„Karalius pamiršo raidyną“ – taip vadinasi poetės Violetos Palčinskaitės eilėraščių, supažindinančių su abėcėle, knyga. Perfrazuodami knygos pavadinimą, kviečiame pirmos klasės mokinius sužinoti rašto atsiradimo istoriją ir patiems sukurti karaliaus pamirštą raidyną.  Užsiėmimo metu pristatoma ir apibūdinama rašto ir alfabeto reikšmė žmogaus gyvenime, magnetinėje lentoje ir ekrane rodomi įvairių tautų abėcėlių pavyzdžiai. Skaitomi skirtingomis raidėmis prasidedantys eilėraščių posmai, rodomi ir komentuojami pirmosios, išdidintos raidės paveikslėliai, demonstruojami rašytojo P. Cvirkos ranka piešti inicialai, pasakojama jų atsiradimo istorija. Kaligrafijos žinias patikriname praktiškai kūrybinėse dirbtuvėse: 1) kuriame individualaus raidės paveikslo eskizą ant kartono; 2) pieštuku nupieštos raidės kontūrus užpildome plastilinu; 3) puošiame savo raidę įvairiomis detalėmis ar sužinotu dantiraščio būdu (išbadant, išbraižant). Papildoma užduotis – demonstruodami savo kaligrafinį paveikslą bendraklasiams, perskaitome savo raide prasidedantį eilėraščio posmą.


Edukacinis spektaklis-Ekskursija atgal į SSRS

1984. EDUKACINIS SPEKTAKLIS- EKSKURSIJA MOKSLEIVIAMS : Tai nuotykių kupina, interaktyvi istorijos pamoka,
kurios metu moksleiviai savo kailiu patirs sovietinę realybę, bus mokomi tarybinių lozungų, karinės rikiuotės pradmenų,
naudotis dujokauke, o taip pat bus tardomi KGB kabinete susipažins su tarybinės medicinos ypatybėmis. Trukmė – 2.5 val. su
sovietiniais priešpiečiais

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Muzikinis edukacinis žaidybinis koncertas „Pasaulis, kurį aš kuriu“

Pasaulis, kurį aš kuriu, turi būti šviesus, linksmas, nuoširdus ir žaismingas. Tai – atradimų pasaulis, besikeičiančių metų laikų paletėj, kur kiekvieną dieną vyksta stebuklai, kur gerumas nugali blogį, kur sutikus draugą, užmiršti visas bėdas. Tai geros nuotaikos užtaisas visai dienai, kai ryte tave pažadina smagus žadintuvo tvistas, kai esi kviečiamas drauge atlikti piratų mankštą, kai ištiesi pagalbos ranką silpnesniam už tave, kai norisi uždainuoti kartu su slieku saulutę išvydus, kai keliauji per pasaulį pas Galapagų vėžlį ir išmoksti Bugi Vugi šokio žingsnelių ar aplankai linksmuolius pingvinus, kurie nebijo žiemos, nes draugystė veža, kai su žvėreliais džiaugiesi rudenėjančio miško grožiu, kai elgiesi kultūringai ir atsakingai su sutiktais žmonėmis, gyvūnėliais, augalais. Mažieji žiūrovai, o tiksliau, aktyvūs programos dalyviai su šypsenomis ir puikia nuotaika, linksmai dainuodami, šokdami, vaidindami ir žaisdami mokosi rimtų dalykų – bičiulystės, atjautos, meilės supančiam pasauliui, sau ir šalia esančiam žmogui. Mokosi gyventi be patyčių ir smurto. Mokosi pasitikėti savo jėgomis, įveikti visas kliūtis, nebūti pasyviais stebėtojais, o tapti aktyviais kūrėjais, kurie svajoja, fantazuoja, keičia pasaulį, kad jis būtų geresnis, jaukesnis ir mielas visiems.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Edukacinis užsiėmimas „Nuo EGO prie EKO. Baltijos stalo forumas“

Edukacinis užsiėmimas „Nuo EGO prie EKO“. Baltijos stalo forumas“ orientuotas į ekologinio raštingumo gebėjimų ugdymą. Užsiėmimo metu aktualizuojamos Baltijos jūros ekologinės problemos ir jų pasekmės Baltijos jūros ekosistemai. Siekiama ugdyti edukacijos dalyvių supratimą apie ryšį tarp visuomenės, jos augančio vartotojiškumo ir gamtos bei kokios to galimos išdavos. Edukacinių veiklų pagrindas – debatai, inspiruoti kruopščiai ir kūrybiškai parengtų edukacinių priemonių, suteikiančių scenos meno patirčių bei interakcijų „Keičiuosi aš – keičiasi jūra“. Scenos meno patirtys, kritinį, analitinį, loginį ir kūrybinį mąstymą atliepiantys metodai ugdo mokinių ekologinį sąmoningumą ir skatina tvarių kasdienių įpročių progresyvumą, siekiant gerovės sau ir supančiai aplinkai. Edukacinis užsiėmimas vykdomas Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centro ekspozicinėje erdvėje edukuojant apie Baltijos jūros biologinę įvairovę, jos nykimo priežastis, pasekmes bei galimą prevenciją; apie mūsų visų poreikį per kasdienius įpročius pereiti nuo EGO prie EKO.


Šios edukacijos metu vaikai turės galimybę susipažinti su japoniška knygos kultūra. O įgytas teorines žinias pritaikys praktiškai, patys pasigamindami rankų darbo knygelę.
Trumpas ir informatyvus pasakojimas apie senąją japonišką knygrišybą bus iliustruojamas japoniško popieriaus, rašymo priemonių ir rankomis įrištų knygučių pavyzdžiais. Vaikai galės šiuos pavyzdžius drąsiai liesti bei tyrinėti.
O savo knygeles pasigamins naudodami labai nesudėtingą, šiuolaikinį japonišką knygrišybos būdą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Žodį robotas sugalvojo visai ne mechanikas, o rašytojas. Daugelis rašytojų kūrė kūrinius, kuriuose herojai buvo ne vien tik žmonės, bet ir robotai. Skaitytojai dievino mokslinę fantastinę literatūrą, kurioje vaizdžiai buvo pasakojama apie tai, kokia gali būti ateitis. O ateityje buvo vaizduojama daugybė unikalių ir nežinomų technologijų, minimi robotizuoti humanoidai, gyvensiantys tarp žmonių. Po Antrojo Pasaulinio karo buvo pradėti gaminti pirmieji robotai - žaislai.
Edukacijos metu mokiniai paanalizuos pirmuosius robotizuotus išradimus literatūroje ir kultūroje. Sužinos, kaip atrodė
pirmieji robotai – žaislai. Mokiniai užsiėmimo metu sukonstruos roboto modelį, sujungs jį su energijos šaltiniu ir varikliu. Pažintinė dalis: teorinės dalies metu mokiniai stebės filmuką apie robotų atsiradimą literatūroje ir pop kultūroje. Kūrybinė veikla: iš skirtingo tipo medžiagų sukonstruos roboto modelį. Praktinė mokslinė veikla: modelyje sujungs elektros šaltinį su varikliu, kurio dėka robotas judės ir suksis. Tikslas - susipažinti su robotų atsiradimo istorija literatūroje ir pop kultūroje. Uždaviniai: 1. Palyginti senovinius robotus - žaislus su šiuolaikiniais.
2. Ugdyti techninius, konstrukcinius, kūrybinius ir meninius įgūdžius bei gilintis į istorijos, fizikos kultūros pažinimą. 3.
Padėti mokiniams suprasti, kaip vyko technikos kultūros pažanga. 4. Sukurti roboto modelį ir įdiegti veikimo mechanizmą.
Priemonės: variklis, baterijos laikiklis, laidai, gnybtų kaladėlė, baterija AA, karšti klijai, užtrauktukas, dekoravimo priemonės (blizgučiai, šinilinės vielutės, burbuliukai, akytės), atsuktuvai, replės. Rezultatai: kiekvienas mokinys susikonstruos judantį, besisukantį robotuką. Robotukai liks vaikams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


"Atkeliauk ir Paragiauk: žaisk, virk, patirk"

Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Edukacine programa siekiama įtraukti nurodyto amžiaus tarpsnio mokinius į aktyvių kultūros vartotojų gretas. Pasitelkiant muziejaus eksponatus mokiniai per žaidimus interaktyviai įtraukiami į edukacines veiklas ir taip supažindinami su gyvenimo kaimiškoje aplinkoje specifika, su rakandais, kurie minimi Lazdynų Pelėdos kūriniuose, su rašytojų seserų gyvenamąja aplinka įvairiais jų gyvenimo tarpsniais Lietuvos ir Europos istorijos kontekste. Taip pat edukacinės programos metu mokiniai turės galimybę susipažinti su pirmąja Lietuvoje receptų knyga „Šeimininkėms vadovėlis“, kurią parengė Lazdynų Pelėda. Mokiniams bus siūloma patiems pasigaminti išsirinktą patiekalą. Edukacinės programos tikslas taikant reflektyvaus patirtinio ugdymo metodus – ugdyti sąmoningą asmenybę, sugebančią atsakingai ir kūrybingai spręsti savo ir bendruomenės problemas, būti aktyvia visuomenės nare turinčią būtinas kompetencijas prasmingam gyvenimui kurti. Edukacinės programos uždavinys sudaryti sąlygas kiekvienam žmogui atsiskleisti, atrasti savo talentus, išbandyti save bei padėti suprasti kintančią aplinką, padėti formuotis pasaulėžiūrą.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Programos metu pristatomas vienas seniausių amatų – puodžiaus amatas. Užsiėmimas vyksta XX a. I p. Niūronių kaimo ūkininko K. Trajecko name, kuriame šiandien yra įrengtos keramikos dirbtuvės ir puodynių ekspozicija. Pagal asmeninę patirtį, turimas žinias mokiniai supažindinami su molio kilme ir gavyba, savybėmis, paruošimu, keramikos istorija, jos rūšimis. Molio amatas aptariamas pasitelkiant pasakas, patarles, užduodant mįsles. Amatininkai demonstruos molio lipdymo, dekoravimo procesus. Apžiūrėjus senosios buitinės keramikos ekspozicijoje esančius pavyzdžius ir pabandžius nustatyti dirbinių panaudojimo paskirtis, toliau puodžiaus dirbtuvėlėse mokomasi molio formavimo: kočiojimo, pjaustymo, atskirų detalių sulipdymo, figūrų formavimo, dekoravimo. Susipažįstama su molio išdegimo būdais. Kiekvienas galės nusilipdyti savo molinuką. Atliekant praktines užduotis mokiniams padedama, skiriamas individualus dėmesys. Dirbama kruopščiai, atsakingai ir atidžiai. Baigus darbus vyksta užsiėmimo, naujų patirčių aptarimas, dalinamasi, kas labiausiai patiko, ar buvo sunku, kuri dalis buvo sunkiausia. Aptariamas amato pritaikymas šiais laikais, trumpai įtvirtinamos įgytos žinios, apžvelgiami galutiniai darbai.


Politinės satyros objektų spektaklis "Bitės ir pasiklydusi meška" ir edukacinis užsiėmimas

Politinės satyros objektų spektaklis "Bitės ir pasiklydusi meška". Istorija lyg ir paprasta: gražiame šilelyje gyvena bičių šeima. Dalijasi gėrybėmis su savo kaimynais ir ypač draugiškai sutaria su meškute. Gal ir toliau kaimynės besibičiuliutų, jei vieną dieną lyg griaustinis iš giedro dangaus į šilą nebūtų atbildėję ramybės drumstėjai –  triukšmingi svečiai, palikę po savęs šilo gyventojams vieną klastingą dovanėlę. Na ir prasidėjo...
Narpliodamas painią bičių ir meškos bylą Stalo teatras mėgina ieškoti tiesos. Parodyti jaunajam žiūrovui, kaip du draugai tampa priešais, o noras būti „pranašesniam“, „geresniam“ už kitus gali tapti pavojingas. Užduoda klausimus ir laukia atsakymų. Kas kaltas dėl meškos ir bitelių kivirčo? Kas nulėmė agresyvų anksčiau draugiškos meškutės elgesį ir kodėl taip sunku jai atleisti, pamiršti skriaudą ir nuoskaudas? Kodėl atminties laikas bėga daug lėčiau už gyvenimą? Net ir  jaunasis žiūrovas supras, kad ši istorija yra ne vien apie „bičių“ ir „meškos“ žūtbūtinį kivirčą. Ji ir apie tai, ką pastaruosius kelerius metus jaučia, kalba, kuo gyvena dažnas iš mūsų.  Kaip tyrai vaiko sielai paaiškinti, kas vyksta? Teatras seka istoriją žinodamas, kad kiekvienas ją iškoduos pagal savo gyvenimo patirtį, o tie, kas jos dar turi nedaug, įžvelgs įvykių priežastingumą. Bežodžiame kūno, judesio, neįmantrių daiktų, šviesų, gyvų garsų ir muzikos spektaklyje, kurį atlieka tikslus kaip laikrodis dviejų aktorių ir muzikos atlikėjo ansamblis, tragiška mūsų dienų istorija pasakojama žaismingai ir su humoru. Tai itin svarbu – juk juokas yra geriausias būdas apsiginti. Rekomenduojama vaikams nuo 5 kl.
Režisierė, dailininkė - Saulė Degutytė
Aktoriai - Saulius Čėpla, Balys Ivanauskas
Scenarijaus autoriai - Rūta Mėlynė, Liudmyla Zborovska (Ukraina)
Konsultantas - Donatas Jokūbaitis
Kompozitorius, atlikėjas - Gediminas ŽilysSpektaklyje taip pat skambės Marjano Pyrigo Pyrozhoko (Ukraina) kūrinių ištraukos.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Scenarijaus autorė ir režisierė - Šviesa Šulc, kostiumų dailininkė - Jurgita Jankutė. Truputį keistokas katinas, kuriam vardą išrinks jaunieji žiūrovai, paseks jums pasaką. Jis gyvena laikrodžių taisymo ir veidrodžių atnaujinimo dirbtuvėlėje pas Meistrą ir jo sesutę Danutę (broliuką Danuką), kurią (-į) užburia Dama. Kas padės išsklaidyti kerus? „Apie laiką” tai interaktyvus spektaklis, kuriame gerumas ir draugystė ištirpdo ledą ir nugali blogį. Spektaklio metu vaikai mokysis pažinti laiką (mėnesius, savaitės dienas, valandas, minutes) ir sužinos apie tai, kaip laikas bėga jaunam ir senam, kaip laiką skaičiavo žmonės prieš tūkstantį metų ir dabar. Žiūrovus džiugins įspūdingi kostiumai ir nuotaikinga muzika.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Teatralizuotas edukacinis koncertas „Metų traukinukas“

