškumo, pilietiškumo, pagarbos, atsakomybės ir teisingumo temos. Refleksijos metu analizuojami lietuvių ir afrikiečių kultūrų panašumai ir skirtumai. Edukacija aktyvi, įtraukianti, jos metu kyla daug emocijų, todėl skiriamas dėmesys mokinių savijautai, pastebėjimams, įžvalgoms. Edukacija tinka klasės susitelkimui, kūrybiškumui, inovatyvumui ugdyti, bei lavina gebėjimą veikti komandoje.


Edukacinis užsiėmimas „MISIJA: jūrinė valstybė“

Edukacinio užsiėmimo „MISIJA: jūrinė valstybė“ metu priešmininį laivą M52 ,,Sūduvis“ siekiama atskleisti ne tik kaip karinį jūrinį paveldą, bet ir pažvelgti į jį kaip į jūrinės valstybės raidos bei jūrinės kultūros institutą. Karinio jūrų laivyno reikšmė valstybei įvairiais valstybės raidos etapais kito. Nors Lietuvos karinių jūrų pajėgų kūrimosi pradžia laikomas XX a. tarpukaris, jų istorinės gijos veda į daug senesnius laikus. Edukacinio užsiėmimo ,,MISIJA: jūrinė valstybė” metu aptariami istoriniai faktai padeda suvokti, kaip „Sūduvio“ kontekstas prisideda prie jūrinės tapatybės suvokimo. Turinys sukurtas remiantis įtraukaus pažinimo pagrindais, remiantis vizualinio mąstymo strategija: dalyviai skatinami ieškoti priežastinių ryšių dėl jūros svarbos valstybės raidoje, bei nagrinėjant istorinius įvykius kuria Lietuvos jūrinių įvykių chronologijos liniją. Ypatingas dėmesys skiriamas į kritinį mąstymą orientuotoms priemonėms, kurių pagalba dalyviai pažįsta Lietuvos karines jūrų pajėgas, bei pirmąjį Lietuvos priešmininį laivą M52 ,,Sūduvis”. Tyrinėdami laivą M52 ,,Sūduvis” kaip jūrinės kultūros paveldo objektą, pažindami laivo dalis dalyviai kuria 3D laivo modelį, plečia jūrinės valstybės piliečių tapatybę ir savo jūrinę pasaulėžiūrą.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Senojo Vilniaus paieškos“

Ištraukime dulkėmis nuklotas archyvines nuotraukas,
piešinius ir jų pagalba atraskime jau išnykusį Vilnių. Kokių pastatų per daugelį metų Vilniuje nebeliko, kur dingo fontanai ir
palmės, gynybinė siena ir jos vartai? Kaip atrodė Vilnius didžiojo potvynio metu, kur Katedros aikštėje stovėjo vandens
kolonėlė ir kieno paminklas buvo apjuostas apsaugine tvora, saugantis nuo „vandalų“ ir laukinių šunų? Edukacinės ekskursijos
tikslas supažindinti mokinius su skirtingų laikotarpių Vilniaus kultūriniu ir architektūriniu paveldu, atskleisti jo vertybes ir
ugdyti kultūrinį - istorinį sąmoningumą. Gyvai tyrinėti miestą ir atrasti jame įvykusius pokyčius: dingusius, nugriautus,
konservuotus ar atstatytus pastatus. Ugdant pastabumą ir dėmesį detalėms, tobulinti gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti
miesto kultūrinę aplinką ir paveldo objektų išsaugojimo iššūkius. Istorinis pasakojimas papildytas vizualine medžiaga -
senovinėmis nuotraukomis, taip pat mokiniai įtraukiami į praeities paieškas, edukacinius, teminius žaidimus padedančius
suprasti kaip kito miesto architektūrinė išvaizda, landšaftas, infrastruktūra ir kas įtakojo tuos pokyčius. Mokiniai skatinami
įsivaizduoti išnykusį miestą, tyrinėti ir interpretuoti, matyti detales, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą,
perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal
amžiaus grup


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Kviečiame susipažinti su istorijos ir kultūros paveldo karalyste – Valdovų rūmų muziejaus ekspozicijomis. Aiškinsimės, kas yra muziejus, kokio senumo istorijos paslaptis jis saugo. Pirmoje edukacinio užsiėmimo dalyje sužinosite apie Lietuvos didžiųjų kunigaikščių rezidencijos ir jos teritorijos raidą Lietuvos bei Europos istorijos kontekste XIII–XVII a. Pasivaikščiosime tarp mūrų, kuriuos gaubia atkurtas Valdovų rūmų pastatas, apžiūrėsime šioje teritorijoje aptiktus unikalius archeologinius radinius. Vitrinose apžiūrėsime įvairius daiktus ir bandysime suprasti, ką jie mums pasakoja apie praeitį. Pasvarstysime ar mūsų batai panašūs į tuos, kuriuos avėjo čia gyvenę žmonės prieš 500 metų, pasigrožėsim papuošalais, paspėliosim kas jais galėjo puoštis. Veiklas tęsime menėse su atkurtais istoriniais reprezentaciniais interjerais, kuriuos puošia koklinės krosnys, autentiški gobelenai, Jogailaičių dinastijos atstovų atvaizdai, istoriniai baldai bei kiti originalūs eksponatai. Atkurtose menėse ieškosime architektūrinių detalių būdingų Gotikai, Renesansui ir Barokui. Ir ne tik – daug sužinosit ir apie pačius Rūmų šeimininkus, o taip pat bandysime atrasti dvaro ir Vilniaus miesto kultūrines jungtis. Šį edukacinį užsiėmimą rekomenduojame mokinių grupėms, atvykusioms į Valdovų rūmų muziejų pirmą kartą.


Kviečiame kartu su aktore Onute Gudaityte pasinerti į magišką ir paslaptingą grimo pasaulį. Užsiėmimo metu pamatysite,
kaip grimo pagalba aktorius neatpažįstamai pasikeičia; sužinosite, nuo kada teatre naudojamas grimas, koks jis buvo anksčiau
ir dabar; susipažinsite su skirtingomis tautų grimo tradicijomis. O smagiausia tai, kad patys galėsite pabandyti nusigrimuoti –
virsti dievybe, gyvūnėliu arba per kelias minutes tapti seneliu ar močiute. Edukacijos tikslas – supažindinti su teatrinio grimo
pasauliu bei jį išbandyti.


Lietuvos fotomenininkų sąjungos Kauno skyrius

Plati ir įvairiapusiška Kauno fotografijos galerijos parodų programa suteikia galimybę susipažinti tiek su Lietuvos, tiek su užsienio autorių kūryba. Apsilankymas galerijoje prisidės prie fotografijos, kaip svarbaus Lietuvos ir pasaulio kultūros dėmens suvokimo įtvirtinimo. Užsiėmimą papildantis momentinės fotografijos proceso analizavimas ir eksperimentai su juo leidžia gyvai pamatyti fotografinių procesų veikimo principus, raidą ir galimybes. Šis užsiėmimas neapsiribos tik ekspozicijos pristatymu – mokiniai bus plačiau supažindinami su momentinės fotografijos istorija. Momentinė fotografija (instant photography) ir jos estetika padarė didžiulę įtaką vizualiajai istorijai ir šiandienos vizualinei kultūrai – „Instagram“ estetikai, skaitmeninės fotografijos filtrams ir pan. Moksleiviai bus supažindinami su momentinės fotografijos pagrindais ir veikimo principu, o vėliau galės išbandyti eksperimentus su šia technika. Bus siekiama skatinti dialogą su edukacijos dalyviais, taip juos įtraukiant ir sukuriant priežastį įsigilinti į parodos vaizdus, idėją ir momentinės fotografijos veikimo principus. Fotografija yra medija, kuria gali būti pasakojamos įvairiausios vaizdinės istorijos todėl priklausomai nuo parodos turinio, įgautos žinios gali liesti ne tik fotografiją, bet ir kitas temas.


Kokią galią turi mums pasakojamos istorijos? O nepapasakatos? Kiek mūsų istorijos yra galingos? Išmokite kaip per istorijas (tautosakos, asmenines ir pan.) galite kalbėti jums aktualiomis temomis, išreikšti nuomonę, bei skatinti diskusiją ar net revoliuciją! Dirbtuvių metu praplėsime jaunuolių akiratį ir sustiprinę pasitikėjimą savimi įkvėpsime saviraiškai. Lavindami
komunikacijos, kūrybiškumo ir kritinio mąstymo įgūdžius, komandose įveikdami netikėtus bei smagius iššūkius. Siektini
rezultatai: 1. Moksleiviai pastebės aplink juos esančias istorijas ir pradės jas kritiškai vertinti; 2. Moksleiviai žinos istorijos
elementus; 3. Moksleiviai gebės patys kurti ir pasakoti įtraukiančias istorijas. Norite, kad jaunuoliai mokytųsi smagiai ir
prasmingai? Susisiekime!

Emilijos P. atsiliepimas:
Šie mokymai pakeitė mums, mokiniams, žinomą ,,mokymų" žodžio reikšmę. Supratau, jog mokymai ne tik klausimas ir
skaidrių žiūrėjimas, o kai kas įdomiau. Vieni įdomiausių mokymų, kokius kadanors esu turėjus. Puiki kompanija, labai
įdomi programa ir labai smagiai praleistas laikas, įgyta naujų žinių ir pilna įspūdžių. Ačiū!


Lina Itagaki: kaip kuriami istoriniai komiksai (nuotolinė paslauga)

Nuotolinio susitikimo metu iliustruotoja ir komiksų kūrėja Lina Itagaki rodydama skaidres papasakos apie savo pieštus istorinius komiksus:

1. Daugybę apdovanojimų sulaukusį grafinį romaną „Sibiro haiku“.

2. Komiksą apie Albanijos mokslininkę ir diktatorių „Prieš srovę“ (parodys ir papasakos kaip jį kūrė - nuvykusi į Albaniją rinko pasakojimus, medžiagą, nuotraukas, paaiškins kodėl šiame komikse visi žmonės atrodo kaip žuvys, kokių įdomių sąsajų galima įžvelgti Lietuvos ir Albanijos istorijoje.)

3. Komiksą apie skulptorių Vincą Grybą „Grybo auksas“ (Lina parodys ir papasakos kaip atrodo visas darbo procesas, kiek daug dokumentinės medžiagos reikia surinkti ir perpiešti, kaip tekstas virsta piešiniu, trumpai pristatys skulptoriaus gyvenimo istoriją.)

4. Naunausią grafinį romaną „Mergaitė su šautuvu“ (su vaikais išsiaiškinsime kuo partizanai skiriasi nuo kareivių, už ką jie kovojo, kaip atrodo gyvenimas bunkeryje, kaip būdavo statomi bunkeriai, kokią medžiagą reikėjo surinkti piešiant šį komiksą, pristatys knygoje pasakojamą Magdės istoriją.)

Susitikimo metu bus galima bendrauti su iliustruotoja Lina Itagaki, užduoti klausimus ir sužinoti viską, kas domina apie jos darbo ypatumus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


“Myliu tik tai, ką žinau, saugau tik, tai ką myliu”
Konradas Lorenzas

Miškas klasėje, tai miško pedagogika-su mišku susijęs švietimas vaikams, skatinantis mokinius suvokti gamtos įvairovę ir naudą sau.
Dėmesys skiriamas visai miško aplinkai ir pagarbai. Nuo senų laikų miškas minimas žmonijos istorijoje kaip šventa vieta. Miškas apsuptas paskojimais tiek literatūroje, tiek mitologijoje.
Tai vieta bendradarbiavimui su gamta, nuotykių ir pasakų vieta, kūrybos ir vaizduotės šaltinis, ramybės oazė ir natūrali vaistine.
Samanos tampa minkštu patalu, spygliai gydomaisiais vaistais, grybai ir uogos gardžiu maistu.
Pakviesime vaikus klasėje pajusti mišką, pauostyti ir paliesti, kalbėsime apie miško naudą, jo gėrybes ir gamtosaugą. Įtrauksime vaikus į protėvių pasaulį, supažindinsime su pamirštais papročiais ir gamtos naturaliais gydomaisias būdais, skirtingais metų laikais.
Ši edukacija žaismingai, per pasakojimus,uoslę, pojučius, poeziją pateiks dalyviams gamtos mokslus ir gamtosaugos pagrindus.

Savo eiliuotą pasakėlę “Miško talka” iš knygutės “Mano mažasis pasaulis”, kurioje atsispindi meilė gamtai ir jos gyventojams, kuri pamoko vaikučius mylėti ir tausoti gamtą, skaitys autorė Kristina Petkutė-Gregor.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Susipažinkite su lėlių istorija, lėlių teatro istorija, lėlių tipais. Susikurkime šešėlinę lėlę ir išbandykime jos valdymą improvizuoto vaidinimo metu.


Nykstantys gyvūnai ir jų išsaugojimo galimybės (išvažiuojamoji edukacija)

Visos rūšys turi prigimtines teises egzistuoti, jos visos vertingos gamtai ir žmonėms. Išvažiuojamosios edukacinės programos metu susipažinsite su pasaulio ir Lietuvos nykstančiomis gyvūnų rūšimis. Kai kurioms gyvūnų rūšims reikalinga ypatinga apsauga, zoologijos sodai gali būti vienintelė vieta jiems išlikti. Edukacijoje sužinosite apie iškilusias grėsmes tigrams, lūšims, papūgoms, baliniams vėžliams ar didiesiems apuokams. Suprasite koks gali būti pavojingas žmogaus įsikišimas į natūralius gamtos ciklus. Kūrybiškai spręsime esminius gyvūnų išsaugojimo klausimus. Dalyviai bus skatinami pagarbiai elgtis gamtoje ir savo veikla bei elgesiu prisidėti prie gamtos vertybių išsaugojimo. Diskutuosime, analizuosime, žaisime, priimsime atsakingus sprendimus. Sužinosime ką slepia paslaptingoji raudonoji staltiesė.


Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas SENIEJI DRUSKININKAI

Interaktyvi ekskursija, kurios lankomus objektus turėsite rasti patys, vedami mūsų virtualaus gido Braino. Lyg detektyvinę bylą narpliosite Druskininkų istoriją, kol ištyrinėsite pagrindinius Druskininkų lankomus objektus. Pasidalinę į nedideles grupeles, į savo telefonus komandiškai gausite suktas užuominas, kurias išnarpliojus - rasite vietą, kurią jums gidas nori parodyti - gal tai bus pastatas, o gal paminklas, kitą kartą - stebuklingas suolelis, ant kurio pasėdėjus išsipildys noras. Tik suradę tai ką reikia ir išklausę trumpą ir įdomią informaciją apie savo rastą "lobį" galėsite tęsti žaidimą, keliaudami prie sekančios užduoties, kol žingsnis po žingsnio išspręsite DRUSKININKŲ DETEKTYVĄ. Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - dar nepaklaidinome nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Ar pasiruošę naujam nuotykiui?
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Šešėlių istorijos: teatras mažiesiems kūrėjams

Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Šios edukacijos metu 1-4 klasių mokiniai kviečiami į magišką šešėlių teatro pasaulį, kuriame jie taps kūrėjais ir aktoriais. Užsiėmimų metu vaikai sužinos apie šešėlių teatro istoriją ir technikas, kurs savo šešėlių figūras ir vaidins sukurtus scenarijus.  Edukacija skatina vaikų kritinį mąstymą, kūrybiškumą, kultūrinį sąmoningumą bei komunikavimo įgūdžius. Per žaidimus ir praktinius užsiėmimus vaikai mokosi bendradarbiauti, pažinti emocijų raišką ir stiprinti socialinius bei pažintinius gebėjimus. Tai unikali galimybė vaikams atrasti naujus saviraiškos būdus ir mėgautis kūrybos procesu draugiškoje aplinkoje. Laukiame grupių Kalnupės bibliotekoje su vaikų centru „Ruoniukas“.


Edukacinė ekskursija „Vilniaus miesto įkūrimas“

Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Edukacinę ekskursiją pradėsime nuo Vilniaus įkūrėjo Gedimino paminklo, o apėję ratu Žemutinės pilies teritoriją maršrutą baigsime prie Katedros varpinės. Ekskursijos metu tyrinėsime seniausių Vilniaus pastatų liekanas Pilies (Gedimino) kalno papėdėje ir Katedros aikštėje, išgirsime Vilniaus miesto kūrimosi XII–XIV a. istoriją. Ieškosime tikrojo Gedimino laikus menančio bokšto ir pasitelkę senųjų pastatų paslaptis aiškinsimės, kuris valdovas iš tiesų pastatė ant Gedimino kalno stovinčią mūrinę pilį. Moksleiviai supažindinami su Vilniaus miesto priešistore, čia gyvenusia bendruomene bei jai kilusiais pavojais, Vilniaus pilimis, mūšiais bei legendomis. Kokiuose būstuose gyveno, kokius dievus tikėjo, koki maistą valgė, kas buvo draugai, o kas priešai būsimo Vilniaus miesto gyventojų? Pamatysime, kas autentiško išliko iki mūsų laikų, ką teko užkonservuoti arba net atstatyti. Vilniaus įkūrimo ištakos atskleidžiamos iki pat miesto įsigalėjimo.


Kas yra gatvės menas ir kaip menininkai kuria urbanistinį miesto peizažą? Ar piešiniu ant sienos galima perduoti svarbią socialinę žinutę ir net sukelti įnirtingas diskusijas bendruomenėje? Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsime su įdomiausiais Šiaulių gatvės meno pavyzdžiais, juos analizuosime ir patys pjaustysime trafaretus, purkšime dažus ant popieriaus. Tai puiki galimybė prisiliesti prie populiarios gatvės meninkų naudojamos technikos bei geriau pažinti miesto tapatybę.


Pakeisk save - pakeisk pasaulį (kartu su "Šiukšlių Dievas" ir "Aš pakeisiu pasaulį" herojais)

Pakeisk pasaulį - pakeisdamas save.
Šitas pasaulis toks blogas! Žmonės šiukšlina, suaugę šaukia vieni ant kitų ir ant vaikų, gatvėse mėtosi buteliai. Draugai nesidalina saldainiais ir daiktais. Tarsi būtų maža, nelauktai miršta tavo brangiausias augintinis... pasaulyje tiek skausmo ir blogio! Bet ar tikrai? Vienas geras dalykas esi Tu!
Jei pasikeisi - pasaulis apie tave pasikeis!
Kviečiu to mokytis kartu su "Šiukšlių Dievo" ir "Aš pakeisiu" pasaulį" herojais Luku, Benu, Vaiva. Susipažinti su Dievu, kuris serga, mėgsta suptis ir rankioti mūsų šiukšles.


1-2 kl. mokiniams skirtas edukacinis užsiėmimas, kurio metu susipažįstama su muziejaus institucija, išsiaiškinama, kuo ypatingi namai-muziejai. Edukatorius pristato svarbias XX a. pradžios asmenybes – rašytoją Balį Sruogą ir jo žmoną, istorikę, pedagogę Vandą Daugirdaitę-Sruogienę. Vaikai išgirsta daug įdomių istorijų, susijusių su šeimos gyvenimu, namo statyba, baldais, išlikusiais autentiškais daiktais. Dalyviai ne tik klauso edukatoriaus, tačiau ir dalinasi savo patirtimis, kalbama apie namų aplinką, muziejines ir gyvenimiškas vertybes.
Pasiskirstę komandomis ir gavę žaismingą užduočių knygelę „Pirmoji pažintis su B. ir V. Sruogų namais-muziejumi“, vaikai atlieka skirtingas, nurodytas užduotis. Ugdomas pastabumas, kūrybiškumas, sustiprinami socialiniai įgūdžiai. Kartu su edukatoriumi ieško atsakymų į iškilusius klausimus, dalinasi įspūdžiais.


„Kelionė laiku“ – edukacinis užsiėmimas, norintiems geriau susipažinti su rašytojo B. Sruogos asmenybe ir kūryba. Įžanginė užsiėmimo dalis – išsami ekskursija literatūrinėje ir memorialinėje ekspozicijoje, kurios metu moksleiviams pristatomi B. Sruogos gyvenimo ir kūrybos faktai, aptariama laikmečio atmosfera, kontekstualiai įtraukiamos kitos svarbios tuometinio visuomeninio gyvenimo figūros. Daugiau dėmesio skiriame rašytojo istorinėms dramoms, išskirtinei dramos „Milžino paunksmė“ parašymo istorijai, istorinių ir kultūrinių laikotarpių problematikai, talento ir tapatybės formavimosi temoms.
Antroje užsiėmimo dalyje, pasiskirsčius nedidelėmis grupelėmis, išdalinamos iliustruotos kortelės – rašytojo biografijos fragmentai. Dalyvių užduotis – chronologine tvarka atkurti rašytojo gyvenimo ir kūrybos kelią.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kelmės rajono savivaldybės Žemaitės viešoji biblioteka

Edukacijoje „Ankstyvoji robotika“ ugdomas ne tik gebėjimas konstruoti, bet ir menas sugalvoti, planuoti ir projektuoti. Tai ypač aktualu sprendžiant sudėtingą vaikų naudojimosi technologijomis klausimą – kaip virtualius žaidimus pakeisti naudą teikiančia veikla? Anot mokslininkų, užsiimdami robotika vaikai gali pasisemti efektingų idėjų iš technologijų ir kompiuterių programavimo, tuo pačiu gerinami jų matematinio mąstymo įgūdžiai. Užsiėmimo pradžioje supažindinama su teoriniais robotikos pagrindais, o įsisavinus gautas žinias, mokiniai atlieka praktinę užduotį – konstruoja ir programuoja robotus. Robotikos edukacijoje vaikai patiria atradimo džiaugsmą – įgytos žinios ir patirtis sužadina kūrybiškumą, kurio rezultatas – idėjos, virtusios veikiančiais mechanizmais. Robotikos edukacija nėra vien tik menas konstruoti – tai kur kas didesnis menas kritiškai mąstyti, originaliai spręsti užduotis dirbant individualiai ar komandoje – ugdyti reikalingiausias XXI-ojo amžiaus kompetencijas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Meno terapija pagrįsta supratimu, kad mūsų kūriniai gali padėti suvokti kas esame, padėti išreikšti jausmus ir mintis, kurių negalime išreikšti žodžių pagalba. Ji ne tik teikia mums didelį malonumą ir estetinį pasitenkinimą, bet ir skatina savęs pažinimą, ugdo mus kaip asmenybes, nuteikia pozityviai. Užsiėmimų tikslas – suteikti dalyviams teigiamų emocijų. Uždaviniai – skatinti kūrybiškumą, atskleisti mokinių meninės raiškos gebėjimus, lavinti estetinį skonį, mokyti atsipalaiduoti atliekant kūrybines užduotis. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai tampa kūrėjais. Jiems pateikiamos kūrybinės užduotys ir priemonės – natūralios medžiagos tokios kaip druska, vanduo, akmenukai, žemė bei pagalbinės medžiagos – popierius, guašas, akvarelė. Ši veikla nereikalauja gebėjimų piešti. Užsiėmimuose vyksta nenuspėjamas žaidimas dailės priemonėmis bei technikomis. Siekiama pažinti save, o ne sukurti vertingą darbą. Numatomas rezultatas – paveikslas, kurį dalyviai pagal tam tikras instrukcijas ir technikas atliks iš pradžių individualiai, bei vėliau komandose, bandydami suvokti savo bei kitų jausmus ir nuotaikas.


Edukacija apie galingiausią Klaipėdos miesto balsą ,,Karilioną"

Klaipėdos miesto savivaldybės koncertinė įstaiga Klaipėdos koncertų salė

Klaipėdos karilionas yra vienas didingiausių miesto balsų, kurį sudaro net 48 varpai! Tokių instrumentų Lietuvoje yra net 3. Vienas iš jų yra Klaipėdoje, bet ar žinote kur yra kiti du? Kas slypi senojo miesto pašto koridoriuose? Kokį kambarį reikia atverti norint išgirsti varpus?