Teatralizuoto edukacinio koncerto „Metų traukinukas“ metu vaikai supažindinami su keturiais metų laikais, besikeičiančiu pasauliu, geografiniais skirtumais ir bendrumais. Kartu su programos atlikėju analizuoja apdainuojamas ar per teatrinius žaidimus suvaidintas situacijas, kuriose plačiau pažįstama gamta ir mus supančio pasaulio grožis.
Nieko nėra nuostabiau už keturis Lietuvos metų laikus, kurie vaikams dovanoja skirtingus atradimus, stebuklus ir nuotaiką. Besikeičiančių metų laikų paletėje, pavasarį, kai nutirpsta sniegas, norisi uždainuoti kartu su slieku išvydus saulę danguje, šokti drauge su iš pietų sugrįžusiu gandru, laukti vasaros atostogų su voru Antanu, patirti linksmus nuotykius keliaujant per pasaulį pas Galapagų vėžlį, išmokti Bugi Vugi šokio žingsnelius, sužinoti, kokie gyvūnai gyvena Lietuvos miškuose, kartu su jais džiaugtis rudenėjančio miško grožiu, pūgai siaučiant nebijoti aplankyti linksmuolius pingvinus, kurie džiaugiasi žiema ir laukia Kalėdų staigmenų. Apsukus metų ratą ir įgijus naujų žinių, vaikai sulaukia metų traukinuko, kuris juos veža į naujus nuotykius ir patirtis.


Ar viską žinai apie drugelius? (išvažiuojamoji)

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Edukacijos metu moksleiviai sužinos įdomių faktų apie drugius, įspūdinga jų įvairovę (drugių rekordai, „vitražiniai“ kiaušinėliai, „auksiniai“ kokonai, vikšrai „kaktusiukai“, garsą skleidžiantys suaugėliai,...), gyvenimo ciklą, vaidmenį žmogaus gyvenime. Ieškos atsakymų į klausimus: Kuo panašūs ir kuo skiriasi drugys ir mažiausias paukštis? Ar drugys turi balsą? Praktinėje dalyje moksleiviai derins gamtines žinias su kūryba – gamins drugelius, su kuriais galės žaisti, vaidinti ar jais pasipuošti klasę. Vyresnių klasių moksleiviai gamins judantį/mechaninį drugelį.


Mandala - tai universalus pasaulio vienovės, sveikatos ir sėkmės simbolis, dar vadinamas maginiu apskritimu.
Mandalas piešti sveika ir prasminga kiekvienam žmogui,
ieškančiam vidinės ramybės, siekiančiam laimingo ir sėkmingo gyvenimo. Mandalos kūrimas - gyvas, džiaugsmingas ir
gydantis procesas, aktyvios meditacijos forma, kurios metu prislopinamas loginis mąstymas, suaktyvinama intuicija bei
kūrybinis įkvėpimas. Užsiėmimo metu panirsime į savo vidų ir, patys parinkdami spalvas, kursime mandalas iš spalvoto
smėlio. Po užsiėmimo sukurtas mandalas (paveikslus) vaikai parsineš namo ir dar ilgai prisimins, kaip gera jas buvo kurti.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Edukacinio užsiėmimo metu dalyviams bus pristatoma trumpa užsienio ir Lietuvos animacijos istorija, lėlinės animacijos pradininko Vladislovo Starevičiaus animacijos fragmentai.
Susipažinę su esminiais animacijos principais ir pasiskirstę į grupes, dirbtuvių dalyviai imsis animacinių filmukų kūrimo proceso: naudodamiesi klasikinio ir šiuolaikinio meno reprodukcijų iškarpomis ir kurdami koliažus, pritaikys juos animacinio filmuko siužetui.
Dirbtuvių tikslas ne tik išlaisvinti kūrybinį mąstymą, bet ir jį tikslingai nukreipti kviečiant dalyvius aktualizuoti svarbias jiems visuomenės problemas ir temas, tuo pačiu ieškant tinkamo būdo, kaip norimą žinutę ištransliuoti žiūrovui.
Užsiėmimo metu dalyviai „stop kadro“ principu susikurs iki 2 min. trukmės animacinius filmukus, o užsiėmimo pabaigoje skirsime laiko jų peržiūrai, aptarimui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ar kada nors pagalvojote, kaip nuostabu būtų turėti magiškų galių? Atrodo, neįmanoma? Mes sakome kitaip! Magija = Mokslas? „EUREKADABRA!“ - tai renginys, kurio metu sugretinsime magijos ir mokslo pasaulius. „Hario Poterio“ fanai galės pasireikšti burtažodžių konkurse, o istorijos gerbėjai prisimins Lietuvos ir kitų šalių mitus ir legendas, kupinas raganų, burtų ir kerėjimų. Tačiau renginio širdimi taps mėginimas šiuos burtus ir kerėjimus atkartoti naudojant mokslą! Pasitelkdami chemines medžiagas, tokias kaip vandenilis, įvairiomis spalvomis degančios druskos, skystas azotas, sausas ledas ir t.t. pamėginsime atkartoti burtažodžius ir jų efektą. Ugnies kamuoliai, tirštais garais kunkuliuojantys eliksyrai, sustingdyti produktai ir šviesos blyksniai prikaustys kiekvieną stebėtoją. Dar geriau tai, jog dalį eksperimentų moksleiviai galės atlikti ir patys! Pagrindinis renginio tikslas - skatinti vaikų kultūrinį sąmoningumą per kūrybiškumo ir kritinio mąstymo ugdymą. Taip pat populiarinti mokslą parodant nuostabiąją jo pusę. Renginio metu mokiniai pagilins istorijos, fizikos ir chemijos žinias, o svarbiausia – labai linksmai praleis laiką! Pasijauskite turintys antgamtinių gebėjimų ir patirkite savo magiškąją EUREKĄ!


Simboliai žmonėms labai svarbūs, jie turi gilią prasmę. Kuo daugiau apie juos žinosime, tuo labiau praturtinsime savo gyvenimą. Ką simbolizuoja kryžius, akis, trikampis, balandis? Kodėl žuvis yra vienas seniausių slaptųjų Kristaus simbolių? Apžiūrinėdami gražiuosius liturginius indus, aiškinsimės, šifruosime simbolių kalbą, patys gaminsime papuošalus „shrink plastic“ technika.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Ar pastebėjote, kad daugelio vaikų kuprinės ar švarkų atlapai nusagstyti ženkliukais? Jie būna patys įvairiausi – juose gali žibėti mokyklos atributika, populiarūs personažai, posakiai ar frazės – vienas už kitą išradingesni... O mes siūlome šį aksesuarą pasigaminti patiems!
Pagrindinis edukacinio užsiėmimo „Jausmų ir emocijų ženkliukai“ tikslas – skaitymo procesą papildant kūrybine veikla leisti vaikams atrasti, kad literatūra (ir konkrečios knygos) gali veikti kaip savęs ir jausmų pažinimo priemonė. Užsiėmimą sudarys skaitymo, diskusijų, kūrybinė, refleksijos dalys. Į skaitymo dalį įtraukiamos knygos vaikams apie jausmus bei emocijas, pasirenkamos atsižvelgiant į dalyvaujančiųjų amžių (klasę) ar specialiuosius poreikius (pvz.: Kristin Roskifte „Vienas ir kiekvienas“, Anna Llenas „Spalvų monstriukas“, T. Moroney „Kai jaučiuosi laimingas“, „Kai jaučiuosi piktas“, J. Moore-Mallinos „Konfliktų sprendimas“ „Mano jausmai. Ką jie reiškia?“, Ch. N. Pereira „Pasakyk, ką jauti“, O. Brenifier „Meilė ir draugystė“ ir kt.). Skaitydami pasirinktus kūrinius, kelsime klausimus: kas apskritai yra jausmai? kada ir kodėl jie kyla? ar gali būti blogų jausmų? kaip juos atpažinti ir ką su jais daryti? Siekiant parodyti, kad ne visada mūsų emocijas ir jausmus kiti supranta teisingai, gaminsime įsegamus ženkliukus sau ir savo draugui (kuriam draugui bus gaminamas ženkliukas, paaiškės burtų keliu). Gautus rezultatus (du ženkliukai kiekvienam vaikui) palyginsime ir aptarsime tam, kad pamatytume skirtumus, kaip mes matome save ir kaip mus mato bei supranta kiti.


Pats kiečiausias maišelis: GELTONA-ŽALIA-RAUDONA

Užsiėmimas susideda iš dviejų dalių, kurios pritaikytos pagal amžiaus grupes: teorinėje dalyje, naudojant skaitmenines technologijas bei internetinius įrankius, mokiniai interaktyviai susipažins/prisimins valstybės simbolius, tvarumo principus – sumažink, panaudok antrą kartą, perdirbk, nekenk gamtai.
Praktinėje dalyje mokiniai susipažins su termo spauda – vienu iš populiariausių ir seniausių spaudos būdų ant marškinėlių, maišelių ir kitos tekstilės. Šiuo spaudos būdu spaudžiami logotipai, ir įvairūs užrašai ant tekstilės, tai – labai kokybiškas ir ilgaamžis spaudos uždėjimo būdas. Ant bibliotekos knygrišės pasiūtų drobinių maišelių naudojant termo plėvelės spaudą perkelsime nesudėtingų formų logotipus, simbolius, įvairius žodžius, sakinius arba vektorinės grafikos elementus. Mokiniai, susipažins su darbu DRAWCUT LITE programa, kurioje maketuojami įvairūs užrašai bei simboliai; norintys turės galimybę susikurti pageidaujamą raidę, simbolį, skaičių. Programoje sumaketuotas spaudinys išpjaustomas su pažangiu kompiuterio kontroliuojamu ašmenų pasukimo ploteriu (pjaustykle). Mokiniai, pasitelkę vaizduotę, kūrybiškumą, naudodami edukatoriaus paruoštus iš Lietuvos valstybės vėliavos spalvų plėvelės išploteriuotus simbolius, raides bei skaičius, kurs dizainą ant drobinio maišelio, kurį prispaus termo presu.
Užsiėmimo pabaigoje, linksmai ir žaismingai apibendrinsime išmoktą medžiagą ir darbą – mokiniams pasiūlysime trijų spalvų refleksiją. Sukurtą ekologišką drobinį maišelį, kuris idealiai tinka susidėti knygoms ir kitiems daiktams, mokiniai išsineša su savimi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Renginio pradžioje pristatomas lankstymo menas kilęs iš Japonijos, parodoma lankstinių įvairovė, papasakojama trumpa istorija. Paskui aiškinama kaip skaityti ir suprasti brėžinius, kaip žingsnis po žingsnio kvadratinį popierių paversti tūriniu objektu. Užsiėmimo metu praktiškai išbandomas lankstymo menas, sulankstomi keli origami kūriniai pagal pateiktas schemas.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


MANO MEILĖS KALBŲ PASAULIS PER M.K. ČIURLIONIO KŪRYBOS ATSPINDĮ (PANAUDOJANT MENO TERAPIJOS EDUKACIJOS METODUS) 9-12 KL.

VšĮ Vaikų ir jaunimo visapusiško lavinimo centras

Kūrybinė edukacija „Mano meilės kalbų pasaulis per M.K. Čiurlionio kūrybos atspindį“ (panaudojant meno terapijos edukacijos metodus) leidžia kiek kitaip prisiliesti prie įžymiojo Lietuvos menininko M.K.Čiurlionio kūrybos: skaitant jo meilės laiškus mylimajai Sofijai, apžvelgiant tuo laikotarpiu kurtus jo paveikslus bei klausant muzikos kūrinių, juos savaip interpretuojant ir asmeniškai atspindint savo vidinį pasaulį – emocijas ir jausmus. Meditatyviai prisiliesdami prie Čiurlionio laiškų, dailės bei muzikos kūrinių, stebime savo jausmus – „kokia meilės kalba aš kalbėčiau savo mylimajai/mylimajam?”, „ar drąsu taip atvirai reikšti savo jausmus?”, „kaip tai veikia mane?“. Taip kviečiame jaunuolius tyrinėti kūrinius per asmeninę emocinę patirtį ir leisti savo vidiniam pasauliui atsispindėti taip, kaip patys jį jaučia ir supranta, taip kartu mokantis pažinti save bei kitus. Edukacijos metu jaunuoliai klausys vieno laiško ištraukos, patys skaitys keletą laiškų, rinks citatas, frazes ar tik atskirus žodžius, pagal kuriuos patys parašys laišką. Laiško rašymas nebus tradicinis - tam naudosime kūrybinio rašymo bei dailės terapijos metodus. Edukacijos pabaigoje, pasitelkiant įvairias kūrybinės raiškos priemones – dažus, pieštukus, anglį, pasteles ir pan. – savo laišką pavers į savitą meno kūrinį. Svarbu pastebėti, kad nereikia jokių meninių gebėjimų – kurti ir savo vidinį pasaulį atspindėti gali kiekvienas mokinys! Edukacijoje stebimi ir patyriminiškai interpretuojami šio autoriaus laiškai mylimajai dailės bei muzikos kūriniai įkvėps mokinius kurti bei daugiau pažinti save patį, lavinti save kaip kūrybingą, laisvą, emociškai pažinią bei besididžiuojančią iškiliais Lietuvos kūrėjais asmenybę. Po edukacijos mokinys: -Susipažins su M.K. Čiurlionio laiškais mylimajai Sofijai -Prisilies prie emocinio raštingumo pagrindų -Supras, kaip galima kūrybingai atspindėti ir išgyventi rašytinį ar meno kūrinį per savo emocijas ir jausmus -Patirs kūrybinį džiaugsmą -Atsipalaiduos ir pailsės


Moksleiviai trumpai supažindinami su iškiliosios grafikos istorija Lietuvoje ir muziejuje saugomais lino raižinių darbais. Pristatoma saugaus darbo instrukcija. Kiekvienas moksleivis susikuria linijin5 piešinį, kuris išraižomas linoleumo plokštelėje, nuo jo daromi grafiniai atspaudai. Edukacinis užsiėmimas skatina kūrybiškumą, saviraišką, kruopštumą, atsakingumą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Varėnos r. Liškiavos daugiafunkcis centras

Kodėl mūsų protėviai apšvietimui naudojo balaną, o ne vaško žvakę? Kodėl užsieniečiams jau senovėje reikėjo lietuviško vaško? Į šiuos ir daugybę kitų klausimų bandysime atsakyti užsiėmimo metu. Užsiėmimas vyksta netradicinėje, senovės buitį menančioje aplinkoje, kurioje gausu mūsų protėvių naudotų rakandų. Visus rakandus vaikai gali paliesti, sužinoti jų paskirtį, pavadinimą. Pasirinkę formas, vaikai išsilieja po žvakelę į formą. Vėliau, kol formose žvakės stingsta, liejame tradicines žvakes tokiu būdu, kaip liejo mūsų protėviai. Išlietas žvakeles išsilyginame, užpiltas išimame iš formų ir į namus parsivežame po 2 vašku kvepiančias žvakes ir daug gerų emocijų.


Svečiuose pas muzikos instrumentus (išvykstamasis visoje Lietuvoje, išskyrus Kauno m. ir Kauno raj. sav.) 5-8 kl.

Kaip skamba styginiai, pučiamieji, mušamieji instrumentai? Kiek pavadinimų turi smuikas? Kokiais instrumentais galima išmatuoti autobusą? Iš ko pagaminti instrumentai? Užsiėmimo metu susipažinsite su svarbiausiais simfoninio orkestro instrumentais, jų rūšimis, ypatumais, taip pat turėsite unikalią galimybę patys jais pagroti!
Mokiniai susipažįsta su klasikiniais vakarų styginiais, pučiamaisiais ir mušamaisiais instrumentais, pažįsta skirtingus grojimo būdus, išmoksta apibūdinti instrumento tembrą, jo savybes. Mokiniai turi galimybę muzikuoti drauge su kitais ir patirti bendrumo jausmą. Tinkamas: muzikos programos žinioms pasikartoti, pagilinti ir praplėsti.
Užsiėmimas gali būti pritaikomas vaikams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius vaikus informuoti užsakymo metu.
Paslauga teikiama visoje Lietuvoje (išskyrus Kauno miestą ir rajoną). Minimalus užsakomų užsiėmimų skaičius - 2 užsiėmimai, vedami vienas po kito, minimalus asmenų skaičius vienoje grupėje - 25.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Remiantis Mažosios Lietuvos  menininkės Lidijos Meškaitytės biografija ir unikaliomis miniatiūromis ugdomas mokinių kūrybiškumui įvairiu lygmeniu. Nuo meninė raiškos, kuriant miniatiūras  iki  kūrybiškumo pritaikymo buityje, gaminant desertą indelyje.


Aktorė vaidina spektaklį, jame vaikai dalyvauja - jie kviečiami dainuoti ir kurti istoriją "turėk namus ir Vilką nugalėsi". Spektaklyje Vilkas išvaromas į mišką, o broliai-paršeliai, bobutės ir dieduko padedami, po visų išdaigų susitaiko ir kartu gyvena ilgai ir laimingai. Trukmė 20min . Po to edukacija - šešelinis teatras, kurį veda lėlininkas Vitalijus Mazūras. Kerpamos lėlės, vaikai vaidina pasaką (grupelėm) prie ekrano. Kodėl? Vaikai gaus patirties kūrybai, pasigaminus lėlę, sekti pasaką savaip. Dailininko, režisieriaus, profesionalaus meistro sukurtas popierines lėles vaikai gauna dovanų.


Viešoji įstaiga Lazdijų kultūros centras

Eduakcinės programos metu dalyvis: • susitelks į save, • mokysis savistabos, • pažins naują meno rūšį - fraktalų kūrybą, • bendravimo su benraamžiais, • lavins smulkiąją rankų motoriką, fantaziją, • ugdys kūrybiškumą, meninį skonį. • patirs kūrybinį džiaugsmą. • savo didžiausią ar slapčiausią norą įgyvendins susikurdamas norų lėlytę. Programa orientuota į kūrybinį procesą ir susideda iš 3 dalių: 1 dalis - „Vingiuotu taku link savojo Aš“, susipažįstame su Fraktalais. Sužinome kaip jie piešiami, kokios jų rūšys, kuriame fraktalus. 2 dalis – „Mažom kojytėm į svajonę“ išmokstame pasigaminti norų lėlytę. Naudojami metodai: pasakojimas, vaizdinių priemonių peržiūra bei aptarimas, pokalbis, klausimai - atsakymai, praktinis – kūrybinis darbas grupelėmis bei individualiai, draugų kūrybos vertinimas bei savo darbo įsivertinimas


Monospektaklis sukurtas pagal garsaus ir jaunimo mėgstamo autoriaus Patrick Süskind romaną, kuris kaip ir visa autoriaus kūryba pasižymi išraiškinga literatūrine kalba, daugialypiu turiniu ir originalia forma. Tikslas - sudaryti sąlygas mokiniams susipažinti su kiek mažiau žinomu autoriaus kūriniu, sukaupti teatro kūrybos suvokimo patirtį. Uždaviniai ir siektini rezultatai: Supažindinti moksleivius su mono spektaklio kūrybos ypatumais ir raiška; Skatinti kūrybišką bei kritinį mąstymą; Skatinti profesinį domėjimąsi teatro meno sritimi; Plėtoti gebėjimą interpretuoti ir vertinti teatro spektaklius; Plėsti jauno žmogaus pasaulėvoką ir akiratį.
Patrikas Ziuskindas (Patrick Suskind, 1949) – vienas populiariausių šių dienų vokiečių rašytojų, 1981 m. debiutavo pjese „Kontrabosas“, o kultiniu romanu tapusia knyga „Kvepalai“ sulaukė pasaulinio pripažinimo. Didelio susidomėjimo sulaukė ir „Pono Zomerio istorija“.
...Tais laikais kai dar laipiodavau po medžius, gyveno mūsų kaime... veikiau ne mūsų Unternzės kaime, o gretimame – Obernzės. Nors galima sakyti ir Unternzės, kadangi tarp Unternzės - žemutinio ir Obernzės - aukštutinio kaimų nebuvo jokios matomos ribos. Taigi, tose apylinkėse, arčiau nei per du kilometrus nuo mūsų namų, gyveno toks vyras, pavarde „ponas Zomeris“. Niekas nežinojo , koks pono Zomerio vardas – Peteris, Paulius, Heinrichas ar Francas, o gal jį derėjo vadinti daktaru Zomeriu arba profesoriumi Zomeriu. Niekas nežinojo ir to, ar ponas Zomeris kuo nors užsiėmė ir ar turėjo kokią nors profesiją...". (Patrikas Ziuskindas)
Vaidina Aurimas Pintulis
Inscenizacijos autorius ir režisierius Alvydas Vizgirda
Kostiumai Ainos Zinčiukaitčs
Spektaklyje skamba Giedriaus Puskunigio muzika

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Užsiėmimo metu susipažįstame su astronomijos pagrindais, Saulės sistema iš mitologinės pusės ir faktais paremtais mokslu. Edukacinis užsiėmimas pradedamas diskusija apie mūsų sampratą apie Visatą, mitologinį jos suvokimą. Aptarus mitinius aspektus pradedame analizuoti mokslinius faktus, atradimus. Mokiniai etapais atlikdami užduotis gaminasi savo Saulės sistemos modelį. Dalyviai komandose ieško išsibarsčiusių planetų, suranda ir pristato įdomiausius faktus, kuriuos užrašo į iš anksto paruoštą Saulės sistemos modelio išklotinę. Atlikus visų Saulės sistemos planetų paiešką sudėliojamas vienas bendras modelis. Kiekvienas mokinys nuspalvina savo gaminama maketą. Atlikus šias užduotis sujungiamos ir susegamos atskiros Saulės sistemos maketo dalys. Edukacijoje siekiama skatinti pažinimo procesą, darbą komandoje, didinti kūrybinį potencialą, lyderystę ir kritinį mąstymą.


Edukacinė pažintinė programa „Interaktyvus muzikos ir šokio menas"

Pasitelkę interaktyvias priemones, edukacinės programos metu sieksime vaikus supažindinti su muzikos ir šokio menais bei atskleisti, kaip skirtingi jų stiliai atspindi skirtingas emocijas, patirtis ir gyvenimo būdus. Pirmojoje edukacinės programos dalyje mokinius supažindinsime su muzikos menu, instrumentų istorija, leisime eksperimentuoti su ritmu ir garsais, pasinaudojant skirtingų rūšių būgnais, varpeliais, metalofonu, ksilofonu, gitara ir kitais muzikos instrumentais. Mokiniai taip pat susipažins su interaktyvios radijo įrašų studijos veikimo principais, turės galimybę įrašyti radijo laidą, dainą, perskaityti žinias ar įgarsinti reklaminį pranešimą, o vėliau tai išgirsti amfiteatre. Antroje edukacinės programos dalyje mokiniai susirinks amfiteatre. Ten susipažinsime su skirtingais muzikos žanrais (klasikine ir liaudies muzika, bliuzu, džiazu, roku ir kt.), parodysime kaip tai pačiai dainai skirtingus atspalvius suteikia kitokie stiliai, mokysimės šokti įvairius šokius, nuo liaudies iki hiphopo. Papasakosime apie šių šokių kilmės istoriją. Skatinsime kaupti ir plėtoti šokio kūrybinę ir estetinę patirtį, reikalingą bendrauti,
pažinti ir reikšti savo emocijas, mintis. Pajusime muzikos ir šokio sinergiją.
Tikime, kad pristatytos interaktyvios, žaidybinės, edukacinės ir meninės veiklos ir įdomiausi faktai ne tik padės ugdyti kultūrinį sąmoningumą, bet ir kartu atrasime naudingos informacijos apie skirtingas meno sritis, įvairias kūrybines profesines veiklas, suprasime kultūros vertę.


Raudondvario grafų Tiškevičių rojaus sodas

Atvykusiems į Raudondvario dvarą, trumpai pristatysime dvaro istoriją, papasakosime apie grafus Tiškevičius. Grafų Tiškevičių ekspozicijoje, kurioje yra jų kelionių po pasaulį nuotraukos, pasakojama apie XIX a. pab. - XX a. pr. Raudondvario dvare buvusią įspūdingą citrusinių augalų kolekciją, neįtikėtinai gražų, turtingą gyvūnais ir augalais, Rojaus sodą. Šis sodas buvo itin brangus Tiškevičiams, tad raktus nuo šios patalpos turėjo tik jie patys ir sodininkas. Dalyviams papasakojama apie Rojaus sodą, baseinėliuose gyvenusius mažus aligatorius (krokodilus), parodomos šių gyvūnų nuotraukos ir nufilmuoti vaizdai iš vietovių, kuriose jie gyvena gamtoje. Vėliau, čia pat, muziejaus ekspozicijoje, lipdomi iš smėlio aligatoriai. Tarp pirščiukų byrančio drėgno smėlio pojūtis, pakeri vaikus ir sukuria kūrybingą atmosferą.


Pažink senuosius Lietuvos funikulierius ir keltuvus su LEGO veiklomis

Šiais laikais esame įpratę prie įvairiausių transporto priemonių – automobilių, autobusų, troleibusų, dviračių... O ar dažnai pagalvojate, kad čia pat, Lietuvoje, yra unikali transporto priemonė (taip pat ir technikos paminklas) – funikulierius. Atvykę į Jūsų klasę supažindinsime mokinius su Lietuvoje esančiais istoriniais ir šiuolaikiniais funikulieriais bei keltuvais, atskleisime jų istorinę, kultūrinę, technologinę prasme. Mokiniai edukacinio užsiėmimo metu patys su LEGO pagalba pastatys savo įsivaizduojamus funikulierius ar keltuvus ir išbandys labai smagiu būdu. Mokiniai mokysis bendrauti ir bendradarbiauti, dirbti komandose, ugdys lyderystės įgūdžius. Per smagias veiklas, mokiniai patirs istorijos, kultūros, pilietiškumo dermę, įgys gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, patirs pažinimo, bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.