Antano Vienuolio legendų pasaulyje (4-8 klasėms)

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Kuo legendos apie gilią senovę yra svarbios šiuolaikiniam jaunam žmogui? Šioje edukacinėje programoje, vykstančioje autentiškoje rašytojo A. Vienuolio namo aplinkoje, mokiniai protu ir jausmais susipažins su legendų žanru ir su rašytojo A. Vienuolio sukurtomis legendomis. Susipažinę su pagrindinėmis romantizmo epochos idėjinėmis nuostatomis, leisimės į rūsį, kuriame savo kailiu patirsime legendų pasakojimą. Po tematinio įvado mokiniai pakviečiami į gyvąją legendų pasakojimo patirtį – muziejaus rūsyje, paslaptingoje, nuo kasdienybės atribotoje erdvėje, profesionali pasakotoja ekspresyviai romantiškąja maniera pasakos rašytojo legendas „Užkeiktieji vienuoliai“ ir/ar „Šventavartė“ – taip mokiniai galės ne tik sužinoti, bet ir patirti pasakojamos legendos įtaigą ir emocijų jėgą. Po legendų pasakojimo, mokiniai pakviečiami į rašytojo A. Vienuolio kambarius, kur dirba grupėmis ir analizuoja išgirstas legendas. Kokia didelė problema ištiko legendos veikėjus? Kokie legendų veikėjų pagrindiniai talentai? Kokios pagrindinių veikėjų vertybės ir tikėjimai? Kaip talentai ir vertybės įtakojo, kad veikėjai tapo herojais? Ką pagrindiniai veikėjai padarė, kad išspręstų problemą? Kokį svarų gėrį jie suteikė tautai, bendruomenei? Užduotis mokiniams – išskirti 5 svarbius dalykus, kuo pasižymi legendų herojai. Trečioji veiklų dalis – kūrybinė ir kritinio apmąstymo veikla. Mokiniai dirba keliomis grupėmis: aptaria šiuolaikinę populiarumo sampratą ir lygina su pagrindinių legendų herojų bruožais ir kuria bei papasakoja savo sukurtą šiuolaikinę legendą. Ar aš galiu tapti legenda šiandien? Koks turėčiau būti ir ką nuveikti, jog tapčiau legenda? Ar pakanka būti populiariu mokykloje ar socialiniuose tinkluose, kad iš tikrųjų taptum legenda? Šia veiklos dalimi siekiame, kad mokiniai gebėtų sieti teorines literatūrines žinias su savo asmeniniu tobulėjimu bei įgytų išraiškingo, ekspresyvaus pasakojimo patirties. Edukacinę programą baigiame veiklų refleksija.


Ar kada nors girdėjote kur atsirado tapyba ant vandens ir kokie buvo pirmieji piešiniai? Ar daug laiko ir pastangų reikalauja
nupiešti tokius piešinius? Bei kaip jie gali būti perkeliami ant popieriaus? Visa tai ir dar daugiau sužinosite sudalyvavę
edukacijoje. Tapyba ant vandens - tai meninė-terapinė edukacija, kurioje patirsite visus nepakartojamus pojūčius piešiant ant vandens, atsipalaiduosite ir pasinersite į gražiausias spalvas. Tapyba ant vandens yra unikali tuo, kad nerasime nei vieno vienodo piešinio. Kiekvienas piešinys yra vienintelis ir nepakartojams, o piešti gali nuo pačio mažiausio iki vyriausio, nes tai nereikalauja jokių meninių sugebėjimų ar žinių. Edukacijos metu lavinsime pasitikėjimą savimi, dėmesio sutelkimą,
kūrybiškumą, bendravimo ir derybų įgūdžius, toleranciją vienas kitam ir dar daugelį kitų įgūdžių...


Prijaučiate taikomajai dailei, norite susipažinti su seniausiu pasaulio amatu - keramika? Puiki galimybė pažinti Lietuvių  mitologiją. "Rėdos ratas" pagal baltų mitologiją yra visos metų šventės. Kurios apipintos mitais, legendomis, pasakomis ir kt. Taip pajausite etno kulūros dvasią per istorijas, legendas, pasakas ir žaidimus. Atgaivinsime primityviosios keramikos tradicijas, pajausite teigiamas emocijas, kai molio dėka išgausime nuostabius darbus. Patirsite, kad molio bei rankų dėka sukursime unikalius darbus pagal pasirinkta šventinę temą: "Užgavėnių kaukė", "Margutis kitaip", "Molinis žaislas", "Rudenio kelionė keramikoje",  "Angelo palinkėjimas"... Mielai papasakosiu ir supažindinsiu senosios keramikos istorija, pamokysiu kaip formuoti ir dekoruoti keramikos gaminį. Pabaigoje pasidžiaugsime sava kūryba sukurdami vizualinę erdvę. Esant poreikiui, yra galimybė darbus išdegti ir glazūruoti už atskirą sutartą mokestį, o jų grąžinimas autoriams vyktu per siuntų tarnybas.


Tatuiruočių dirbtuvės - Baltų genčių simboliai

Ar norėtumėte sužinoti, kaip senovės lietuviai suvokė pasaulį ir kaip jų simboliai gali įkvėpti jūsų kūrybiškumą? Kviečiame jus į unikalią edukaciją „Tatuiruočių dirbtuvės – Baltų genčių simboliai“!

Ši edukacija skirta 5-10 klasių mokiniams, kur jie sužinos apie senovės lietuvių mitologiją, kosmogoniją ir simboliką. Per interaktyvias paskaitas, grupines diskusijas ir kūrybinius užsiėmimus mokiniai išmoks kurti ir interpretuoti senovės simbolius. Kulminacijoje – specialūs laikini tatuiruočių dažai, kuriais mokiniai galės piešti ant savo kūno sukurtus simbolius!

Tai ne tik puiki proga lavinti kūrybiškumą ir kritinį mąstymą, bet ir unikali patirtis, padedanti geriau suprasti mūsų kultūrinį paveldą. Prisijunkite ir atraskite senovės lietuvių pasaulio magiją!


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Išrandame bateriją!“ skirtas sukonstruoti paprastą elektros šaltinį – bateriją – ir jo pagalba įjungti nedidelį šviesos elementą. Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti su elektros tyrimų istorija, skatinti naujų žinių poreikį, išradingumą, konstrukcinius gebėjimus, lavinti koncentraciją. Dalyviai supažindinami su didžiųjų pasaulio technikos išradimų ištakomis, jų svarba ateities išradimams ir kultūrai. Praktinėje užsiėmimo dalyje dalyviai savarankiškai, iš lengvai prieinamų buitinių medžiagų (monetų, popieriaus, druskos, vandens bei kt.) konstruoja elementarius elektros šaltinius – baterijas – ir jų pagalba įžiebia nedidelius šviesos elementus. Edukacinio užsiėmimo interaktyvioji dalis paremta italų mokslininko Alesandro Voltos išrastu ir 1794 m. visuomenei pristatytu „Voltos elementu“, nuo kurio prasidėjo svarbiausi žmonijos išradimai elektros energetikos, chemijos srityse ir gerai iliustruoja viso Apšvietos amžiaus kultūrinę sąrangą.


„Rankų darbo pamoka tarpukario pradžios mokyklos klasėje“

„Šiaulių istorijos" muziejuje įrengta tarpukario Lietuvos pradžios mokyklos klasė. Skambutis, girgždantis mokyklinis suolas, juoda lenta ir rašaluoti pirštai... Vieniems – tai pramoga ir puiki proga pažvelgti įkitokią, senąją, mokyklą, kitiems – tai grįžimas į vaikystę ir nuostabūs mokyklos laikų prisiminimai.
Rankų darbo pamokos tema „Lietuvių liaudies ornamentai". Lietuvių liaudies mene kiekvienas ornamentas turi tam tikrą simbolinę ar net mistinę reikšmę, kurios šiandien jau nepamename. Šiandien ornamentas – tai tik puošybos elementas, naudojamas tekstilėje, drabužių puošyboje, keramikoje, aptinkamas architektūroje, ant metalo dirbinių ir pan. Edukacinio užsiėmimo  metu prisiminsime senąsias ornamentų reikšmes, būsime menininkai, liaudies dailės tradicijų tęsėjai, kursime savus ornamentus ir dekoruosime lininio audinio knygų skirtukus.
Šiaulių „Aušros“ muziejus saugo labai turtingą etnografinį rinkinį. Tai Šiaurės Lietuvos ir Žemaitijos XVIII–XIX a. I p. valstiečių baldai, interjero detalės, apšvietimo priemonės, namų apyvokos ir buities mediniai bei pinti daiktai, prieverpstės, rankšluostinės. Tekstilės rinkinyje gausu – lovatiesių, staltiesių, rankšluosčių, juostų. Taip pat eksponuojami ir Žemaitijos valstiečių drabužiai. Mokiniai prisilietę prie etninės kultūros lobių, istorijos, pasaulėžiūros bus įkvėpti ir paskatinti kūrybai, individualumui ir saviraiškai. Kiekvienas darbas, o ypatingai kūrybinis, reikalauja daug laiko ir pastangų, tačiau kūrybos džiaugsmas, pasididžiavimas savo rankomis padarius ką nors gražaus ir praktiško, pilnai kompensuoja laiko ir jėgų sąnaudas – tai patvirtins ir edukacinio užsiėmimo dalyviai.


Lėlių spektaklis „Gėlių istorijos“ (nuotolinė paslauga)

„Gėlių istorijos“ – visai šeimai skirtas lėlių spektaklis, sukurtas pagal latvių rašytojos Annos Sakse literatūrinių pasakų knygą „Pasakos apie gėles“. Pjesę teatrui parašė ir spektaklį režisavo Nijolė Indriūnaitė – ilgametė „Lėlės“ aktorė ir dramaturgė, sukūrusi teatre ne vieną jaukų, dvasingą ir meniškai turiningą spektaklį vaikams („Baltos pasakos“, „Snieguolė ir septyni nykštukai“, „Sniego karalienė“). Šį kartą menininkė kartu su dailininke Aušra Bagočiūnaite Paukštienė bei aktorėmis Sigita Mikalauskaite, Elvyra Piškinaite ir Almira Grybauskaite, kviečia mažuosius žiūrovus pasiklausyti istorijų iš gėlių gyvenimo. „Kiekvienos gėlės žiedas – lyg žmogaus gyvenimas, pro kurį galime praeiti ir taip nepastebėti jo grožio. O galime sustoti, užduoti klausimus ir klausytis. Trumpų istorijų. Graudžių ir liūdnų, juokingų ir absurdiškų. Tokių, kokie būna žmonių likimai. Spektaklyje siekiame kalbėti apie skirtingų žmonių, jų charakterių susidūrimus, vertybes, kurios atskleidžia kiekvieno iš mūsų gražiausias savybes, leidžia „sužydėti“... Kartais išties nepaprasta bendrauti su narcizais, tulpėmis, erškėtrožėmis, pelynais, šalavijais, žirniais – visokio plauko ir būdo žmonėmis. Tačiau meilė – geriausias sodininkas. Nugeni tai, kas nereikalinga: emocijas, ambicijas, iliuzijas – visas piktožes. O kartais persodini į kitą vietą. Tuomet sodas žydi.“ – apie spektaklį pasakoja režisierė N. Indriūnaitė.


"PlayMais" dirbtuvės, tai būdas vaikams išreikšti savyje slypintį kūrėją ir pasinerti į konstravimo nuotykius kartu su savo klasės draugais bei užsiėmimo vedėjais. Naudojant gamtai draugiškus konstravimui skirtus kukurūzus vaikai lavins savo kūrybinius, motorinius ir kognityvinius sugebėjimus. Užsiėmimas susidės iš teorinės dalies, kuri bus interaktyvi ir vaikus skatins diskutuoti grupėse. Toliau vaikų lauks darbas grupėje, kurioje jie galės kartu konstruoti savo pasirinktą kūrinį taip benradarbiaujant tarpusavyje ir stiprinant ryšius. Na o pabaigoje kiekvienas vaikas individualiai sukurs savo kūrinį, kurį galės parsinešti namo arba papuošti juo savo mokyklos klasę. Visą užsiėmimą ves patyrę edukatoriai turintys ne vienus metus patirties dirbant su mokyklinio amžiaus vaikais. Tad kviečiame registruotis ir vienai valandai tapti pačiu tikriausiu kūrėju!


Programa lavina kūrybinį mąstymą (verbalinį ir neverbalinį). Siekiama dalyvius sudominti, skatinti ieškoti, smalsauti, tyrinėti, kurti naujas asociacijas, laisvai ir nestereotipiškai reikšti mintis, lavinti vaizduotę. Visą informacija pateikiama žaidimo forma, taip ji geriausiai įsimenama. Žaisdami vaikai jaučiasi laisvi ir būna labai imlūs, kartu ugdomi darbo grupėse įgūdžiai


Kaip mano pasirinkimai internete kuria geresnį pasaulį

Kviečiame moksleivius į kultūrinę-pažintinę kelionę po skaitmeninį pasaulį! Čia dalinsimės, kokių galių turi kiekvienas mūsų kliktelėjimas bei kaip mūsų pasirinkimai internete gali daryti pasaulį geresnį.