Susipažinkite su bitininkystės amatu per bitučių varžytuves, juk taip smagiau! Edukacijos dalyviai susiskirto 3 tris komandas – „bičių šeimas“, kurios vykdo bičių motinėlės-edukatorės paskirtas užduotis. Su bitininkystės papročiais susipažinsite minant mįsles, šokant bendrą bitučių šokį, piešiant bičių Deivę, sprendžiant dėlionę iš fotografijų, žiūrėdami vaizdo medžiagą apie spiečiaus gaudymą. Laukiamiausia „bičių šeimų“ varžytuvių dalis – bitučių gaminamų produktų degustavimas. Būtent šioje užduotyje pasitelkę visus savo skonio ir uoslės receptorius pabandysite atpažinti kur yra medus, žiedadulkės ar bičių duonelė? Bičių motinėlė-edukatorė už kiekvieną teisingą įvykdytos užduoties atsakymą „bičių šeimoms“ skiria po korio akutę, o laimi komanda „pasiuvusi“ didžiausią korį.


Sapiegų barokas: istorija ir bareljefo dirbtuvės (9-12 kl.)

Sapiegų rūmai - unikali barokinė didikų rezidencija Lietuvoje, slepianti didingos ir nepatogios istorijos klodus, atspindinti laikmečio politines nuostatas, lūkesčius ir estetinį skonį. Kviečiame kartu su menininkais Monika Kornilova ir Artūru Mitinu pažinti baroko architektūros ir dizaino subtilybes, suprasti meno kūriniuose slypinčias filosofines, politines idėjas. Iššifravę puošnių reljefų ir įmantraus dekoro kalbą, menininkai kvies kurti bareljefą, įkvėptą baroko technikų.


Tautinių juostų raštai mus pasiekė iš gilios senovės, tai protėvių laiškai mums apie tradicijas ir grožio sampratą. Neatsitiktinai jie vadinami raštais, nes jais ir juose užrašyta svarbi informacija. Vijimas kaladėlėmis – vienas seniausių juostų audimo būdų, pasižymintis spalvų ir raštų gausa bei reikalaujantis kruopštumo ir kantrybės. Juostoms vyti naudojami įvairių spalvų vilnoniai siūlai ir kaladėlės, dažniausiai pagamintos iš medžio ar kaulo. Juostų raštų gali būti įvairių: nuo labai sudėtingų iki labai paprastų, pavyzdžiui, išilginių dryžių, eglučių, vingelių. Užsiėmimo metu dalyviai supažindinami su tradiciniais juostų raštais bei ornamentais, išmokomi nusivyti po juostelę.


Literatūrinė edukacija ,,Kvapų akademija“

Kaip kvepia cinamonas, kardamonas ar levandos? O kaip kvepia mėnesiena, šaltis, užmarštis? O kokios spalvos yra tavo klasės kvapas? Lai kelią į literatūrą, kūrybą, savęs bei pasaulio pažinimą jums atveria uoslė. Literatūrinė edukacija „Kvapų akademija“ skirta 7–12 klasių moksleivių vaizduotei ir kūrybiškumui lavinti. Edukacijoje mokiniai tamsoje (su ,,miego akiniais“) klausosi knygos ištraukos, susipažįsta su vaistinių ir prieskoninių augalų kvapais, sužino apie žmogaus uoslės galimybes, kvepalų gamybą, lavina savo kūrybiškumą siedami knygos tekstą su kvapais, kvapus su spalvomis, kurdami savo klasės kvapą. Kultūrinė edukacija ,,Kvapų akademija“ ugdo su literatūros pažinimu susijusius mokinių įgūdžius: gerina teksto suvokimo, interpretacijos gebėjimus, skatina įdomesnę teksto analizę. Tikimės, kad modernus (tarpdisciplininis) edukacijos formatas pačius mokinius skatins ieškoti naujų ir netikėtų informacijos pristatymų būdų, padės jiems rengiant teminius pranešimus, veiklų pristatymus. Edukacija turi ir pažintinį turinį: mokinius supažindina su kvapais, mados ir kvepalų istorija, moko aprangos etiketo (kvepinimosi protokolo). Siekiami rezultatai – kūrybiški, išsilavinę, lakios vaizduotės vaikai ir jaunuoliai, mėgstantys skaityti, gebantys suvokti ir interpretuoti perskaitytą tekstą, žinantys aprangos etiketą, kvepalų istoriją. Pastaba:  Mažiausias pamokų skaičius Kauno mieste - 2 pamokos vienoje mokykloje. Mažiausias pamokų skaičius kituose miestuose - 4 pamokos vienoje mokykloje. Kiekviena edukacija derinama individualiai, tad norėdami rezervuoti laiką, būtina susisiekti telefonu.


Orientacinis žaidimas „Vilnius: Pasaulio paveldo miesto vertybės“

Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Mokiniams, atvykusiems į orientacinį žaidimą, pirmiausia yra pristatomas Vilniaus senamiestis kaip UNESCO Pasaulio paveldo vietovė. Orientacinio žaidimo maršruto dėka aplankomi išskirtiniai senamiesčio objektai, pasakojantys ypatingas istorijas. Aptarus žaidimo temą ir taisykles, mokiniai yra suskirstomi į dvi arba tris komandas, priklausomai nuo dalyvaujančiųjų skaičiaus. Komandos gauna užduočių lapus bei žemėlapius su pažymėtais objektais ar vietomis, kurias turi aplankyti. Užduotys formuluojamos taip, kad pristatytų Vilnių kaip UNESCO Pasaulio paveldo miestą, išryškintų Vilniaus senamiesčio vertybes bei padėtų vaikams pamatyti Vilnių pasauliniame kontekste. Kiekvienoje maršruto stotelėje komandos turi atlikti įvairaus pobūdžio užduotis. Kuo daugiau užduočių teisingai įvykdoma, tuo daugiau žaidimo pabaigoje komanda pelno taškų. Maršrutui įveikti bei užduotims atlikti yra skiriama 90 min. Pasiekus finišą vyksta maršruto aptarimas, pasidalinama įspūdžiais, skaičiuojami komandų surinkti taškai ir skelbiami nugalėtojai. Žaidimo pradžia ir pabaiga yra Rotušės aikštėje.


Ką reiškia mąstyti formomis? Išreikšti savo mintis geometrine abstrakcija nėra taip paprasta. Stebėsime kūrinius, kuriuose nėra aplinkos vaizdų, objektų ar figūrų. Kūrybos esme čia tampa elementai – spalva, faktūra, tūris, tonas, linija, – iš kurių įprastai gimsta paveikslai. Tokią išgrynintą kūrybą sudėtinga paaiškinti, žiūrovas pats kuria jos reikšmes. Kviesime pažvelgti į pasaulį kitu kampu, ir tai, ką atrasime, perkelti į savo kruopščiai apskaičiuotą kūrybinį projektą.


Tikslas - skatinti atsargiai elgtis su nuodingais augalais
Uždaviniai 1.Supažindinti su veikliosiomis medžiagomis, jų poveikiu. 2. Supažindinti su nuodingais augalais. 3. Suteikti informacijos apie apsisaugojimo būdus. 4.Susipažinti su floristo profesija. 5. Mokyti pasigaminti atviruką su džiovintais augalais.
Edukacinė programa skirta supažindinti su nuodingais augalais mūsų aplinkoje, jų keliamu pavojumi bei apsisaugojimo priemonėmis. Mokiniai gaus augalų herbariumus arba apžiūrės gyvus augalus (tai įtakos metų laikas) besiklausydami ir lygindama rodomas nuotraukas su turimais herbariumais ras tinkamą nuodingą augalą. Susipažins su plokščiosios floristikos viena iš rūšių- atvirukų kūrimu, kompozicijos taisyklėmis, klijavimo būdu. Iš džiovintų augalų kurs atviruką. Atviruką pasiliks sau.  Tikimąsi, kad šių edukacijų metu įgytos žinios padės išvengti apsinuodijimų, skatins mokinių kūrybiškumą, gal net taps laisvalaikio užsiėmimu.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Klaipėdos miesto gimimo istorija prasideda slėpiningais viduramžiais ir yra apipinta legendomis ir paslaptimis. Klaipėdos
vardo kilmė, jos simboliai – antspaudas, herbas, vėliava ir šiandien yra verti įdėmaus žvilgsnio ir smalsaus tyrinėjimo. Jau
beveik trisdešimt metų Klaipėda turi istorinį savo simbolį – herbą, kuriame kiekvienas elementas, kiekvienas ženklas, jo vieta
herbe turi gilią prasmę, atspindinčią beveik aštuonių šimtų metų miesto istoriją. Jei tu esi tas, kurį domina senovė, paslaptys,
legendos ir mitai – laukiame tavęs. Jeigu tu nori sužinoti ką reiškia miesto herbe šimtmečius slypintys ženklai, atvyk į mūsų
muziejų ir drauge su mumis įmink šias paslaptis. Miesto ženklai ir šiandien gyvi mūsų gyvenime, atrask juos kartu su
mumis.


Naudodami dailės terapijos metodus dalyviai ugdys savo emocinį intelektą, plės emocijų žodyną, išmoks emocijų išveikos būdų, konstruktyvių konfliktų sprendimo strategijų.


Reklama: kultūra, menas ar pinigų leidimo spąstai?

Reklamos pasaulis: kultūra, menas ar pinigų leidimo spąstai?
Edukacijos tikslas – praskleidus reklamos pasaulio šydą paskatinti suprasti reklamos meniškumą, jos įtaką ekonomikai, kultūrai ir žmonių finansiniams sprendimams.
Uždaviniai: supažindinti su reklama kaip menu, kuriame susipina skirtingos raiškos priemonės; skatinti suvokti reklamos poveikį ekonomikai ir kultūrai; supažindinti su reklamos poveikio priemonėmis ir kaip sąmoningai nepakliūti į reklamos, skatinančios vartojimą, spąstus.
Reklamoje pagrindinį vaidmenį atlieka galinga kūrybinė idėja, kurios tikslas – paveikti auditoriją per kelias sekundes, tam panaudojant skirtingas meno raiškos priemones – muziką, kūrybinę retoriką, dizainą, fotografiją ir kt. Reklama – tai mūsų kultūrinio gyvenimo atspindys ir kultūrinio gyvenimo kūrėja, formuojanti žmonių elgesį. Reklama – tai ir spąstai, į kuriuos pakliūna žmonės ir neišmintingai išleidžia pinigus. Reklama skatina pirkti prekes, kurių mums nereikia. Kodėl taip įvyksta ir kaip tų spąstų išvengti?
Kokius poveikio triukus naudoja reklamų kūrėjai ir skatina mus „užnorinti“ tuo, ko mums nereikia? Kaip reklamoje susipina menas, mokslas ir žmogaus psichologijos pažinimas? Kokios yra sėkmingiausios, įsimintiniausios, meniškiausios pasaulio reklamos ir kokius prekės ženklus jos reprezentuoja ir daug įvairių įdomybių, kurios nauju žvigsniu paskatins žvelgti į reklamos pasaulį.
Kūrybinės praktinės užduoties metu moksleiviai atvers savo talentų ir gebėjimų skrynią, generuos ir išreikš kūrybines idėjas, kurių rezultatas – reklamos sukūrimas. Moksleiviai, pasiskirstę grupelėmis, mokysis kurti reklamą -  mokysis atrasti ir identifikuoti problemą, generuotii idėjas, sukurti problemai sprendimą ir šį sprendimą pasiūlyti bei pateikti skirtingomis raiškos priemonėmis kaip galutinį produktą - reklamą.


Garso terapijos instrumentai. Fėjų lazdelių dirbtuvės

Edukacijos  metu mokiniai supažindinami su garso terapija ir joje naudojamais instrumentais. Garso terapija suteikia galimybę giliai atsipalaiduoti, atkurti savo vidinę harmoniją, pasinerti į save. Tokie intuityviai kuriami garsai padeda natūraliai relaksuoti ir pažadinti mūsų vaizduotę. Vaikai turės galimybę išgirsti ne tik tibetietškų dubenų garsą, bet ir vibracijos poveikį fiziniam kūnui. Edukacijos metu bus menamos mįslės, mokiniai mokysis atpažinti instrumentą pagal jo skleidžiamą gamtos garsą. Susipažins su tokių instrumentų gamybos ypatumais bei naudojamomis gamtinėmis medžiagomis. Vaikai patys galės išbandyti ir muzikuoti perkusiniais instrumentais.
Mokiniai praktiškai patirs garso terapijos poveikį. Edukacijos pabaigoje gaminsime muzikos instrumentą – fėjų lazdelę, kurią vaikai galės parsinešti namo. Šios edukacijos metu ugdomas vaikų kūrybiškumas ir meninė saviraiška, skatinamas vaikų rūpinimasis savo fizine ir psichine sveikata, fėjų lazdelių dirbtuvių metu lavinama smulkioji motorika.