Už rankos vedamės mažuosius moksleivius į skaitmeninę kelionę, virtualią erdvę, kurioje smalsiai dairomės ne tik kaip vartotojai, bet ir kaip kūrėjai. Tai, ką kuriame ir kuo dalinamės internete, yra mūsų neišnykstantis skaitmeninis pėdsakas. Jis, drauge su skaitmeninėmis patirtimis, yra mažo žmogaus tapatybės dalis, kurią vieni kuria sąmoningiau nei kiti. Skatiname sąmoningą kūrybą. Keliaujame „pasipuošę“ kritiko akiniais – mokydamiesi atsirinkti turinį, vertinti jo kokybę, kelti klausimus, kurie padėtų atskirti pelus nuo grūdų internete.

Ugdomas gebėjimas virtualioje erdvėje elgtis kultūringai ir kurti atsakingai ne tik apsaugo kiekvieną nuo nepageidaujamų patirčių internete, bet ir sudaro sąlygas naudotis technologijų galimybėmis saviraiškai ir kūrybai.

Edukacija susideda iš 3 dalių: pristatymas, interaktyvūs žaidimai ir diskusija su dalyviais. Jos metu dalyvius pratiname prie minties, kad visa mūsų veikla internete prisideda prie interneto kultūros formavimo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Koks buvo žmonių gyvenimas Lietuvos teritorijoje prieš tūkstančius metų? Dalyviai sužinos ir patys aiškinsis kas buvo svarbiausia gyvenime žmogui akmens, bronzos ir geležies amžiais. Užsiėmimo metu keliausime ne tik per archeologinius laikotarpius, mokysimės orientuotis istoriniuose perioduose, bet ir sužinosime kada atsiranda baltai, kada išsiskiria baltų gentys, kokios jos buvo ir kokie buvo svarbiausi mūsų protėvių kasdieniai darbo įrankiai ir ginklai. Aiškinsimės, kodėl baltų gentis galime vadinti karingomis. Ginkluotės kaita ir raida ne tik atskleidžia žmogaus nuolatinį žengimą į priekį ir tobulėjimą, bet ir pasakoja mums apie to meto gyvenimo iššūkius. Atsižvelgiant į dalyvių amžių, mokiniai dalyvaus įvairiose veiklose, kurių metu ne tik tirs istoriją , įtvirtins atrastas žinias bet ir ugdydamiesi komandinio darbo kompetenciją, atliks įvairias užduotis.


Literatūrinis-edukacinis užsiėmimas „Knygos herojus“

Bibliotekoje per kiekvieną literatūrinį-edukacinį užsiėmimą bus skaitomas vis naujas įvairaus stiliaus, pobūdžio literatūros kūrinys, kuris parenkamas atžvelgiant į amžiaus grupę. Mokiniai išklausę skaitomą istoriją, padedant edukatoriui, diskutuodami aptars išgirstą informaciją, kels rūpimus klausimus ir ieškos jiems sprendimų. Individualiai išsirinks kūrinio herojų, kurį vaizduos kuriamame ženkliuke (įsegamo, magnetinio ar veidrodėlio tipo). Mokiniams bus išdalinti ženkliukų formos lapeliai, kuriuose savarankiškai pieš pasirinktą kūrinio herojų naudodami įvairias piešimo priemones: pieštukus, kreideles, flomasterius, akvarelę. Edukatorius ženkliukų gaminimo aparatu padarys norimus ženkliukus. Kiekvienas mokinys pristatys savo kurtą herojaus ženkliuką draugams ir jį išsineš į namus.


Skruzdėlyno gaminimo edukacija: kepam ir lipdom 5-8 kl.

Viešoji įstaiga Raseinių technologijos ir verslo mokykla

Skruzdėlyno gaminimo edukacija yra ne tik kulinarinis užsiėmimas, bet ir kompleksinė veikla, ugdanti įvairias kompetencijas, kurios svarbios šiandienos visuomenei. Skruzdėlynas nėra tik tradicinis lietuviškas kepinys – tai puiki priemonė ugdyti tiek vaikų, tiek suaugusiųjų kūrybinius, socialinius ir praktinius įgūdžius bei įvairias kompetencijas.


Edukatorė sukuria pasakos  instaliaciją: atvertame lagamine sudedamos V. Žilinskaitės pasakos „Kelionė į Tandadriką“ personažų kostiuminės galvos, teksto ištraukos su jų prisistatymais, knyga. Skaidrėse pristatoma autorė ir jos apysaka, mirioramoje parodomas piešinių „filmas“ pasakos-apysakos motyvais, trumpai papasakojamas siužetas. Personažai paeiliui skaito kūrinio ištraukas, tada visi paeiliui lenda į kosminį laivą „Sidabrinis kankorėžis“.
Visi drauge einame į kūrybines dirbtuves, iš spalvingo sulaužytų žaislų konteinerio išverčiame jo turinį ant paklodės, vaikai pasirenka, kurį žaislą norės (pajėgs) sutaisyti. Dirbtuvėse paruoštos priemonės „gydyti“(taisyti) žaislus: susiūti, suklijuoti, sušukuoti, pavalyti, išplauti... Aptariame, kokių priemonių dalyviui reikia, kad jį pataisytų. Rodomos skaidrės iš muziejaus kiemelyje vykdyto renginio „Žaislų ligoninė“, dirbtinio intelekto ir dailininkės sukurti pasiūlymai, kaip galima seną žaislą ar jo dalį prikelti naujam gyvenimui.
Pataisius pasirinktus žaislus padaroma nedidelė jų parodėlė, aptariama.  Pagal kiekvieno galimybes atnaujintas žaislas atiduodamas vaikui (išsinešamas namo).

Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kviečiame vaikus į inovatyviu ir interaktyviu STEAM ugdymu pagrįstą edukaciją - ,,Baltų žemės ženklai: Medeinos giria". Edukacijos metu, klausydami legendų ir mitų iš senojo Baltų pagoniško tikėjimo, pažinsime dievaitę Medeiną, susipažinsime su Lietuvos ir pasaulio medžiais, jų rūšimis ir svarba mūsų planetai. Vaikams suprantama forma aptarsime medžių integraciją į mūsų buitį ir kasdieninį gyvenimą, aptarsime ekologijos, aplinkosaugos ir pramonės žalos aplinkai problemas. Edukacijos medžiaga parinkta atsižvelgiant į vaikų amžių ir turimas žinias.


Koncertinė įstaiga Šiaulių valstybinis kamerinis choras "Polifonija"

Valstybinis choras "Polifonija" yra paruošęs edukacinę programą "Pasaulio tautų muzika", skirtą 5-12 klasių moksleiviams.
Tai spalvinga ir nuotaikinga kelionė aplink Žemės rutulį. Renginio metu bus ne tik atliekami įvairių pasaulio kraštų: Europos, Azijos, Afrikos, Šiaurės ir Pietų Amerikos, Australijos choriniai kūriniai, bet ir papasakota apie tiems kraštams būdingus muzikos bruožus, ypatybes bei jų reikšmę tenykščiai kultūrai. Edukacijos dalyviai susipažinti su lietuviams tolimų ir egzotiškų šalių chorine kultūra, kuri remiasi tų šalių folkloru. Žinoma, nepamiršti ir savojo krašto chorinės muzikos lobynai.
Edukacijos metu mokiniai, kartu su atlikėjais, muš ritmus, atitinkančius konkretaus kontinento muziką, pritars pažįstamai melodijai savo balsais. Atlikėjai: Šiaulių valstybinis kamerinis choras ,,Polifonija" ir profesionalūs instrumentalistai bei solistai, pritarsiantys mušamaisiais, klavišiniais ir kitais instrumentais (pradedant fortepijonu ir baigiant dambreliu ar lietaus lazda).


Paukščiai lietuvių mitologijoje ir tautosakoje (Nuotolinė paslauga)

Lietuvos teritorijoje paukščiai gyvena laukuose, miškuose ir žmonių gyvenamojoje teritorijoje. Paukščio svarba lietuvių dvasinėje kultūroje. Kodėl jie tokie svarbūs tautodailėje ir tautosakoje? Sužinosite, kodėl mūsų protėviams paukščiai buvo vertybė, kodėl juos dievino, iš jų mokėsi ir su jais kalbėjo. Labai seniai, kai baltų žemėje gyveno daug dievų ir deivių, buvo ir paukštelių deivė - Laima. Patys seniausi dievai buvo vaizduojami paukščio pavidalu. Tikėta, kad paukščiai globoja ir saugo gerus žmones. Visa tai ir dar daugiau sužinosite šioje programoje. Atgaivinsime senuosius tautodailininkų sukurtus paukščius ir leisime jiems gyvuoti.


Emocijų pažinimo dirbtuvės "Slėpynės meno kūriniuose"

Tai kūrybinė emocijų pažinimo edukacija, kurios tikslas – lavinti vaikų emocinį intelektą, tyrinėjant ir analizuojant emocijas bei jausmus per meno kūrinius.
Įgūdis pažinti emocijas, tinkamai jas išreikšti ir reaguoti į kitų žmonių jausmus yra labai svarbus. Kuo labiau išvystytas vaiko emocinis intelektas, tuo mažiau socialinių ir emocinių problemų jam kyla. Gebėjimas stebėti, suprasti savo ir kitų emocinį pasaulį, suteikia vaikams pasitikėjimo savimi, stiprina santykius su kitais, padeda efektyviau spręsti konfliktines situacijas ir įveikti emocinius sunkumus.
Menas – puikus įrankis, padedantis tyrinėti ir pažinti emocijas bei jausmus. Edukacijos metu dalyviai turės galimybę susipažinti su skirtingomis meno sritimis ir per jas patyrinėti pagrindines emocijas – laimę, pyktį, nuostabą, baimę, liūdesį ir pasibjaurėjimą. Dalyviams bus skiriamos įdomios, smagios komandinės užduotys, padėsiančios surasti „pasislėpusias“ emocijas.
Analizuodami literatūrines situacijas, vaikai sieks atpažinti, kokias emocijas patiria personažai. Tyrinėdami fotografijas ieškos vieną ar kitą emociją atspindinčių vaizdinių. Stebėdami paveikslų reprodukcijas interpretuos ir argumentuos, kokias emocijas atpažįsta meno kūriniuose. Galiausiai, patys taps skulptoriais – iš savo draugų tarsi molio „lipdys“ atitinkamą emociją atspindinčią skulptūrą.
Edukacinis užsiėmimas suteiks galimybę patyrinėti ir pažinti skirtingas meninės raiškos formas – fotografiją, dailę, skulptūrą. Stebint ir tyrinėjant meno kūrinius dalyviai praplės savo kultūrinį akiratį, puoselės savo vidinį pasaulį. Kūrybiškos užduotys lavins dalyvių vaizduotę ir meninę saviraišką, gebėjimą bendrauti, bendradarbiauti ir išreikšti savo požiūrį. Po edukacijos dalyviai gebės lengviau atpažinti ir reaguoti į savo ir kitų žmonių pagrindines emocijas.


Orientacinis pasivaikščiojimas PALANGA - JODO BOMBA

Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas PALANGA. JODO BOMBA - interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą kurorto istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite ~4-5 kilometrų maršrutą ir pažinsite mįslingąją Palangą. Pasiruoškite, Jūsų laukia rimti išbandymai!

Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Tikslas – skatinti vaikų kūrybiškumą per judesį, šokį – bendrystę, per judesį suvokti bendrą visus vienijančią grupės/klasės tapatybę (visus vienijančią ir išreiškiančią savybę).
Uždaviniai: išmokti reikšti kūrybines mintis, pademonstruoti pasiūlymą, susipažinti su vadovo siūlomomis judesio raiškos formomis, rasti visiems tinkamą judesio bendratį, pasiekti bendrą grupės/klasės šokio kompozicijos rezultatą.
Bet kokio amžiaus vaikams judesiu, šokiu paremta kūryba yra aktualiausia, nes siejama su veiksmu, judėjimu.
Edukacinė programa „Mūsų šokis“ skirta pradinių klasių vaikams, pažinti save ir draugus per judesį ir šokį, patirti judėjimo džiaugsmą, išlaisvinti ir įgyvendinti kūrybines mintis ir idėjas sukuriant grupės, klasės šokio kompoziciją, atskleidžiant savo ir grupės tapatumą, bei pasaulėžiūrą.
Metodai: šokio kompozicijos idėjos generavimas (vadovo ir vaikų pasiūlymai ir jų derinimas), demonstravimas (praktinis užsėmimas), diskusija, rezultato refleksija.
Edukacijos kultūrinis poveikis – per judesį didins kultūrinį sąmoningumą, plės supratimą apie kultūrinės raiškos ir
komunikavimo formas, skatins saviraišką ir grupinį kūrybingumą.
Meninis poveikis –  leis patirti patirti kūrybinį eksperimentą - bendro šokio sukūrimo džiaugsmą.
Edukacinis poveikis – ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti  komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti, ugdoma mokinių savivertė ir motyvacija.
Edukaciją ves Joniškio kultūros centro šiuolaikinio šokio studijos „Stichija“ choreografė Sigma Jonušienė, turinti aukštąjį pedagoginį išsilavinimą ir patirties šokio mokant vaikus.