Švyturių istorijos. 3 - 4 klasėms išvažiuojamoji edukacija

Švyturių istorijos. ( Išvažiuojamoji edukacija 3 - 4 klasėms )

Lietuva yra jūrinė valstybė ir mūsų užduotis yra išsaugoti ir populiarinti pajūrio paveldą. Švyturiai yra viena iš Jūrinio paveldo dalių.
Sužinosite kodėl buvo statomi švyturiai.
Sužinosite apie švyturį, kuris yra laikomas septintuoju pasaulio stebūklu
Kokios buvo naudojamos priemonės, kad šviesa neužgestų ir sklistų kuo toliau...
Kaip keitėsi šviesos rūšis nuo kuriamų laužų iki elektrinių lempų ir radijo signalų...
Kalbėsime apie Lietuvos pajūrio esamus ir buvusius švyturius.
Žiūrėsime nuotraukas su Lietuvos pajūrio švyturiais.
Diskutuosime apie gamtos ir paveldo išsaugojimą.
Po pasakojimo bus užduodami klausymai.
Mokiniai  savo rankomis gamins magnetuką ant šaldytuvo su švyturiu. ( tai labai mėgstamas užsiėmimas ir mokinių ir mokytojų )
Po užsiėmimo kiekvienas mokinys gaus dalyvio pažymėjimą.
Edukacija pritaikyta ir spec. poreikių mokiniams.


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Neatsirastų nei vieno žmogaus, kuris nėra matęs paukščio ar girdėjęs jų giesmių. Tik ar visada pagalvojame, kad paukščiai yra ypatingi: jų kūną dengia plunksnos, jie turi sparnus ir geba skraidyti, turi snapą, bet neturi dantų, nėra statybininkai, bet puikiai įsiruošia lizdus. O rankose laikydami paukščių plunksnas, ar pasakytumėte, kokį paukštį jos puošia? Edukacinio užsiėmimo metu naudojant natūralias, iš gamtos parneštas, priemones: paukščių kiaušinius, lizdus, plunksnas, dalyviai supažindinami su paukščiais. Edukacinio užsiėmimo praktinėje dalyje vaikai supažindinami, kuo minta paukščiai, kokius lizdus suka, kokio dydžio kiaušinukus deda. Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas dalyvis sukuria savo vidinį pauštį: mediniais pieštukais nuspalvina medinę paukščio figūrėlę, kurią išsineša namo.


"Cukraus Lietuva" - kolekcija miniatiūrinių Lietuvos architektūros statinių iš cukraus! Gotikinis Napoleono namas, renesansinė Dailininko vila, vokiško fachverko "Dramblio namas" ir kt. Namukai „maži, bet dideli“ – jų svoris nuo 1 iki 12 kilogramų, statybai cukraus prireikia dar daugiau. Vaikai stebės, kaip yra verdama cukraus detalė, kuri gali virsti siena, stogu, kaminu ir net visu namu! Dalyviai išgirs „Cukraus namuko“ istoriją, apipintą legendomis ir sakmėmis, o namo iškeliaus su pačių pasigamintu cukraus darbeliu. Cukraus darbai nėra valgomi. Užsiėmimų metu cukraus ragauti taip pat nerekomenduojame.


Radvilų rūmai kviečia pasisvečiuoti: kartu ieškosime kur praėjo Jonušas Radvila ir kokie veikėjai šiandien žvelgia į mus nuo sienų. Kelionė laiku leis įvertinti pokyčius ir patiems nuspręsti – ar rūmai miega kaip bakchantė iš Ludovico Lipparini XIX a. paveikslo, ar atgimsta smalsių lankytojų dėka? Kūrybinės užduoties metu kiekvienas pateiks savo architektūrinę rūmų viziją.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime. Jo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis dekoruoti šilką, nuliejama nosinaitė "fantazija". Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Literatūrinė edukacija su Igne Zarambaite „Manęs nėra“

Literatūrinėje edukacijoje bus remiamasi Ignės Zarambaitės kūriniu „Manęs nėra“. Knygoje pasakojama apie berniuką Motiejų, kuris netikėtai sužino, jog turės mažą broliuką. Deja, jis nė kiek nenudžiunga. Jam kur kas labiau norėtųsi šuns! Mažylis atima visą tėvų laiką, tad Motiejus pasijunta nereikalingas. Netrukus sugalvoja planą, kaip tai ištaisyti... Tai žaisminga ir tuo pačiu jautri istorija apie naujo šeimos nario atsiradimą ir kylančius iššūkius.

Susitikimo metu pasitelkus informacines technologijas, vaizdines priemones bus atskleistas autorės sumanymas, perteiktos knygos kūrimo subtilybės. Dalyviai pamėgins susitapatinti su Motiejumi, ištyrinėję tekste ir iliustracijoje slypinčias detales bandys suprasti, dėl ko jis nerimauja. Aptars situacijas, kada patys jautėsi tokie pat vieniši, nesuprasti. Tuomet drauge atras geriausią išeitį, kad Motiejus vėl jaustųsi svarbia šeimos dalimi. Už įdomiausias idėjas – staigmena!

Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai atvaizduos savo šeimą, kurs atvirukus.

Užsiėmimą ves rašytoja, edukatorė Ignė Zarambaitė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Edukacinė programa "Aš - kūrėjas. Mano pirmasis dienoraštis"

Šakių rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Ar kada rašėte dienoraštį? O galbūt svajojate pradėti rašyti? Nedrįstate? Nejauku? Nežinote, nuo ko pradėti? Jei jus kamuoja panašūs klausimai ir baimės, ši edukacija jums. Atvykę į Šakių viešosios bibliotekos Lukšių padalinį viename gražiausių Lietuvos miestelių sužinosite įdomių detalių apie dienoraščius: pirmąjį žinomą dienoraštį, kada ir kur išpopuliarėjo dienoraščiai, kas yra faktografiniai dienoraščiai, kuo išskirtiniai rašytojų dienoraščiai, kaip keitėsi dienoraščio rašymas nuo tradicinės formos iki interneto dienoraščių – tinklaraščių. Skaitysime ištraukas iš R. Savickytės „Adelės dienoraščio“, analizuosime spalvingą Adelės charakterį, jos santykius su draugais, tėvais ir mokytojais, aptarsime Adelės jausmus ir išgyvenimus, iš kur ir kodėl jie kyla, atsiranda. Išsirašymas ant popieriaus – tai ne tik įvykių užrašymas, saviraiškos būdas, bet ir viena iš psichoterapijos formų. Rašymas gelbsti, kai mums sunku, liūdna, skaudu, neturime kam pasiguosti ir išsipasakoti. Skaitydami ir analizuodami atkreipsime dėmesį, kad išgyvenimai ir nutikimai, surašyti popieriuje, gali virsti knyga ir atskleisti įdomių detalių apie tam tikrą asmenį, laikmetį, istorinius faktus. Vėliau sudalyvausite smagiame kūrybiniame procese – sukursite savo dienoraštį! Dienoraščio kūrimui naudosite senus laikraščius, žurnalus, brošiūras, knygas, spalvotą popierių. Galbūt surasite ir kažką įdomaus skaitydami senas žinias, žiūrėdami nuotraukas, vartydami iliustracijas. Viename dienoraščio lape atspindėsite savo vienos dienos veiklą ir emocijas, kurios turės būti užslaptintos – pavaizduotos paveikslėliais, iškarpomis, kad niekas nesuprastų ir neperskaitytų tavo dienoraščio. Sekančiame lape tos pačios dienos veiklą trumpai aprašysite raštu. Atlikę užduotis, aptarsite savo dienoraščius, pasidalinsite emocijomis, jausmais, pabandysite atspėti, kas pavaizduota draugo dienoraštyje. Pasigamintą dienoraštį pasiimsite su savimi ir galėsite pildyti toliau. Tai bus jūsų dienoraščio rašymo kelio pradžia!


Lino gyvenimas po malūno sparnais, I dalis

Panevėžio rajono Ėriškių kultūros centras

Tikruosius pluoštinius linus retas yra matęs šiais laikais laukuose augančius. Kai kur dar pasėjama aliejui gauti žemų linų, tačiau ir jų ploteliai jau nedideli. Norime, kad pluoštiniai linai, kurie Lietuvoje nuo seno buvo tradiciniu ir mylimu augalu, rastų savo vietą vaikų širdelėse. Edukacija vyksta senoviniame Stultiškių vėjo malūne, pastatytame 1880 metais, kuriame yra įsikūręs pirmasis Lietuvoje Linų muziejus.
Edukacijos tikslas: supažindinti dalyvius su pluoštiniu linu, turinčiu Lietuvoje gilias kultūrines šaknis, pristatant šį augalą, jo auginimą ir apdorojimą nuo sėklos iki drobės per senovines tradicijas, papročius ir folklorą.
Edukacijos uždaviniai - vaikams priimtina forma, supažindinti dalyvius su lino augalu, jo naudingiausiomis savybėmis, produktais, linų auginimo, derliaus nuėmimo, sudorojimo darbais, tradiciniais ūkininkų naudotais linininkystės įrankiais. Edukacija vyksta naudojant vizualines priemones, taip pat įpinant į pasakojimą patarles, mįsles, dainas, sakmes, pasakas. Linų šiaudelių apdorojimo darbams atlikti panaudojami muziejuje esantys senoviniai linų apdirbimo įrankiai bei jų muliažai, paaiškinama jų paskirtis. Dalyviai patys išbandys linų šiaudelių mynimo, brukimo, šukavimo ir kt. darbus, išsimins po saują linų pluošto. Edukacijos metu vaikai taip pat kviečiami apžiūrėti lininių audinių, gaminių bei su verpimu, audimu ir kitais darbais susijusių eksponatų kolekcijas. Aptariant dalyvių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu apie linus, kviečiama atspėti mįsles, o pasiskirsčius komandomis – sudėlioti įdomias dėliones. Kūrybiniame užsiėmime dalyviai pasigamins iš lininių medžiagų suvenyrą. Edukacijos metu vaišinama natūraliu saldumynu iš maltų lino sėmenų ir medaus. Sužinoję apie sunkų, bet įdomų šio naudingo augalo - pluoštinio lino, gyvenimą, sekdami ir įsijausdami į jo nuolatinį pasikeitimą nuo sėklos iki audinio, rūbo, edukacijos dalyviai supras, kodėl pluoštiniai linai buvo tokie svarbūs lietuvių buityje, kultūroje.


Kupiškio rajono savivaldybės kultūros centras

Paslauga "Teatro istorijos gyvai" susideda iš trijų temų: antikinio graikų teatro pažinimo, viduramžių teatro pažinimo, pantomimos teatro pažinimo. Paslaugos gavėjai gali pasirinkti pageidaujamą temą, gali rinktis visą ciklą. Antikinio graikų teatro temoje dalyviai supažindinami su pagrindiniais antikinio teatro specifikos elementais bei teatro svarba viešajame antikinės Graikijos visuomenės gyvenime (animacinis, dokumentinis filmukas), detaliau supažindinami su kaukių svarba antikiniame graikų teatre (filmukas), toliau vyksta kūrybinis procesas: dalyviai kuria emociją atspindinčią kaukę, vėliau dibdami grupėse kuria trumpus dialogus ir juos suvaidina improvisuotoje antikinio amfiteatro scenoje. programos pabaigoje vykdoma refelksija, kur pa(si)tikrinama, kokia informacija ir patirtis buvo ryškiausi, svarbiausi. Viduramžių teatro temoje dalyviai supažindinami su viduramžių teatro esminiais bruožais, pagrindiniais teatro žanrais: misterija, moralite, mirakliu, supažindinami su bažnyčios įtaka viduramžių teatrui. Kūrybiniame etape dalyviai, dirbdami grupėmis, kuria misterijos "platformas", jas dekoruoja pagal gautas istorijos ištraukas, vėliau, naudodami kostiumo detales, istorijas suvaidina. Programos metu dalyviai betarpiškai dalyvaudami kūrybos procese, supranta, kaip veikė misterijos formos teatras viduramžiais. Pantomimos teatro temoje dalyviai, susipažinę su teatrinio grimavimosi pradžiamoksliu, patys kuria sau "kaukolės" ir "seno žmogaus" grimą, tokiu būdu detaliau susipažįsta su veido struktūra, šešėliavimo, kontūrinio grimo principais, na, "seno žmogaus" grime turi galimybę pažvelgti į save senatvėje ir atpažinti į kurį savo giminės žmogų pasenę bus labiausiai panašūs. Tai suteikia daug netikėtų ir ryškių emocijų.