Edukacinis koncertas „Senieji instrumentai“

Kompozitoriaus multiinstrumentalisto Sauliaus Petreikio edukacinis koncertas „Senieji instrumentai“ – tai gyva ir nuoširdi pažintis su unikaliu Lietuvos bei užsienio šalių muzikinį paveldu, turtinga instrumentine baze bei spalvingu jos skambesiu. Mūsų muzika Pasaulyje išsiskiria savitu atlikimu, kompozicijomis ir kūriniais, žavinčiais Pasaulio ("world") muzikos mylėtojus. Koncertuose S. Petreikis rengia teatralizuotus muzikinius pasirodymus, kuriuose apjungia interaktyvius pasakojimus, tradicinį muzikos skambesį ir šiuolaikines improvizacijas, bei pristato šiuolaikinę senųjų Lietuvos bei užsienio šalių instrumentų istoriją. Jaunieji klausytojai juose gali gyvai pamatyti ir išgirsti daugiau nei 30 instrumentų unikalia kolekciją, kurią kompozitorius kaupia visą savo gyvenimą.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Užsiėmimo metu susipažįstama su linoraižinio atsiradimo istorija, išsiaiškinami linoraižinio kūrimo darbo principai bei demonstruojami Klaipėdos menininkų grafikos darbų pavyzdžiai. Pasakojama apie linoraižinio raižymo techniką bei atlikto darbo atspaudimo presu specifiką, preso atsiradimo muziejuje istorija. Pamokos metu pristatomi senieji Klaipėdos miesto pastatai, pasakojama apie jų architektūros stilių, pastatymo istoriją, įžymių žmonių gyvenimus šiose pastatuose. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis savo rankomis susikuria širdžiai mielus grafikos darbus, bei išmoksta pasigaminti linoraižinio klišę ir šiuos savo kūrinėlius atsispaudžia spaudos staklėmis.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Šilkinė pieva" metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis dekoruoti šilką, sukuriamas paveikslėlis. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris puoš Jūsų interjerą ir džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Kauno tautinės kultūros centras pristato naują interaktyvią edukacinę programą „Kitokia kelionė per Lietuvą“!

Kelionės dalyvių laukia žaismingos užduotys keliaujant Lietuvos etnografinių regionų žemėlapiu „laumių pėdelėmis“. Teks įveikti nemažus iššūkius:  atsakyti į viktorinos klausimus apie papročius, įminti mįsles apie senuosius buities rakandus, sudėlioti dėlionę ir įvardinti mitines būtybes, atpažinti tradicinius etnografinių regionų valgius, virtualiai aprengti merginą ir vaikiną tautiniais drabužiais.
Programa skirta mokiniams pagilinti žinias apie Lietuvos
etnografinius regionus – Aukštaitiją, Dzūkiją (Dainavą), Suvalkiją (Sūduvą), Žemaitiją, Mažąją Lietuvą.


Stebūklų laboratorija - tai tikras atradimų džiaugsmas vaikams. Edukacijos metu vaikai eksperimentų pagalba kurs ir atras įvairius neatrastus dalykus. Biochemija - tai ateities mokslų sritis, su kuria vaikai privalo susipažinti kuo anksčiau. Mūsų edukacija leis vaikams susipažinti su šia sritimi ir patirti atradimų džiaugsmą. Kartu su vaikais, įvairių cheminių (visiškai nepavojingų naudojimui vaikams) medžiagų pagalba kursime netikrą sniegą. Sužinosime iš kur jis atsiranda, susipažinsime su įvairiais cheminiais junginiais ir jų savybėmis. Taip pat sauso ledo pagalba kursime debesis. Vaikams idėjus į indelius su sauso ledo gabaleliais specialias muilo juosteles, sausas ledas plesis ir augs, virs į didžiulius debesis, kuriuos vaikai galės paliesti rankomis, o smarkiau masę suspaudus, vaikų rankuose debesys virs dūmais ir išnyks ore. Tai galimybė vaikams pasijusti tikrais biochemikais, kūrėjais, prisiliesti prie stebūklo ir jį sukurti. Trečioji edukacijos dalis - augantis stebūklas. Vaikai gaus popieriaus ant kurio bus įvairios figūros. Iškirpus, vaikai jas talpins į nedidelius indelius į kuriuos iš kolbelių pilsime tam tikrus (saugius naudoti) cheminius junginius ir stebėsime kaip po truputi vyksta stebūklas. 24 valandų bėgyje vaikai galės stebėti ne tik kaip keičiasi figūros spalvos, tačiau ir kaip priklausomai nuo pasirinktos figūros (žmogaus galva, eglė, namas)palaipsniui užauga žmogui plaukai, namo stogas pasidengia sniegu ar eglutės pasidengia šerkšna. Vaikai galės šį procesą stebėti klasėje kartu su klasės draugais arba parsinešti namo ir savo kūrybiniais atradimais pasidalinti su šeima. Leiskime vaikams pasijusti išradėjais!


Kultūrinės edukacijos „Pirk dramblį“ tikslas yra supažindinti vaikus ir jaunimą su pinigų istorija, didinti jų finansinį raštingumą, gerinti sprendimų priėmimo įgūdžius, ugdyti sėkmingą, kritiškai mąstančią asmenybę. Daugelis yra girdėję smagų vaikišką juokelį, siūlantį pirkti dramblį. Bet kiek iš tiesų kainuoja dramblys? Ir ar kiekvienas to panorėjęs galėtų jį nusipirkti? Posakis „Laimingi pinigų neskaičiuoja“ tikslus tik iš dalies: laimingi jų neskaičiuoja, nes moka su jais elgtis, todėl tikrai žino, kiek jų turi ir ką daryti, jei jų trūksta. „Kuo daugiau mokaisi, tuo daugiau uždirbi“, – sako žymus investuotojas Warrenas Buffettas. Finansinio raštingumo pamoka „Pirk dramblį“ – kaip tik ir yra puiki proga įgyti naujų žinių apie taupymą, skolas, protingo pirkėjo įpročius. 2015 metais pirmą kartą Lietuvoje tarp kitų raštingumo dalykų (skaitymo, matematikos, gamtos mokslų ir problemų sprendimo) buvo vertinamas mokinių finansinis raštingumas. Tyrimą vykdė Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), tyrime dalyvavo penkiolikmečiai Lietuvos moksleiviai. Tyrimo rezultatai parodė, kad Lietuvos mokinių finansinio raštingumo žinios yra nepakankamos – gerokai žemiau pasaulio šalių vidurkio, o iš visų tyrimo metu vertintų europiečių lietuviai atsidūrė priešpaskutinėje vietoje. Tyrimo metu nustatyta, kad egzistuoja statistiškai žymūs mokinių gebėjimų skirtumai tarp regionų ir didmiesčių, socialinių grupių, mergaičių ir berniukų (mergaičių gebėjimai geresni). Todėl finansinio raštingumo pamoka „Pirk dramblį“ gali tapti ne tik malonia kultūrine edukacine programa, bet ir suteikti finansinių žinių, padėsiančių realizuoti mokinių svajones ateityje. Pastaba:  Mažiausias pamokų skaičius Kauno mieste - 2 pamokos vienoje mokykloje. Mažiausias pamokų skaičius kituose miestuose - 4 pamokos vienoje mokykloje. Kiekviena edukacija derinama individualiai, tad norėdami rezervuoti laiką, būtina susisiekti telefonu.


Pažink Vilniaus gynybinę sieną pats (orientacinis žaidimas)

Orientacinis žaidimas „Pažink Vilniaus gynybinę sieną pats“ kviečia moksleivius patiems patyrinėti Vilniaus miesto gynybinės sienos perimetrą, maždaug 4 km. Miestą gynybiniai įtvirtinimai saugojo iš viso apie 300 metų, dabar jau virš 200 metų kaip gynybinės sienos nebėra. Kasmet rugsėjo 6 d. galime pažymėti dieną, kai Lietuvos didysis kunigaikštis Aleksandras 1503 m. privilegija patenkino miestiečių prašymą juos atleisti nuo karo prievolės, kad galėtų miestą aptverti apsaugine siena. Buvusių vartų ir bokštų vietose galėsite įsivaizduoti kokie statiniai čia stovėjo bei prisiminti kokią reikšmę turėjo miestui. Pakeliui lavinsite pastabumą ieškant sankryžų kur stovėjo 9-eri miesto vartai, bokštai, o namų sienose ir kiemuose ieškosite gynybinės sienos autentiškų ar atkurtų fragmentų. Moksleivių lauks informacinės stotelės su interaktyviomis užduotimis buvusių vartų vietose, pakeliui teks ieškoti buvusios sienos fragmentų. Tad šokam į patogius batus, pasiimam telefoną su internetu* ir pirmyn į trasą! (* Užtenka vieno išmanaus telefono su internetu 3-5 asmenų grupei). Susitikimo vieta: prie varpinės, Katedros a. Pabaigos vieta: prie Bernardinų bažnyčios, Maironio g.


Lino kančia (arba nuo sėklelės iki drobelės)

Lankytojus pasitinka muziejininkė ir pradeda pažintį su ekspozicijoje esančiais daiktais ir padargais, kurie naudojami linų auginimui bei apdirbimui. Po to, edukacijos dalyviai žiūri filmą, kaip linai nuraunami, rišami į pėdus, nukaršiami. Žinių įtvirtinimui vaikai suskirstomi į komandas, kurios tarpusavyje rungtyniauja viktorinose, praktinėse užduotyse.


Tauragnai – unikalus gamtos kampelis Lietuvoje, įsikūręs Aukštaitijos nacionalinio parko prieigose. Čia, prie giliausio Lietuvoje ežero, užaugo garsioji Žiniuonė, tautosakos, liaudies medicinos tyrinėtoja daktarė Eugenija Šimkūnaitė. Mes atskleisime Jums dalį iš gilios senovės atėjusių gamtos paslapčių. E. Šimkūnaitė sakė, kad nėra žolynų negydančių, tik atitikti reikia. Tai ir ieškosime žolynų bendrai sveikatai bei atminčiai gerinti, nuotaikai pakelti, sielos ramybei. Nagrinėsime, kuo ypatingas senovinis aukštaitiškas darželis, kur būdavo sodinamas, kokie augalai auginami, remsimės E. Šimkūnaitės paliktais užrašais bei lyginsime su darželiu, sukurtu prie Tauragnų krašto muziejaus. Anksčiau sodyba be darželio buvo neįsivaizduojama. Jei jo nebuvo, tai atrodė, kad niekas tuose namuose negyvena, juose nėra žmogaus. Pagal gėlių darželį sprendė, kokia yra sodybos šeimininkė. Darželis ypatingai svarbus buvo merginoms – jei jis gražus, tai ir merginos gražios, darbščios. Remsimės užsiėmimo dalyvių patirtimi, diskutuosime, kokie dabar yra darželiai, ar jie reikalingi. Užsiėmimo metu, ar tai būtų pavasaris, vasaros pradžia ar ruduo, dalyviai turės galimybę užuosti žolynus, bandyti atskirti juos pagal kvapą, paskanauti, padiskutuoti, kokius darželyje auginamus žolynus ir kaip galime naudoti, nes nuo seno lietuvių liaudies darželiai buvo puoselėjami ne tik dėl grožio, bet ir dėl sveikatos. Užsiėmimo pabaigoje ant laužo virsime arbatą iš žolynų, auginamų tradiciniame darželyje, gersime iš molinių pudelių. Arbatos skonį kurs patys dalyviai, pasirinkdami vienokias ar kitokias žoleles, jas maišydami tarpusavyje. Gerdami arbatą aptarsime, kada ir kaip renkamos, džiovinamos vaistažolės, kaip keičiasi augalo savybės joms džiūstant, kokias vaistažoles galima vartoti kartu, o kurios draugėn netinka. Kiekvienas dalyvis, išvykdamas į namus, gaus po keletą sėklų su aprašymu, kada ir kaip sėti, kaip išdygusias prižiūrėti, o užaugus augalui, kaip jį naudingai panaudoti.