Edukacinis užsiėmimas „Telefonas suskambėjo“

Šiandien beveik kiekvienas vaikas turi išmanųjį telefoną, kurio „neišleidžia“ iš rankų. O kaip buvo maždaug prieš 35 metus? Sunku įsivaizduoti. Tuo laikotarpiu žmonės naudojosi tik laidiniais telefonais su diskiniu numerio rinkikliu. Tokius aparatus jaunoji karta dažniausiai mato tik nuotraukose. Kaip veikia tokie telefonai? Kaip jais naudotis? Tokius ir panašius klausimus dažniausiai užduoda mokiniai. Edukacinio užsiėmimo metu ne tik atsakysime į šiuos klausimus, bet ir suteiksime galimybę paskambinti senoviniu taksofonu, esančiu angliško tipo (K6 modelio) telefono būdelėje, kuri tapo neatskiriama XX a. Anglijos miestų peizažo dalimi. Apžiūrėsime ir imsime į rankas daugybę įvairių telefono modelių. Vertinsime jų dydį, svorį, spalvą, formą ir naudojimosi būdą. Skambinsime ir pasikalbėsime laidiniu ir senoviniu karo lauko telefonu. Pristatysime gausią (apie 50 vnt.) 7-8 dešimtmečio netradicinių ir išskirtinių formų telefonų kolekciją: mašinos, varlės, žuvies, picos, batelio, garvežio, lėktuvo...). Visus juos galima apžiūrėti imant į rankas. Išsiaiškinsime:  “Ar telefonas – elektros prietaisas? Atsakymą pagrįskite“, „Paaiškinkite, kodėl seno modelio mobilieji telefonai sunkesni, negu naujesnio. Įvardinkite keletą priežasčių“. Dalyvausime mokomajame žaidime „Telefonijos evoliucijos ratas“, „Raskite paslėptus žodžius“


Edukatorė supažindins su viena seniausių veltinio vėlimo istorija.  Pasakojama įdomi legenda, kaip ir kada atsirado pirmas veltas kilimas Nojaus laive.  Archeologai pirmų veltų gaminių atsiradimą datuoja VI – V a. pr. m. e. Surinkę laukinių gyvūnų vilną, kai jie šeriasi, senovės žmonės gamino pirmuosius primityvius rūbus, ir tik praėjus amžiams išmoko verpti, austi, megzti. Senovės žmonės gydė įvairias ligas naudodami skirtingų gyvūnų vilną. Šiandien vilnos veltinis patiria naują vystymosi etapą, jis atgaivinamas. Šiandien, tai - jau nebe gyvybiškai svarbus amatas, o gyva meninės raiškos forma.
Lietuviška vilna, naminio šuns vilna – prabanga. Norint ją išvalyti, reikia labai daug rankų darbo. Edukacijos metu mokiniai susipažins su skirtingų šunų veislių vilna, vilnos paruošimu vėlimui, vilnos vėlimo technika, sužinos, kodėl ir kaip ji veliama, kokios priemonės naudojamos. Mokiniai skaidrių pagalba pamatys, ką gražaus galima pasigaminti iš šuns vilnos. Susipažinus su įdomiu vilnos vėlimo amatu ir pasitelkus fantaziją, mokinių išgyventos emocijos ir jausmai nuguls kūrybiškai suformuotuose skirtingų formų ir stilių apyrankėse, pakabukuose, karoliukuose - rutuliukuose.


Spektaklis 5-8 kl. mokiniams  apie disleksiją „Pasistengiau“

„Pasistengiau“ – tai bendras No Shoes teatro ir Audiosensorinės bibliotekos projektas. Teatras tikslingai orientuodamasis į jaunąją auditoriją, pristato 10-14 m. paaugliams skirtą, interaktyvų, audiovizualinio bei judesio teatro raiškos spektaklį. Spektaklyje pasakojama apie paauglystę išgyvenantį jaunuolį, kuris auga griežtoje, mokymosi pasiekimus vertinančioje šeimoje. Nenorėdamas nuvilti mamos, beviltiškai įsimylėjęs klasės pirmūnę, kaip įmanydamas slepia savo „kvailumą“ taip atsidurdamas kurioziškose situacijose. Spektaklio tema pasirinkta ne atsitiktinai. Naujausiais duomenimis 10-15 % populiacijos žmonių turi su informacijos priėmimu ir apdorojimu siejamų neurologinių ypatumų, mediciniškai vadinamų disleksijos sutrikimu. Šiuo metu Lietuvoje dar stokojama suvokimo apie disleksijos spektrą. Šis ypatumas lydimas stigmos. Mokymosi sunkumų dėl disleksijos patiriantys mokiniai laikomi negabiais ar tiesiog tinginiais. Numanoma, kad kiekvienoje klasėje gali mokytis bent 2 vaikai, turintys šį sutrikimą, kuris pasireiškia skaitymo ir tekstinės informacijos apdorojimo sunkumais.
Spektaklio peržiūra yra papildyta pospektakline diskusija ir kūrybine užduotimi, kurių metu aptariamos judesio teatro, storytelingo kūrybos būdai ir kitos inovatyvios šiuolaikinio teatro raiškos galimybės. Kūrybinės užduoties metu mokiniai spektaklio raiškos rėmuose, aptaria, analizuoja ir generuoja asmenines idėjas, galimam naujam spektakliui. Tokių veiklų metu gilinamos tiek kultūrinio, tiek meninio, tiek edukacinio poveikio sritys.
Spektaklio režisierė, diskusijos ir kūrybinių užduočių mentorė – Ieva Jackevičiūtė
Spektaklio aktoriai – Raimondas Klezys, Kristina Marija Kulinič, Andrius Mockus
Spektaklio scenografė – Indrė Pačėsaitė
Spektaklio kompozitorius – Matas Saladžius
Spektaklio vizualizacijų menininkė – Akvilė Gelažiūtė


Kuo šiandien galėtų dirbti XX amžiaus pradžios vežikas?

Viešoji įstaiga Vilniaus miesto muziejus

Per paskutinį šimtmetį vilniečių gyvenimas labai stipriai pasikeitė. Šiandien mums įprasta, kad paspaudus jungiklį kambaryje įsižiebia šviesa, o atsukus čiaupą iš krano bėga vanduo, kuris paskui magiškai pradingsta kanalizacijos vamzdžių raizgalynėje. XX amžiaus pradžios vilniečiai namuose taip pat turėjo vandenį ir tikrai nesėdėjo tamsoje, tačiau tam reikėjo žymiai daugiau darbo, kurį nudirbdavo mums jau nebežinomų profesijų atstovai.
Kokios buvo šios jau išnykusios arba labai stipriai pasikeitusios profesijos? Ar šiandien rastų darbo XX amžiaus pradžios vežikas, vandens nešėjas, asenizatorius, kiemsargis arba žibintininkas?

Šio užsiėmimo metu sužinosite, kaip besikeičiančios, nykstančios ar naujai atsirandančios profesijos gali mums padėti suprasti tokių naujovių, kaip vandentiekis, kanalizacija ir elektra įtaką miestiečių gyvenimui.


Kino pamoka 5-12 kl.– tai netradicinė pamoka, kurios metu vaikai mokysis į kiną žiūrėti ne tik kaip į pramogą, bet ir atrasti filme užkoduotas režisieriaus žinutes, aptars filmavimo stilių bei filme atskleistas temas. Prieš kino seansą pasiūloma tema, į kurią reikėtų atkreipti dėmesį žiūrint filmą, užduodami su ja susiję klausimai, skatinant moksleivių atidumą bei kritinį mąstymą. Po filmo moksleiviai kviečiami į interaktyvią diskusiją. Diskusijų temos aktualios, nes jos atliepia Jungtinių Tautų iškeltus tikslus. Mokiniai kviečiami aptarti iškeltas problemas, sprendimų, pasirinkimų galimybes, bei filmavimo stilių, kūrybiškai atsakinėti į klausimus, diskutuoti, argumentuoti savo nuomonę. Skirtingi filmai rodomi skirtingoms amžiaus grupėms. Filmų sąrašas nuolatos pildomas ir atnaujinamas (jį galima rasti https://www.garsas.lt/vaikams-ir-jaunimui/kino-pamokos/ bei http://www.mokausiiskino.lt/puslapiai/7/filmu-programa internetinėse svetainėse). Su 5-8 klasių moksleiviais aptariamos patyčios ir jų priežastys, vaikų tarpusavio bendravimas, santykiai su suaugusiais, smurtas prieš vaikus, proto ir emocijų darna, šeimos samprata ir šeiminės problemos, savęs pažinimo svarba, kultūrinis identitetas, patriotiškumas ir pilietiškumas, valstybės tarnautojų sąžiningumas, kultūriniai skirtumai. 9-12 klasių moksleiviai diskusijoje nagrinės savojo tapatumo paieškas, kultūrinį identitetą, aptars emocines žaizdas, psichologinius kompleksus, kaip jie veikia asmenybę bei kaip iš jų išsilaisvinti, lytinio tapatumo suvokimą, atsakingą lytinį elgesį, gyvybės sampratą, atsakomybę už kitą asmenį, visuomenės įtaką paauglių sprendimams, neteisėtą žmonių išnaudojimą, nusikalstamumą, nelegalų įdarbinimą, žmonių santykius su valstybe ir pagarbą jai, kovą dėl teisingumo, institucijų skaidrumą, netikrų žinių fenomeną bei sąmoningą vartojimą.


Edukacinė ekskursija „Nepriklausomybės pėdsakais“

Sostinės senamiestyje ne vieno pastato sienos tyliai kužda istorijas, kaip kūrėsi nepriklausoma Lietuvos valstybė – tereikia įsiklausti, tyrinėti ir atrasti! Ekskursijoje laukia pažintis su svarbiausiomis nepriklausomą Lietuvą kūrusiomis asmenybėmis, istorijos apie ano meto įvykius ir iššūkius bei įvairios įtraukiančios užduotys. Ekskursijos tikslas – pasitelkiant gyvą miesto aplinką supažindinti vaikus su Lietuvos kelio į nepriklausomybę istorija. Pagrindiniai ekskursijos uždaviniai: supažindinti moksleivius su svarbiausiomis Vilniaus senamiesčio vietomis, glaudžiai susijusiomis su šalies valstybingumo istorija; sudominti vaikus įvairiais architektūros, istorinių reliktų, meno elementais ir atskleisti jų sąsajas su nepriklausomybės istorija; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką; iškelti klausimus ir kviesti moksleivius interpretuoti miesto istoriją ir dabartį. Ekskursijose naudojami metodai: užduotys, padedančios įsisavinti ekskursijos turinį – istorinių reliktų/ženklų suradimas pastatų eksterjeruose ir greta, atsakymų į klausimus paieška su pastatais susijusiuose istoriniuose dokumentuose (laikraščių, leidinių, nuotraukų kopijose); vizualinė medžiaga - istorinės miesto nuotraukos, pirmojo lito kopijos ir pan.; garsiniai elementai - klausomasi pirmosios Lietuviškos operos įrašo fragmento.


„(...) ir tarp tų tūkstančių, dešimčių tūkstančių miestų yra vienui vienas, vienintelis miestas, kuris yra tavo, kurį susirasti – tai susirasti save.“ Valdas Papievis. Kas bendra tarp bažnyčios, bravoro ir Dalai Lamos; prezidentūros, beprotnamio ir šunų; pagonių, bordelių ir Puškino senelio? Į šiuos ir panašius klausimus atsakoma „Bohemiškojo Vilniaus“ pasivaikščiojimų metu – miesto paveikslas čia piešiamas neįprastais rakursais – per čia gyvenusių ir veikusių bohemiečių vardus ir istorijas. Maršrutai vinguriuoja nuo siauriausių gatvelių iki giliausių požemių; nuo apgriuvusių celių iki modernių interjerų ir kas kartą būna vis kitokie, keičiami priklausomai nuo susirinkusių moksleivių amžiaus ir spontaniškų improvizacijų. Gyvai keliaujant po Vilnių, organizuojami interaktyvūs žaidimai ir viktorinos. Edukacijas veda poetas ir tarpdisciplininių menų kūrėjas Julius Žėkas; baigęs skulptūros, fizikos, lietuvių filologijos, literatūrologijos, kultūros vadybos ir politikos studijas; kuriantis, organizuojantis ir kuruojantis įvairius kultūros ir meno bei neformaliojo švietimo projektus; jau bemaž 20 metų vedžiojantis žmones Vilniaus gatvelėmis ir skiepijantis jiems poetišką miesto dvasią.


Ar norėtumėte tapti detektyvais ir patyrinėti, ką žmonės veikė, ką sapnavo Sapiegų rūmuose per paskutinius tris šimtus metų? Mažieji rūmų detektyvai šios edukacijos metu leisis į nuotykį rūmuose: ieškodami užuominų jie kurs savo vaizdines istorijas. Piešiniams kurti bus pasitelkiama frotažo technika, glaudžiai susijusi su siurrealizmu ir sapnais. Vaikai naudosis užuominomis, sukurs naujų detalių, kurios papildys jų pasakojimą. Piešinių istorijos taps bendra piešinių knygele, kuri primins apie trumpą nuotykį rūmuose, leis pratęsti nuotykius ir už rūmų ribų.


Ar kada susimąstėte, kokia senovėje buvo muzikos paskirtis ir nauda? O kaip pakito muzikos paskirtis šiais laikais? Šio užsiėmimo metu susipažįstama su įvairiausiais muzikos instrumentais (pvz. būgnas-kelmas, ožio ragas, daudytė, lumzdelis, švilpa, pūslainis, mandolina, terkšlė, dambrelis ir kt.), papasakojama, kaip jie buvo gaminami, kas jais grodavo. Dalyviai turi progą ir patys išbandyti instrumentus – kartu sugroti sutartinę su skudučiais, pamušti bendrą ritmą būgnais. Užsiėmimas baigiamas visiems edukacijos dalyviams išsirenkant jiems patinkantį instrumentą ir sukuriant bendrą improvizuotą kūrinį.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kultūrinės edukacijos užsiėmimas „Interviu su knyga“

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Pasaulis, rodos, milžinišku greičiu lekia pro šalį. Ir tikrai kartais vos spėjame kartu su visais jame vykstančiais pokyčiais. Esame įpratę prie elektroninių knygų ir vis besiplečiančių interneto galimybių, kurios leidžia norimas knygas gauti akimirksniu. Nors neretai tėvai kiek vengia savo vaikams į rankas įduoti išmaniuosius įrenginius, vis dėlto šiandien jie gali tapti puikiomis priemonėmis paskatinti vaikus skaityti ir tobulėti.
Užsiėmimą sudaro 3 dalys: interaktyvių knygų skaitymo, interaktyvios viktorinos ir kūrybiškumo. Pradžioje vaikams bibliotekininkė pristatys biblioteką, netradicines interaktyvias knygas ir mobiliąsias edukacines programėles. Išmanios knygos naujų technologijų pagalba leidžia skaityti ir stebėti trimačius vaizdus su atgyjančiais knygų personažais. Antroje užsiėmimo dalyje sudalyvausime interaktyvioje viktorinoje. Interaktyvaus žaidimo metu kiekvienas dalyvis atsakinėja į klausimus individualiai arba komanda naudodamasis programėle „Kahoot“. Viktorinos dalyviai pasitikrins žinias ir sužinos naujų dalykų apie knygas. Trečioje užsiėmimų dalyje kiekvienas vaikas naujus potyrius kūrybiškai išreikš savo sukurtame knygos skirtuke.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


SFERINIS KINAS - mobilusis planetariumas (5-12 kl.)

Įsitraukite į nepakartojamą Sferinio Kino pasaulį! SFERINIS KINAS – tai paslaptinga, apskrita kaip žemė 360° kampo veiksmo erdvė aplink Jus, sužadinanti jausmus, sukurianti įspūdingas emocijas ir neįtikėtiną iliuziją! Sferinis Kinas turi mobiliuosius planetariumus, su kuriais vyksta į ugdymo įstaigas ir demonstruoja kultūrinės edukacijos kino filmus 360° kampo formatu. Įmonė teikia aukštos kokybės ir kultūrinės vertės paslaugas skirtas mokiniams nuo 1 iki 12 kl. Kviečiame visus į virtualią tikrovę, kurioje skrisime į nesibaigiančias kosmoso platybes, lįsime į žmogaus vidų, nersime į vandenyno gelmes ir plaukiosime su rykliais, aplankysime kultūrines vietas, susipažinsime su kultūros paveldais, kitu kampu išvysime pasaulio stebuklus, patirsime daug nuotykių, o svarbiausia – pasijusime tikrais neįtikėtinų įvykių dalyviais! Sferinio kino seansas tampa netradicine pamoka, kurios metu vaikai susipažįsta su kitomis pasaulio šalimis, regionais, Žemynais, planetomis, pasaulio stebuklais, vandens ir žemės gyventojais, inovatyviais atradimais, kosmoso ir kitais reiškiniais, o filmų turinys pasižymi vertybėmis: kultūros paveldo puoselėjimo svarba, aplinkos saugojimo būtinybė, savitarpio supratimas ir pagalba kitiems, pasiaukojimas, pasaulio žmonių kultūros įvairovės ir kitokių žmonių nei TU priėmimas, meilė gyvūnams, pagarba sau ir kitiems. Siulome didžiausią sferinių kino programų spektrą visoje Lietuvoje įvairiomis temomis, kurios plečia kultūrinį akiratį, žadina vaikų pastabumą, jautrumą, kūrybiškumą, didina mokymosi motyvaciją ir teikia pasaulio pažinimo džiaugsmą. Turime 24 programas, kurias, pagal mokinių amžiaus grupes ir mokyklose dėstomus dalykus, kartu su mokytojais, mokiniams padeda tinkamai pasirinkti ir rekomenduoja mūsų specialistai. Programas ir filmų klasifikavimą rasite: www.sferiniskinas.lt


Garsiausias visų laikų Lietuvos valdovas Vytautas Didysis buvo Vilniaus katedros geradarys, šios šventovės požemiuose jis palaidotas, čia įamžintas jo atminimas. Kviečiame vaikus susipažinti su žymiuoju kunigaikščiu, jo epocha, katedros paveldu. Edukacija susideda iš dviejų dalių: iš pradžių apžiūrima katedra, Vytauto atminimo ženklai, požemiai, o antrojoje dalyje vaikai žiūri specialiai sukurtą animacinį filmuką, sprendžia interaktyvų dovanų galvosūkį, dėlioja katedros konstruktorių, bando suprasti, kaip ji atrodė prieš 600 metų. Klasė fotografuojasi su teminiais atributais, dalyviai apdovanojami prizais. Programa skirta 1–4 klasių mokiniams.


Viena įtakingiausių Europoje yra Prancūzijos kultūra. Lietuvos mokyklose moksleiviai dažnu atveju pasirenka pagrindinę arba antrinę užsienio kalbą – prancūzų kalbą. Tačiau šių dienų jaunimui darosi sunku suprasti, kodėl reikia šios kalbos, kur ją naudoti, kam ji reikalinga ir kodėl Lietuvoje to mokosi? Minint Vilniaus 700-uosius metus, verta pažvelgti, o kaip gi sostinė buvo kurta įvairių Prancūzijos kūrėjų? Kaip siejasi Delamarso varpai, Napoleonas ir prezidentūra, Prancūzijos mokslų akademija, Botanikos sodas, Vakcinacijos institutas, Aleksandras Diuma, Nusikaltimai ir dar daug visko... Kviečiame į edukaciją, kurioje raginsime klasikos kūrinių skaitymą ir gramatikos užduotis padėti į šalį, o gyvai ir praktiškai pamatyti ir prisiliesti prie prancūzų kultūros pėdsakų, asmenybių, jų kūrybinio palikimo, sukurtų architektūros paminklų, ar kitų kūrinių, daugiakultūriškumo ir savęs pažinimo. Moksleiviai turės puikią progą ne tik teoriniame lygmenyje, bet ir praktiškai „pakvėpuoti“ kūrėjų oru.


Prieš 165 mln. metų po Veprių pievas braidžiojo dinozaurai, buvo šiltas klimatas, kol dangaus neaptemdė akmuo iš kosmoso... Nukritęs meteoritas išmušė 8 kilometrų skersmens kraterį, kuriame ir įsikūręs Veprių miestelis su daugybe trykštančių šaltinių, stebuklingu Cedrono upeliu ir begale magiškų vaistinių augalų. Edukacijos dalyviams surengtos ekskursijos po meteorito krateryje įsikūrusį Veprių miestelį metu ieškosime paslaptingųjų dinozaurų pėdsakų, aplankysime gamtos ir istorijos paminklus. Po ekskursijos dalyviai dalyvaus edukacinėje programoje ,,Žolynų magija''. Edukacijos metu susitiksite su senojo žolininkystės amato puoselėtoja Rasa, kuri supažindins su magiškaisiais Veprių žolynais, jų poveikiu sveikatai, papasakos apie senojo kaimo legendas, papročius, burtus. Išmokys kaip teisingai rinkti, džiovinti, tinkamai ruošti žolynus, kaip tinkamai juos panaudoti savo meniniuose darbuose. Vaikai degustuodami galės atpažinti iš kokio žolyno arbata. Nepamiršime dovanėlių už teisingus atsakymus. Kiekvienas vaikas susimaišys savo vardinę arbatą (pasiims sau). Pertraukėlių metu skambės gyva, armonikieriaus atliekama muzika. Veprių meteorito kraterio "Žolynų magija" – teatralizuota edukacija, skirta pažinti lietuvių etnokultūrą ir istoriją per ryšį su gamta, pažintį su žolynais ir jų galia.


Praeities atkūrimo laboratorija: romėnai sutinka baltus

Edukacinis užsiėmimas kviečia mokinius "pakeliauti" garsiuoju Gintaro keliu ir geriau pažinti senovės romėnų ir baltų kultūras. Rasti savo santykį su praeityje vykusiais įvykiais ir tuo metu gyvenusiais žmonėmis. Pasitelkdami vaizduotę, pojūčius, edukatorės sukurtus įrankius tyrinėjimui bei archeologinius radinius ir jų kopijas, mokiniai pabandys  atkurti, kokie baltai ir romėnai galėjo būti, kas jiems rūpėjo, ką jie girdėjo, kuo jie skyrėsi  ir kuo buvo panašūs ne tik vieni į kitus bet ir mus šiandien.


Žolelių arbatos degustacija „Kelionė po arbatų pasaulį"

Dainų šventės akordai kitaip: ne tik dainomis, šokiais ir nupintais žolių vainikais turtinga Lietuvos kultūrinė saviraiška. Lietuviškų laukų žolelių arbatos gėrimas fone skambant skrabalų, kanklių ar birbynių akordamas gali tapti išskirtine ir unikalia kiekvienos klasės mokinių dainų šventės dalele.
Žolelių arbatos degustacija "Kelionė po arbatų pasaulį".
Vaikams visa kas žalia ir auga lauke dažnai tėra tik paprasčiausia žolė. Per pažinimą ir suvokimą apie žolelių naudą supažindinama su lietuvišku kultūros paveldu, o teorinių bei praktinų žinių visuma tampa savotišku pirmuoju žingsniu į liaudies mediciną. Degustuodami ir kurdami žolelių arbatas mokiniai taps vaistininkais ar žolininkais. Vykdomos edukacijos trukmė 60 min. Edukacijoje naudojamos tik mūsų pačių surinktos bei džiovintos vaistinės žolelės. Arbatą gersime iš ekologiškų gamtoje suyrančių popierinių vienkartinių puodelių. Edukacijos metu: 1) dalyviai skaidrių pagalba supažindinami su pasaulio arbatų žemėliapiu bei lietuviškomis žolelėmis, kurias degustuosime edukacijos metu. 2) po supažindinimo kiekviena, arbatoje naudojama žolelė degustuojama atskirai: 2. 1. uoslės pagalba bandome atpažinti džiovintą žolelę. 2. 2. čiuopiant apžiūrime vazonėlyje pasodintus augalus. 2. 3. skonio receptais skanaujame ir mėgaujamės arbatomis. 3) po visų žolelių degustacijų mokinys ant popierinio puodelio kurs savo žolelių receptą, taip sukurdamas arbatos mišinį, kuriam sukurs arbatos pavadinimą. 4) sukurtą meninės išraiškos arbatos žolelių kompoziciją ją susidėlios į jam skirtą medvilninį arbatos maišelį, kurį degustuos namuose su šeimyniškiais. 5) likusį edukacijos laiką skiriame pokalbiams, pasisakymams, mokinių klausimams, pastebėjimams, diskusijoms.
Organizatoriaus pastaba.
*Kviečiame susisiekti +370 670 96679 arba info@sestasispojutis.lt ir susitarti dėl patogaus renginio laiko.
*Po edukacijos atskiru susitarimu galima ekskursija po Nemuno kilpų regioninio parko lankytojų centrą apžiūrint ekspozicijas.


Klounados spektaklis "Kaip klounas laimės ieškojo"

Kiekvienas žmogus nori būti laimingas. Ir kiekvienas to siekia. Tad ką daryti, kad taptum laimingas? Gal užtenka būti savimi? O gal reikia būti į kažką panašiam? Gal užtenka, kad mama nupirktų telefoną? O gal kad "nupirktų" broliuką? Šis klounados spektaklis į šiuos klausimus neatsakys. Neduos atsakymų, o tik kels dar daugiau klausimų, kas privers pačius mąstyti apie savo asmeninę laimę, suvokiant save ir vertinant kasdieniniame kontekste. Šią temą padeda atskleisti klounados išraiškos priemonės: žongliravimas, pantomima, klouniški triukai ir fokusai, veiksmas, dinamika ir, žinoma, aktyvus žiūrovų įsitraukimas į veiksmą nuo pat spektaklio pradžios iki pat jo pabaigos. Spektakliui turime visą reikalingą garso bei apšvietimo įrangą. Taip pat yra galimybė spektaklį rodyti lauke.


Užsiėmimo metu kviečiama pasinerti į du pasaulius – mokslo ir meno. Pradžioje dalyviai supažindinami su gintaro susiformavimo istorija. Apsilankoma inkliuzų ekspozicijoje.  Žiūrimas pažintinis filmukas "Gintaro miškas" supažindinantis su geologine laiko skale ir prieš 50 mln. metų augusiu gintarmedžių mišku. Akcentuojamas inkliuzų susidarymas. Po to seka meninė užsiėmimo dalis. Visų pirma akvarele liejamas gintaro gabaliuko vaizdas, tai suteikia geros patirties – išbandomos akvarelės technikos galimybės. Vėliau ant išdžiovintos akvarelės pieštuku piešiamas inkliuzas. Kuriant inkliuzo atvaizdą remiamasi išdidintų fotografijų vaizdais ekrane arba inkliuzų piešinių pavyzdžiais.  Pabaigoje surengiama darbų parodėlė – dalyviai kviečiami pristatyti ir apibūdinti savo inkliuzą. Užsiėmimo refleksijai siūlomas nuotaikingas kompiuterinis žaidimas "Inkliuzų medžioklė".