Ši edukacinė programa savo turiniu apima kelias erdves, kur sudaryta galimybė susipažinti su jautria tremties tema. Parengta programa sudaro galimybes moksleiviams  įtvirtinti ir pagilinti istorijos pamokose gautas žinias. Programą sudaro dvi dalys:
 I dalis. Susipažinimas su muziejaus ekspozicija tremties tema. Laisvės kovų istorijos muziejus Obeliuose sudaryta galimybė susipažinti su muziejuje esančiai ekspozicija, menančia tremtį. Eksponuojami daiktai, šeimos relikvijos žmonių, kurie ilgus dešimtmečius praleido tolimajame Sibire. Ekspozicinėje erdvėje muziejaus gidas pasakos ne tik apie muziejaus eksponatus, bet ir pateiks informaciją, kuriose vietose buvo kalinami ar tremiami Lietuvos gyventojai, programos dalyviai išgirs dainų fragmentus, dokumentinių filmų ištraukas apie tremtį.
II dalis. Apsilankymas tremtinio barake ir praktinės veiklos atlikimas. Muziejaus teritorijoje pastatyta tremtinio barako kopija, kurios interjerai sukurti panaudoti eksponatai, atkuriantys skurdžią tremtinio aplinką. Šioje erdvėje muziejaus lankytojai ne tik gali pamatyti kokiomis sąlygomis gyveno ištremtos lietuvių šeimos, bet ir apsirengti ir įsiamžinti autentiška to laikmečio apranga. Edukacinės programos dalyviams sudaryta galimybė rankiniu pjūklu pjauti rąstus, parašyti laišką, sveikinimą ant beržo tošies ar paprasto sąsiuvinio lape, parodyti asmeninius įgūdžius užkuriant ugniakurą paruošimui, svarstyklėmis pasverti duonos vadinamą „normą“. Apsilankymas Laisvės kovų istorijos muziejus Obeliuose tremties ekspozicijoje, tremtinio barako aplinkoje gido pasakojimas bei įgyta edukacijos metu, sudaryta galimybė pažinti ir patirti kokiomis sąlygomis ilgus dešimtmečius tremtyje tolimajame Sibire praleido Lietuvos gyventojai. Edukacinės programos apibendrinimas vyksta naudojant refleksijos metodą.


Edukacijos  užsiėmimo metu pristatomas tradicinis keramikos amatas. Užsiėmimas apima teorinę bei praktinę dalį. Teorinės dalies metu užsiėmimo dalyviai supažindinami su senuoju keramikos amatu, molio savybėmis, naudojamais darbo įrankiais, lipdymo ir žiedimo technikomis, dekoravimo, glazūravimo bei degimo krosnyje procesais. Praktinės dalies metu dalyviai patys išbando molio plastiką - minko, formuoja ir nusilipdo dubenėlį, jį dekoruoja.


Pažintis su Rytų Azijos kaligrafijos menu (9-12 kl.)

Kaligrafija, išvertus iš senovės graikų kalbos, reiškia „graži rašyba“. Bet ar tikrai pakanka gražiai rašyti, kad būtum kaligrafas? O kaip gi gražiai rašyti Japonijoje, Korėjoje ar Kinijoje, kur mums įprasta abėcėlė net nenaudojama?
Per šią pažintinę-patyriminę edukaciją 9-12 klasių moksleiviai ne tik sužinos, kaip atrodo viena seniausių Rytų Azijos meno formų – rytietiška kaligrafija, bet ir patys kurs savo pirmuosius rytietiškos kaligrafijos meno kūrinius.
Edukacijos pirmojoje dalyje, naudojant vizualinę medžiagą ir kitus pojūčius skatinančius objektus, mokiniai susipažins su Rytų Azijos kaligrafijos meno ištakomis, skirtingais stiliais istorijos tėkmėje bei šiuolaikiniais menininkų-kaligrafų darbais. Moksleiviai taip pat sužinos ir apžiūrės, kas gi tie vadinamieji „keturi kaligrafijos lobiai“, be kurių negali kurti nė vienas Rytų Azijos kaligrafas.
Edukacijos antrojoje dalyje, per praktinį-patyriminį užsiėmimą, mokiniai patys išbandys rytietiškos kaligrafijos meną: naudodami tušą, tušo akmenį, ryžių popierių ir teptuką, gimnazistai kurs savo pirmuosius rytietiškos kaligrafijos meno kūrinius.
Pasitelkiant atitinkamai amžiaus grupei pritaikytas inovatyvias ir potyriais grįstas priemones, edukacija paįvairins mokinių kultūrines patirtis ir tarpdalykines žinias, prisidės prie kultūrinės raiškos, kūrybingumo bei vaizduotės lavinimo.


Edukacija Snaigių DNR skirta 7-12 metų amžiaus mokiniams, kurie nori pažinti ir tyrinėti įdomų gamtos reiškinį - snaiges. Per šią edukaciją mokiniai turės galimybę išsiaiškinti, kodėl snaigės turi šešiakampę formą, kaip jos susidaro ir kodėl jos yra baltos. Jie taip pat išmoks skirtingas snaigių formas, kurias lemia temperatūra ir drėgmė. Per praktinius užsiėmimus, meno projektus ir tyrinėjimus mokiniai plėtos savo mokslinius, kūrybinius ir socialinius įgūdžius. Siekiame skatinti smalsumą, mokymąsi vieni iš kitų ir bendradarbiavimą. Galutinis rezultatas - mokinių darbų galerija ir kūrybiškas snaigių medis, pagamintas naudojant skirtingas technikas. Kviesime vaikus į neįprastą ir įdomią kelionę į snaigių pasaulį – Snaigių DNR!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija „Unikali Žagarės miesto aura“ Žagarės dvaro rūmuose ir Žagarės mieste. Kviečiame 7-10 klasių moksleivius susipažinti su unikalia Žagarės dvaro sodyba ir išskirtine aura pasižyminčiu istoriniu Žagarės miestu. Pirmoje edukacijos dalyje atskleisime Jums dvaro istorijos paslaptis, o interaktyviose ekspozicijose galėsite ne tik išvysti XIX a. dvarininkų gyvenimą, bet ir įvairiuose žaidimuose išmėginti savo jėgas. Be interaktyvių sprendimų pamatysite įspūdingų medžioklės trofėjų kolekciją, senovinių daiktų bei sporto apdovanojimų ekspozicijas. Po petraukėlės edukacija tęsis Žagarės mieste, kur aplankysime buvusią istorinę užtvanką ir malūną, dolomito atodangą, Senosios Žagarės Šv. Petro ir Povilo bažnyčią su Dievo Tarnaitės Barboros Žagarietės kripta, Žagarės senojo miesto vietą, susipažinsime su išlikusia senąja architektūra, akmenimis grįstomis gatvelėmis ir išskirtine miesto aura. Edukacijos trukmė - apie 2 val. Kaina 6,00 Eur/asm. (moksleiviams).


„Lobio paieškos Europos parke“ – aktyvus ir smagus užsiėmimas muziejuje po atviru dangumi. Mokiniai mokysis kūrybiškai mąstyti, bendradarbiauti, orientuotis, savarankiškai atpažinti „prakalbusiais“ skulptūras, įžvelgti meno kalba užkoduotas prasmes. Susiskirstę į komandas dalyviai gauna užduotis – užuominas, žemėlapius. Žemėlapio pagalba muziejaus teritorijoje jie ieško tam tikrų šiuolaikinio meno kūrinių, skulptūrų, didžiulių kraštovaizdžio kūrinių. Teisingai atlikti visas užduotis prireiks orientacinių sugebėjimų, bendradarbiavimo, loginio mąstymo. Iššifravę visas užuominas, suradę visas žaidimo dėlionės detales, dalyviai laimi, ir gauna apdovanojimą – simbolinį „lobį“. Aktyvus užsiėmimas vyksta lauke, gamtinėje muziejaus aplinkoje. Užsiėmimo metu mokomasi bendradarbiauti, išklausyti ir padėti vieni kitiems, nuo gebėjimo dirbti kartu labai priklauso sėkmė. Dalyviai susipažįsta su muziejaus ekspozicija, įstabias šiuolaikinio meno pavyzdžiais, didžiuliu meniniu kraštovaizdžiu, turi galimybę atrasti ir palyginti, pasisemti įkvėpimo, naujų idėjų, kūrybiškų interpretacijų.


Spektaklis "Skruzdėlytės Tauškalytės nuotykiai"

Scenarijaus autorė - Erika Šuklinskienė, kompozitorius - Aras Žvirblys. „Skruzdėlytė Tauškalytė“ - tai pamokanti istorija apie nepaklusniąją Skruzdėlytę, kuri norėdama patirti daug nuotykių, nenuėjo į mokyklą. Kaip Skruzdėlytei seksis, ką ji supras ir ar ras kelią namo, juk saulė nusileis, nieks namo neįleis. O gal suprasti, kad "mokslo šaknys karčios, o vaisiai saldūs" jai padės kiti spektaklio herojai? Grytutė? Vilkas? O gal Policininkas? Spektaklyje vaikai, jiems suprantama kalba, sceninio meno, muzikos ir šokio pagalba, yra mokomi pareigingumo, atsakomybės bei sąmoningumo. Taip pat, siekdami, kad vaikai būtų saugūs ne tik namuose, šeimoje, bet ir už jos ribų ir norėdami padidinti vaikų saugumą gatvėje ir kelyje, vaikai, spektaklio metu, bus mokomi saugaus eismo pagrindų. Visuose „Drakoniuko Teatro“ paruoštuose spektakliuose, ne išimtis ir „Skruzdėlytėje Tauškalytėje“, nenaudojamos lėlės, o vaidmenis atlieka profesionalūs aktoriai. Jie ne tik vaidina, bet ir atlieka muzikinius numerius bei šoka.


Kūrybinių̨ dirbtuvių̨ metu mokiniai dirbs keliais etapais. Pirmoji kryptis – tekstas, jo kūrimas ir analizė. Kokie pokalbiai įstringa? Kokius dialogus nugirstame gatvėje, autobuse, mokykloje? Kurie dialogai mus prajuokina, o kurie – erzina? Ko reikia pokalbiui, kad jis virstų istorija? Antroji kryptis – filmo ir (ar) spektaklio dramaturgijos ypatumai. Kuo skiriasi romanas ir spektakliui ar kinui sukurtas tekstas? Ar tekstas gali virsti vaizdu ar garsu?

Dramaturgijos dirbtuvių metu moksleiviai mokysis pasakoti istoriją kalba, kuria kalba patys, ir kalbėti apie dalykus, kurie rūpi jiems. Dialogo forma ne tik padės papasakoti istorijas mums visiems atpažįstama forma, bet ir leis paaugliams pasižiūrėti į savo patirtis iš̌ kito kampo. Mokiniai bus supažindinami su pagrindiniais dramos principais, kūrybinio rašymo technikomis, atliks savęs pažinimo užduotis, mokysis konstruoti scenas ir pasakoti trumpas, bet paveikias istorijas.


"Dvaro lauko žaidimai" kviečia  istoriją pajusti per žaidimus. Kroketas, badmintonas, kovingieji vikingų šachmatai, laisvalaikio kamuoliukai ir žiedai - tai žaidimai, kuriuos mėgo Rokiškio grafai. Anksčiau šie žaidimai laikyti aristokratų sportu. Išsiaiškinsime kuo skiriasi kroketas ir kriketas, šachmatai ir karingieji vikingų šachmatai, badmintonas ir lauko tenisas.


Spektaklis „Čipolinas“ (Nuotolinė paslauga)

Šįkart mažųjų žiūrovų laukia nuotykių kupina išsilaisvinimo, kovos už teisybę istorija, nesutilpusi į vieną teatro sceną ir nusidriekusi per skirtingas teatro erdves. Kartu su svogūnėliu Čipolinu ir kitomis daržovėmis vaikai ieškos kelio į laisvą, nesuvaržytą gyvenimą, atvirai ir kritiškai žvelgs į mūsų pačių istoriją ir ateities perspektyvas. Kaip teigia režisierius Šarūnas Datenis: „Šiuo spektakliu norime paskatinti vaikus mąstyti savo galva ir šiek tiek maištauti. Suvokti, kad gyvename demokratiškoje valstybėje ir neprivalome aklai vykdyti to, kas mums pasakyta. Turime teisę kelti klausimus, dalintis savo idėjomis ir prieštarauti valdžios sprendimams.“


Nuo Konfucijaus iki Laozi: pažintis su Rytų Azijos filosofijomis

Dažnai girdime cituojant: „Pasak Konfucijaus,...“. Visgi, kokias idėjas iš tiesų bandė perteikti šis prieš daugiau nei du tūkstanmečius gyvenęs kinų filosofas? Ši edukacija supažindina 9-12 klasių mokinius su Rytų Azijos mąstymo mokyklomis (konfucianizmu ir daoizmu) bei klasikiniais filosofiniais tekstais („Lunyu“ ir „Daodejing“). Mokiniai ne tik sužino pagrindinių šių mokyklų filosofų (Konfucijaus, Mengzi, Laozi) idėjas ir skirtumus, bet ir įsitraukia į teorinius ir praktinius užsiėmimus, analizuoja šių filosofinių mokyklų bei išskirtinių jų atstovų mintis, tyrinėja jų įtaką mums bei Rytų Azijos šalių gyventojams. Ši edukacija puikiai praturtina literatūros etikos ir istorijos pamokas.


Gamtos ir kultūros takais po Žemaitijos nacionalinį parką

Edukacinio užsiėmimo metu Žemaitijos nacionalinio parko direkcijos lankytojų centro interaktyvioje ekspozicijoje „Žemaitijos žemės slėpiniai“ moksleiviai atlikdami įvairias užduotis susipažins su viena iš Lietuvos saugomų teritorijų – Žemaitijos nacionaliniu parku, jo savitu kultūros paveldu, žemaičių tarme, išskirtinėmis gamtinėmis vertybėmis ir kt. Taip pat užsiėmimo dalyvių laukia edukacinė išvyka į Platelių dvaro parką, kuris pasižymi išskirtinėmis kultūrinėmis ir gamtinėmis vertybėmis.  Platelių dvaro sodybos istorija dabartinėje vietoje mena XVII a. Moksleiviai edukacinio užsiėmimo metu pamatys buvusių dvaro rūmų pamatus bei kitus išlikusius dvaro sodybos ūkinius pastatus. Taip pat išgirs Platelių dvaro istoriją, aplankys ir storiausią Lietuvoje „Raganos“ uosį, kuris paskelbtas gamtos paminklu. Moksleiviai mėgins atskleisti kultūros ir  gamtos paslaptis per įvairias mįsles, legendas,  žaidimus bei komandines užduotis.


Per šį edukacinį užsiėmimą susipažinsime su viena seniausių grafikos technikų – medžio raižiniu ir išbandysime
spausdinimą naudodami jau paruoštas, profesionalios dailininkės sukurtas medžio lenteles.
Seniausi Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje sukurti grafikos kūriniai – tai Pranciškaus Skorinos išleistų knygų iliustracijos, atliktos medžio raižymo technika. Medžio raižinio technika buvo populiari lietuvių liaudies meno tradicijoje. Meno
raižinys įsitvirtino ir profesionalioje dailėje, o tokie menininkai kaip XIX a. gyvenęs Vincentas Smakauskas ar XX a. kūrę
Vytautas Kazimieras Jonynas, Jonas Kuzminskis, Viktoras Petravičius, Rimtautas Gibavičius sukūrė daug puikių kūrinių.


Edukacija skirta komandos formavimui, atliekant kūrybiškumą ir atsakingumą ugdančius žaidimus- pratimus. Veikdami
komandoje moksleiviai skatinami dirbti kartu bei tuo pačiu metu išmoksta komandinio darbo paslapčių. Edukacija vyksta
neformalioje aplinkoje, dėl to galime labiau pažinti savo klasės draugą bei įgyti jų pasitikėjimą. „Komanda laikrodžio
tikslumu" yra viena iš populiariausių edukacinių programų Alytaus mieste. Atlikdami užduotis moksleiviai mokosi nugalėti
tiek savo baimes, tiek „pralaužti ledus“ santykiuose su draugais; pajusti savo esybe, kad visa komanda (klasė) gali daugiau,
geriau ir greičiau negu pavienis žmogus; padeda komandai pažvelgti į save „iš šono“, nešališkai įvertinti trūkumus ir
privalumus; sutvirtina pasitikėjimą vienas kitu ir rezultatais, kuriuos komanda (klasė) dažnai gali pasiekti, tačiau kiekvienas
atskirai tuo netiki ir todėl tų rezultatų nesistengia siekti.


Užsiėmimo dalyviai supažindinami su lietuvių paprotinės dailės kūriniais – šiaudiniais sodais, dekoratyviniais dirbiniais iš šiaudų, eglutės žaislais. Prieš pristatant šiaudinių sodų pynimo papročius, supažindinama su darbui naudojama medžiaga – rugio, kviečio, miežio ar avižų šiaudais, aptariamas jų paruošimo laikas bei laikymo sąlygos. Užsiėmimo metu bus demonstruojami šiaudiniai sodai bei žaislai eglutei, aptariamos šiaudinių dirbinių panaudojimo galimybės tradicinėje ir šiuolaikinėje kultūroje. Įgytas žinias dalyviai įtvirtins kurdami šiaudinio eglutės žaisliuko interpretaciją arba sodo detalę – reketuką.


Edukacinė programa „Va taip myniau linelius" (1 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti mokinių domėjimąsi tradiciniais amatais ir verslais, pritaikant juos šiandienos poreikiams. Uždaviniai:
1. Mokyti naminio linų apdirbimo, aktualizuojant, išryškinant jų vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Skatinti mokinių bendruomeniškumą, sudominant talkų, patalkių vakarėlių tradicijomis. 3. Stiprinti etninį tapatumą, skatinant mokinius sąmoningai perimti tradicinės kultūros vertybes. 4. Supažindinti  mokinius su šiuolaikinių tekstilės menininkų, pritaikančių liną ir jo pluoštą, darbais. 4. Taikyti įgytus gebėjimus kasdieniame gyvenime, kūrybiniuose projektuose. 5. Skatinti mokinių verslumą. Mokinių dėmesys sužadinamas mitologine sakme „Numirėlis ir linai“. Išryškinama išskirtinė lino vieta tradicinėje kultūroje. Naudodamiesi autentiškų įrankių kopijomis mokiniai mokosi senųjų lino apdirbimo darbų: karšia, kulia, mina, bruka, šukuoja, verpia. Aptariamas linų pluošto panaudojimas tradicinėje ir šiuolaikinėje kultūroje. Demonstruojami muziejaus fonduose sukaupti tekstilės rinkiniai. Pristatomi šiuolaikinių tekstilės menininkų darbai. Didesnis dėmesys skiriamas bendruomeninėms tradicijoms – patalkių vakarėliams, kuriuose jaunimas šoko, dainavo, ėjo ratelius, vaišinosi, žaidė žaidimus. Einami rateliai: „Pasėjau linelius“, „Linelius roviau“, „Auskim sesutės abrūsus". Aptariami lino kančios motyvai lietuvių patarlėse, priežodžiuose, sekamos sakmės. Siekiamas poveikis: mokiniai išmoks senųjų lino apdirbimo darbų, taikys įgytus gebėjimus kasdieniame gyvenime, kūrybiniuose projektuose, mokiniai perims tradicinės kultūros vertybes, susipažins su šiuolaikinių tekstilės menininkų darbais. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Mob.: +37060120070.


Edukacinis užsiėmimas „Taikos palaikymo misija“

Edukacinės programos "Taikos palaikymo misija" metu - vaikai turės smagių įspūdžių, fizinių užduočių, diskusijų, konkuravimo, estafečių ir greičio.

- Išbandysime kareivišką manštą

- Šaudysime į taikinius, tikrinsime kuris iš jūsų pats taikliausias;
- Išmoksime derėtis ir susitarti per kūrybinę užduotį "taikos derybos";
- Supažindinsime vaikus su karine amunicija;
- Supažindinsime, kas labai svarbu taikos palaikymo misijose;
- Sužinosime daug faktų apie kario gyvenimą;
- Paragausime tikro karinio maisto;
- Vykdysime dingusio krovinio paiešką;
- Varžysimės tarpusavyje;
- Įveiksime kliūčių ruožą;

- Žaisime žaidimą "Tiesa, ar netikra naujiena"

- Diskutuosime apie NATO ir kitus gynybinius blokus.

- Išmoksime patikrinti faktus, bei identifikuoti netikras naujienas ir propagandą;


Mokytis gamtoje niekada ne vėlu ir be galo smagu! Tad kviečiame išbandyti Salantų regioninio parko grupės edukacinę
programą „KURŠIŲ PILIES beieškant“. Išvykos metu vaikai susipažins su Kartenos miestelio istorija, sužinos kas yra
piliakalnis ir kas jam būdinga, mokysis orientuotis vietovėje, skaičiuos, pajudės gryname ore, fiksuos ir analizuos – „tai kur
ta pilis prasmego?“. Edukacinė programa skirta ne tik gamtos mylėtojams, bet ir vaikams, besidomintiems istorijos
įdomybėmis, pažinti išskirtinį Kartenos piliakalnio istorinį-archeologinį kompleksą, esantį Salantų regioniniame parke.
Pažintinio pasivaikščiojimo metu, kurio maršrutas ~ 3 km, susipažįstama su piliakalniu, senovės kuršių gyvenviete, vietovės
istorija ir mitologija, atliekamos užduotys. Aktyviai keliaujant Minijos slėniu stebima gamta, aplankomas ir mitologinis
akmuo – Laumės kūlis, ir Kartenos arba Abakų Lurdas su koplyčia.


Muzikos spalvos suaustos apyrankėje. 5-8 kl.

Tikslas – ugdyti kūrybiškumą ir skatinti saviraišką. Uždaviniai: supažindinti su tradiciniais muzikos instrumentais, jų skambesiu bei repertuaru; ugdyti kūrybiškumą perteikiant muzikinius įspūdžius spalvomis, jungiant skirtingas meno rūšis viename kūrybiniame procese; lavinti gebėjimą pasirinkti, priimti sprendimus, tęsti ir užbaigt pradėtą veiklą.

• Užsiėmimo metu dalyviai susipažįsta su tradiciniais lietuvių liaudies muzikos instrumentais. Visais pristatomais instrumentais pagrojamas tradiciškai jais atliekamos muzikos kūrinys, papasakojama apie instrumentus bei muzikavimo tradicijas. Susipažinę su instrumentais, dalyviai lavina vaizduotę savarankiškai pasirinkdami kiekvieną instrumentą ir jų skleidžiamą muziką atspindinčią spalvą.
Antroje užsiėmimo dalyje dalyviai supažindinami su audimo būdu ant mažų rėmelių. Vadovei padedant, pasirinktų spalvų siūlais dvinytu pynimu audžia siauras juosteles ir kiekvienas sukuria savo išgirstų spalvų apyrankę. Kiekvienas dalyvis savo apyrankę po edukacinio užsiėmimo išsineša su savimi.
Dalyviams suteikiamos visos kūrybai reikalingos priemonės ir medžiagos.
• Užsiėmimą veda KKC folkloro kolektyvo „Gadula“ vadovas Andrius Morkūnas bei tekstilės studijos „Gijų sodai“ vadovė Agnietė Janušaitė-Vitkūnienė.


Edukacijos metu vaikus supažindiname su sapnų gaudyklių kilmės legenda, istorija, taip pat kokiu tikslu jos buvo
gaminamos. Vaikams pristatoma sapnų gaudyklių gaminimo technika, tinklo pynimo būdai bei dekoravimo galimybės. Per
praktinę dalį vaikai pasigamina sau sapnų gaudyklę. Išmoksta pinti dailų tinklą, derinti spalvas, dekoruoti plunksnomis bei įvairiais karoliukais. Šios edukacijos metu yra lavinamas vaikų kūrybiškumas bei saviraiška.


Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija

Beveik prieš 700 metų Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino laiške pirmąkart buvo paminėtas Vilnius. Tačiau pasakojant Vilniaus istoriją, būtina pradėti nuo XIV amžiaus Kreivojo miesto ir Kreivosios pilies istorijos, nes būtent čia yra Vilniaus, kaip sostinės, pradžia, čia Vilniaus miesto branduolys. Šiandien ši vieta apaugusi mišku ir ji žinoma kaip Kalnų parkas. Taigi, vidury didmiesčio, miške, kuriame galima sutikti ir stirnų, žygiuosim Kreivosios pilies ir Kreivojo miesto perimetru ir mėginsime įminti viduramžių miesto mįslę. Išmoksime suprasti, kokios priežastys lėmė žmonių pasirinkimą – gyventi ant kalvų? Kaip kalvos ir slėniai lėmė sudėtingą miesto ir pilies gynybinę sistemą? Ieškosime atsakymų, apie Vilnios ir Neries upių svarbą, kaip žmogus keitė šių upių vagas. Sužinosime, kokia bendruomenė čia gyveno, kokia buvo jų buitis. Sužinosime apie mieste tuo metu gyvenusių vilniečių kultūrinę įvairovę. Suvoksime, kad Kreivoji pilis – viena iš trijų Vilniaus pilių, kuri davė pradžią Lietuvos valdovo rezidencijai ir miestui. Prisimindami senąsias legendas, kursime savas, naudosime įvairių laikotarpių žemėlapius. Atsipūsti sustosime ant vieno iš Kreivojo miesto kalnų – Stalo kalno. Čia be degtukų skelsime ugnį, išmoksime be filtrų išvalyti vandenį, pažinti pasaulio kryptis ir orientuotis miško tankmėje bei sudėtingame reljefe. Visoms veikloms reikia ne tik įgūdžių, bet ir žinoti žmogaus pasaulėžiūrą, kol jis dar negyveno šiuolaikiniame mieste. Taigi, pažinsime ne tik mūsų kultūros paveldą, suprasime savo tapatybę, bet ir išmoksime orientuotis sudėtingose vietovėse, įgysime bazinių išgyvenimo įgūdžių, kurių gali prireikti ir XXI amžiuje. Priemonė pritaikyta ir specialiųjų poreikių turintiems vaikams, nustatant tempo intensyvumą ir atsižvelgiant į individualius mokinio poreikius.


Kauno miesto širdis – Rotušės aikštė – saugo ne vieną paslaptį, o jas atskleisti padės aikštę apjuosę istoriniai pastatai. Edukaciniame užsiėmime sužinosite, kuriame iš jų Adomas Mickevičius lankė savo merginą, kur buvo apsistoję net trys imperatoriai ir kur Kaune yra „Mažasis Vatikanas“. Vėliau šios žinios pravers komandiniame orientaciniame žaidime Kauno Rotušės aikštėje. Po užsiėmimo moksleiviai gebės atpažinti šešis Kaunui reikšmingus pastatus, žinos jų istorinį kontekstą, gebės įvardinti paskirtį skirtingais istoriniais laikotarpiais, galės įvardinti istorines Lietuvos asmenybes, gyvenusias ar dirbusias šiuose pastatuose; pagilins komandinio darbo įgūdžius.
Svarbu: užsiėmimui reikalingi keli išmanieji telefonai.
Dėmesio: Kadangi užsiėmimo praktinė dalis vyksta lauke, jis yra priklausomas nuo meteorologinių sąlygų. Rekomenduojame užsiėmimą užsakyti šiltuoju metų laikotarpiu.
esant poreikiui edukacinį užsiėmimą pritaikyti vaikams su proto negalia, apie tai informuokite užsakymo formoje.


Edukacinis užsiėmimas, supažindinsiantis su tarpukariu IX forte veikusiu Kauno sunkiųjų darbų kalėjimo padaliniu. Dalyviai turės galimybę lankytis autentiškose erdvėse, susipažins su įkalinimo įstaigos struktūra, vidaus taisyklėmis ir bausmių sistema. Visur bus matomi tuometinių kalinių kasdienybės, buities, darbų ir gyvenimo sąlygų pėdsakai, ženklai... Atskiras dėmesys skiriamas politinių kalinių turėtiems ir platintiems nelegaliems leidiniams, tokios rūšies spaudos atpažinimo momentams.


Edukacija „Mūsų klasės vėtrungė“ Užsiėmimo metu laivadirbio muziejuje susipažinsite su vėtrungių istorija, jų paskirtimi, pamario gyvenviečių ženklais ir kitais svarbiais bruožais. Apžiūrėsite išlikusią autentišką burvaltės vėtrungę. Praktinėje dalyje iš medinių detalių konstruosite ir dažysite savo klasės/mokyklos vėtrungę. Dažymui gausite keturių spalvų akrilinius dažus: mėlyną, raudoną, baltą ir juodą, tokiomis spalvomis ir buvo dažomos vėtrungės. Dešimt moksleivių gamina vieną vėtrungę, jei grupė didesnė gaminamos dvi. Nudažyta ir surinkta vėtrungė yra 50X50 cm dydžio. Kol detalės džius, aplankysite Drevernos mažųjų laivų uostą, Kuršių marias, užlipsite į apžvalgos bokštą, apžiūrėsite Drevernos vėtrungių skverelį. Savo sukurtą vėtrungę pasiimsite atminčiai.


„Viena diena tarpukario mokykloje“ innteraktyvus edukacinis užsiėmimas, kuris atskleidžia autentišką tarpukario mokyklos vaizdą, mokymosi atmosferą, mokyklos tradicijas, supažindina su dėstomais dalykais ir priemonėmis. Minėto laikmečio dokumentinės medžiagos, fotonuotraukų, vadovėlių, mokymo priemonių pagrindu buvo paruošta reikalinga istorinė medžiaga ir sukurtas edukacinis užsiėmimas. Užsiėmimo tikslas kurti improvizuotas pamokas, pertraukas, istorijos pagal sukurti senąją tarpukario mokyklą. Taip sužadinama vaikų fantazija, susidomėjimas istorija ir jos išsamus analizavimas. Edukacinį užsiėmimą sudaro: teatralizuotas įvadas į tarpukario mokymo sistemą, trumpos improvizuotos lietuvių kalbos, dailyraščio, istorijos, skaičiavimo, geografijos pamokėlės ir pertrauka su žaidimais, bausmės bei paskatinimai. Pamokos metu moksleiviai susipažįsta su buvusiomis pamokos etikos taisyklėmis bei tvarka. Edukacijoje naudojami tarpukario metu išleisti vadovėliai, kuriame yra lietuvių kalbos, dailyraščio, skaičiavimo, geografijos ir istorijos pamokų tekstai bei moksleiviams paruoštos įvairaus sunkumo užduotys. Edukaciniai programai paskiriamos priemonės, kurios bus reikalingos visos edukacijos metu: portfeliai, skaičiavimo priemonės, plunksnakočiai, penalai, liniuotės, sąsiuviniai, mokslo baigimo pažymėjimai, kurios sukurtos pagal fonduose turimus autentiškus eksponatus. Edukatorius naudojasi išlikusiomis tarpukario mokymo priemonėmis: raidynu, žemėlapiu, mokytojo lazdele. Atlikus visus edukacinio užsiėmimo uždavinius visi programoje dalyvavę moksleiviai gauna mokyklos baigimo pažymėjimus. Tai proga ir puiki pramoga moksleiviams suprasti skirtumą tarp buvusios ir esamos mokyklos.


Apžvalginė ekskursija po muziejinę ekspoziciją „Projektas – HOMO SOVIETICUS“

Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Ekskursija vyksta po muziejinę ekspoziciją "Projektas- Homo Sovieticus". Supažindinama su sovietiniu laikotarpiu, to meto gyvenimo realijomis ir (ne) tikrove. Moksleiviai su gido pagalba tyrinės  penkių salių temas: kultūros, moralės ir vertybių kaitos, religijos, tapatybės transformacijos ir kasdienybės. Tyrimas atliekamas nagrinėjant salėse esančią tekstinę medžiagą, audiovizualines priemones  ir interaktyvius monitorius,  erdves. Susipažins ir sužinos šio istorinio laikotarpio aktualijas, jas aptars dalinantis su bendramoksliais.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 9-12 kl.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus bei apsilankysime autentiškame Kipro Petrausko bute. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia, sudarant ne didesnę kaip 5 asmenų grupę neįskaitant lydinčių asmenų - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.


Šilalės rajono savivaldybės kultūros centras

Kultūros paso tikslas yra orientuotas į vaikų ir jaunimo įtraukimą į etnokultūrinę veiklą per etnokultūrinį patyrimą ugdančias veiklas.  Per patyriminį jaunuolių mokymosi procesą sieksime perduoti supratimą apie etninės kultūros svarbą, tradicijas, jų išsaugojimą ir puoselėjimą, tautinę savimonę, meilę tradicinei kultūrai.
Pabėgimų kambario užduotys apimančios garsinius, vaizdinius elementus, sukuria ,,iliuziją", kuri ,,nukels" dalyvį į tikrą, lietuvišką žemaičio gyvenimą.
Per teminį pabėgimo kambarį jaunuoliams inovatyviai ir patraukliai pristatomos senosios tradicijos, užduotis paruoš etnokultūros specialistai, kurių metu dalyviai susipažins su senaisiais darbo įrankiais, kulinariniu paveldu, liaudies muzika, kalba, tradicijomis ir vietovėmis, kalba.


Online spektaklis „Antis, Mirtis ir tulpė” (nuotolinė paslauga)

Mirtis visada šalia, dėl viso pikto. Bet nelaimes atneša ne ji, tai – gyvenimas... Beje, kaip tik jis atneša ir gerus dalykus – draugystę, pokalbius, žaidimus ir juos lydinčią šilumą. Šiek tiek keista, bet pažindami mirtį mes pažįstame ir gyvenimą bei atvirkščiai. Todėl kalbėtis apie tokius dalykus yra daug geresnis sprendimas nei slėptis ar nežinia kur sprukti. Lėlių spektaklis „Antis, Mirtis ir tulpė“ bando atskleisti tokių pokalbių svarbą bei supažindinti vaikus su gyvenimo pabaiga kaip su natūraliu gamtos cikliškumu, atsvaros gyvybei būtinybe.

Knygelės „Antis, Mirtis ir tulpė“, pasirodžiusios 2007 m. autorius, garsus vokiečių rašytojas ir dailininkas Wolfas Erlbruchas, 2006 m. buvo apdovanotas Hanso Christiano Anderseno medaliu, o 2016 m. pelnė ir svarbiausią tarptautinį vaikų literatūros apdovanojimą – Astridos Lindgren premiją. „Antis, Mirtis ir tulpė“ išversta daugiau nei į 20 kalbų, o 2018 m., vertėjos Rūtos Jonynaitės dėka, tapo pasiekiama ir Lietuvos skaitytojams.


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Baltijos jūros banginukas šaukia SOS!“orientuotas į ekologinio raštingumo gebėjimų ugdymą, aktualizuojant Baltijos jūrų kiaulių populiacijos kaitos problemas ir pasekmes Baltijos jūros ekosistemai. Edukacinis užsiėmimas yra sukurtas menininko Rodion Petroff meninės instaliacijos „Jūros plastika“ pagrindu. R. Petroff instaliacija savo estetika sudrebina pačias giliausias emocijas. Viena iš instaliacijos dalių pavadinta „Juodoji jūra“ – tai Baltijos jūros perkrikštijimas juodąją, jos papuošimas gedulo kaspinu. Anot paties R. Petroff, tai – „bedugnė, iš kurios negrįžta gyvūnai ir gyvūnų rūšys“. Žavus blizgus paviršius, saulės įžiebti blikai jūroje, vaivorykštiniai atspalviai keri savo apgaulinga estetika. Šiuos akiai patrauklius efektus kuria vandens telkinio drama – laivo avarijos ar žmonių aplaidumo dėka išpilti didžiuliai mazuto ar naftos kiekiai. Šį užterštos jūros „romantišką“ peizažą apžiūrime per apvalų langą – saugiai, lyg iš laivo kajutės. Tokios eko meninės interpretacijos, patyriminės veiklos leidžia paveikiau kalbėti apie mažųjų banginukų – Baltijos jūrų kiaulių nykimo priežastis bei įsitraukti į sprendimų paiešką. Kūrybiškumą, komandinį darbą bei bendradarbiavimą, skatinančios užduotys padeda ugdyti aplinkosauginės kultūros ir darnaus visuomenės vystymosi įgūdžius. Edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Baltijos jūros banginukas šaukia SOS!“ yra išvažiuojamosios patyriminės ugdymo dienos programos „JŪROS PLASTIKA“ dalis