Edukacinis užsiėmimas ,,Klaipėdos krašto mokyklos" atliepia „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės“ minėjimo sukaktį. Šia paslauga siekiama skatinti penktojo Lietuvos etnografinio regiono, kurio centru ir sostine paskelbta Šilutė, kultūrinį ir istorinį pažinimą.
Prūsijoje, o kartu ir Mažojoje Lietuvoje, švietimui buvo skiriama daug dėmesio. Šio krašto gyventojų švietimo pradžia susijusi su reformacija. Tad nenuostabu, kad pirmąsias mokyklas Prūsijos kunigaikštystėje imtasi steigti XVI a. Stokojant profesionalių mokytojų, vaikus daugiausia mokė amatininkai, kurie žinodami nedaug, sugebėjo išmokyti religijos, skaityti katekizmą bei šiek tiek rašyti. Didžiulį dėmesį mokyklų steigimui XVIII a. skyrė Prūsijos kunigaikštis Frydrichas Wilhelmas. 1845 m. paskelbti nauji Prūsijos valstybės Liaudies mokyklos įstatai. Jie detalizavo visuotinio privalomojo mokymo nuostatas, mokyklų darbo taisykles, mokytojų pareigas bei teises. Patikslintas ir privalomojo visuotinio mokymo įstatymas. 1872 m. kaizeris Wilhelmas I pasirašė dokumentą dėl liaudies mokyklos struktūros, mokymo turinio. Mokyklos įstatai įtvirtino ir tam tikrus švietimo sistemos terminus. Šilokarčemos, Žibų ir Verdainės gyvenvietėse, kurioms susijungus XX a. atsiranda Šilutės miestas, per visą savo gyvavimo laikotarpį buvo įkurta ne viena mokykla. Šiuo metu Šilutėje galima apžiūrėti keturis istorinius pastatus, kuriose yra veikusios mokyklos: Liaudies mokykla (atidaryta XIX a. viduryje), ūkio mokykla (1897 m.), Berniukų mokykla (1864 m.), vėliau virtusi Herderio aukštesniąja mokykla, Vydūno lietuviška mokykla (1927 m.), kuri veikia iki šiol. Edukacinės pamokos ,,Klaipėdos krašto mokyklos" metu moksleiviai bus supažindinami su Klaipėdos krašto mokyklų raida, buvusiu mokykliniu inventoriumi ir mokymo priemonėmis. Kiekvienas dalyvis turės galimybę pasėdėti senoviniame mokyklos suole, įvertinti senąją mokyklinę sistemą, rašyti ant grifelinių lentelių, prisiminti dailyraštį.


Ką mena Karališkasis vieškelis 1-5 kl. mokiniams

Edukacija ,,Karališkasis vieškelis“ vyksta Aukštadvario regionino parko lankytojų centro ekspozicijoje. Čia sužavės akmeninio grindinio fragmentas. Einant šiuo keliu nuo viduramžių iki šių laikų susipažinsite su svarbiausiais istoriniais faktais, menančiais Aukštadvario kraštą. Išmaniuosiuose terminaluose nesunkiai rasite vaizdinę medžiagą apie kultūros ir gamtos paveldo vertybes. Išgirsite pasakojimą apie Aukštadvario piliakalnį, Navinpilio pilį, Aukštadvario dvarą su parku ir žinomus upėtakių tvenkinius. Aukštadvario kraštas garsėja Velniaduobėmis ir pačia giliausia Lietuvoje Velnio duobe-gamtos ir kultūros paveldo sakraliniu objektu. Edukacijos dalyviai vartydami interaktyvų pažinimo stendą, apžvelgs svarbiausias kalvų-daubų poras parke. Magneto pagalba žaisdami žaidimą-dėlionę, ieškos paslėptų tautosakos lobių. Edukacijos metu dalyviai komandiškai sudėlios karietos dėliones. Kūrybiškai atliks ir pristatys logines ir praktines užduotis. Kiekvienas susikurs patinkančio medžio portretą.


Edukacija „Velykinė kompozicija ant beržo riekelės“

Šv. Velykų laukimas – džiugus ir saulėtas pavasario periodas. Pavasarį mes visi norime spalvų - ypač geltonos, nes esame pasiilgę šviesos ir šilumos. Šios edukacijos metu vaikus supažindinsime su įvairiais džiovintais augalais. Pavasarinėse kompozicijose bus naudojamos bičių vaško žvakės. Vaikus supažindinsime šių žvakių gamybos procesu ir kodėl jos kvepia medumi.
Edukacijos "Velykinė kompozicija ant beržo riekelės" metu vaikams priminsime Lietuvoje vyraujančias šv. Velykų tradicijas, ugdysime jų kūrybiškumą bei pasitikėjimą savimi.


Senovinių šokių pamoka su ponia Gelgaudiene

Paslaugos tikslas - suteikti mokiniams žinių apie Panemunės pilį kaip kultūros paveldo objektą, supažindinant su istoriniais šokiais bei jų egzistavimo formomis Panemunės pilyje įvairiais istoriniais laikotarpiais.
Paslaugos uždaviniai:
1. Pristatyti Žemaitijos  kunigaikštystės valdytojo A. Gelgaudo ir jo žmonos reprezentacinius bei asmeninius apartamentus.
2. Apžvelgti istorinio šokio raidą nuo Viduramžių iki XIX a. pr., remiantis duota vizualine medžiaga,
3. Išmokyti du istorinius šokius.
Edukacijos uždavinių įgyvendinimui Panemunės pilis kviečia mokinius trumpam nusikelti kelis šimtus metų atgal į praeitį ir susitikti su ponia Gelgaudiene - giminės, valdžiusios pilį XVIII - XIX a. sandūroje, atstove. Pilies šeimininkė aprodys savo namus - Panemunės pilį bei joje esančius reprezentacinius bei asmeninius apartamentus, kuriais taip didžiuojasi. Čia susipažinsite su šio dvaro kasdienybe bei mėgstamiausia ponios pramoga - šokiais. Gelgaudai pilį valdė laikotarpiu, kuomet susidomėjimas praeities istorija buvo itin didelis, todėl net ir savo kasdienybėje panaudodavo akcentus iš praeities. Tad ir šios edukacijos šokiai atspindės ne tik Gelgaudų laikmetį, bet ir ankstesnius istorinius laikotarpius, tokius, kaip Viduramžiai ir Renesansas. Šokių patirtis dalyviams
 nėra būtina, kadangi bus mokoma nesudėtingų socialinių šokių, kurie smagiu gyvybingu ritmu skatins ne tik fizinį aktyvumą, bet ir protinę mankštą bei suteiks teigiamų emocijų, skatinančių pasitikėjimą savimi bei aplinka.


Švietėjiškos tradicijos Didžiulių dvarelyje

Edukatorius, pasitelkdamas ekspoziciją, pristato Didžiulių šeimos genealoginę schemą, sodybos šeimininkus – knygnešius, šviesuolius, bendravusius su įžymiais šio krašto žmonėmis, sukaupusius didžiulę lituanistinę biblioteką. Per biografijos faktus, parašytus kūrinius, ryšius su kitais Lietuvos šviesuoliais pristatomas Liudvikos Didžiulienės siekis kovoti su prietarais, tamsumu, skleisti žinias. Programos dalyviai apžiūri „Aušros“ numerius, pažymėtus S. Didžiulio bibliotekos ženklu, sužino apie tolimesnį bibliotekos likimą, šios bibliotekos įtaką Lietuvos šviesuomenės ugdymui ir Nepriklausomos Lietuvos idėjos brandinimui bei valstybės kūrimui. Užsiėmimas tęsiamas edukacinėje erdvėje su išlikusiais autentiškais kambario baldais. Susėdę aplink stalą, ant kurio kadaise buvo skirstyta knygnešių atgabenta spauda, programos dalyviai išklauso trumpą spaudos draudimo laikotarpio apžvalgą, išnagrinėjamas stendas, kuriame užfiksuotas knygų kelias nuo spaustuvių Mažojoje Lietuvoje iki Griežionėlių, pažymėti pagrindiniai spaudos draudimo momentai. Vyksta viktorina, kurioje jaunimas, pasidalinęs į grupes, varžosi tarpusavyje, kurie teisingiau atsakys į klausimyną, sudarytą iš svarbiausių spaudos draudimo laikotarpio faktų. Lauke susipažįstama su sodyboje auginamais senoviniais vaistažoliniais ir prieskoniniais augalais, lankytojai gauna dovanų sėklų arba pačių augalų. Skaitoma ištrauka iš Aldonos Didžiulytės-Kazanavičienės prisiminimų apie motiną kaip grožio puoselėtoją. Ant akmeninių laiptų daroma simbolinė nuotrauka. Programa užbaigiama vaišėmis su žolelių arbata iš senoviško virdulio ir Didžiulių sodo gėrybėmis pagal sezoną.


Edukacinė pamoka „Slaptas pinigų gyvenimas“

Pinigai ant medžių neauga, sako žmonės. Bet jie nėra visiškai tiesūs, mat senovės actekai vietoje pinigų naudojo kakavos pupelės, o jos kaip tik ir auga ant medžių! Kartais pinigų galima rasti žemėje, bet kur jų ieškoti – paslaptis. Būsimiems ateities lyderiams, visiems smalsučiams ir gudručiams – edukacija „Slaptas pinigų gyvenimas“. Edukacijos metu vaikai susipažins su pinigų istorija nuo seniausių laikų iki kriptovaliutų, sužinos kiek kartų keitėsi pinigai Lietuvoje per šimtą metų, mokysis pažvelgti į Euro monetas, ne tik kaip į atsiskaitymo priemonę, bet ir kaip į meno kūrinį ar informacijos šaltinį. Edukacijos metu vaikai ne tik įgis pagrindinių teorinių žinių apie pinigus, bet ir leisis į kelionę po pasaulį. Žaisdami šiai edukacijai sukurtą žaidimą, vaikai susipažins su skirtingų šalių papročiais, išmoks savarankiškai priimti sprendimus, kritiškai vertinti bankininko pasiūlymus, dirbti komandoje. Edukacija moksleiviams suteiks pamatinių finansinio raštingumo žinių, padėsiančių suvokti pinigų vertę ir jų racionalaus panaudojimo svarbą. Kiekvienas edukacijos dalyvis gaus taupyklę ir finansų eksperto diplomą. Edukacija skirta 2–6 klasių vaikams, ją veda personažas – bankininkas. Priklausomai nuo mokinių amžiaus, vedėjas parenka metodus ir perduodamos informacijos kiekį: 5-6 klasių mokiniai papildomai žiūrės filmuotą medžiagą apie pinigų raidą per 100 metų. Edukacija sukurta 2018 m. pabaigoje. Jos tikslas plėsti vaikų kultūrinį akiratį, finansinį raštingumą, mažinti finansinio raštingumo skirtumus tarp atskirų regionų, socialinių grupių.


Orientacinis pasivaikščiojimas GRAFŲ PĖDSAKAIS

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Visos kelionės metu Jus lydės mūsų virtualus gidas Brainas, kuris neleis pasiklysti, siųsdamas įvairias užuominas bei užduotis. Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis.
2 km. maršruto po Palangą metu sužinosite ne tik apie grafus Tiškevičius, jų įtaką kurorto plėtrai, bet ir išgirsite kitų įdomių istorijų apie Palangą, kurias privalo žinoti kiekvienas atvykęs prie jūros.

Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Palangoje!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Lankomų objektų ieškote patys, savarankiškai, tačiau Brainas bus visada pasiruošęs padėti, jei nesupratote užduoties, ar norėsite kažko paklausti.
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.
Žaidimas galimas ir anglų kalba


Holokausto istoriją aprėpiantis edukacinis užsiėmimas, kurio dalyviai susipažįsta su Kauno IX forte vykdytais masinių žudynių veiksmais nacių okupacijos laikotarpiu. Atskleidžiama, ką reiškė anuomet slapta Operacija 1005 ir jos pagrindu forte veikusi Įmonė 1005B. Pristatomos kalinių - lavonų degintojų asmenybės, jų darbas, patirtys ir įvykdytas pabėgimo planas, kurį savitai atkartoti turės galimybę kiekvienas užsiėmimo dalyvis.


Komunikavimas be žodžių – piešimas kaip kalba

Piešimas – viena universaliausių kalbų, kurios pagalba žmonės išreiškia žodžiais neišsakomas mintis jau tūkstančius metų. Kodėl piešimas toks universalus? Kaip jis padeda tobulinti asmenybę, kūrybiškumą? Kaip moko atidžiau stebėti ir geriau suprasti mus supantį pasaulį? Kas yra vizuali poezija? Kodėl paveikslėlis gali būti iškalbingesnis už tūkstantį žodžių?  Visi klausimai bus atsakyti užsiėmimo metu.


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacija „Kaip buvo pramogaujama" galimybė prisiminti senolių mėgtus žaidimus ir pramogas. Kleboniškių kaimo buities muziejuje, kuris pripažintas vietove, geriausiai atspindinčia savitus Aukštaitijos regiono kraštovaizdžio bruožus, moksleivių laukia smagi, teatralizuota edukacinė programa. Muziejaus pievelėje (o šaltuoju metų laiku - autentiškoje kaimo gryčioje) bus galima išbandyti ne tik vikrumą ir miklumą, taiklumą žaidžiant senovinius (XVI a. - XX a. I p.) grupinius, individualius, gaudynių, stalo žaidimus, bet ir šokant nuotaikingus ratelius. Dalyviai patirs žaismingo bendravimo įspūdžių ir sužinos daug įdomių istorijų kada, kodėl ir kaip atsirado žaidimai bei rateliai, kaip pramogaudavo to meto vaikai ir jaunimas.


Spektaklis vyresniųjų klasių moksleiviams "Prabangos" (pagal J.Savickio noveles)

Interaktyvus spektaklis paruoštas pagal Jurgio Savickio noveles ("Palikimas", "Ponia Janina Sudocholskienė", "Prabangos") iš antrojo rašytojo apsakymų rinkinio „Ties aukštu sostu“ (1928). "Jurgio Savickio kūryba inteligentiška, vientisa ir stilinga. Stebėti pasauliui ir gyvenimui autorius pasikėlė nuo žemės ,,ties aukštu sostu ” (V.Mykolaitis- Putinas 1928 m.). Jurgis Savickis yra kone vienintelis europietiško tipo rašytojas lietuvių literatūroje. Tai labai intensyvaus, glausto stiliaus menininkas, reformatorius, į perdėm rimtą lietuvių literatūrą vienas pirmųjų įvedęs ironiją, humorą,parodiją, leidęs sau pažaisti įprastais lietuvių literatūros stiliaus, tematikos ir pasaulėžiūros dalykais bei savo skaitytojų lūkesčiais. J. Savickis – neabejotinai „kitoks“ lietuvių literatūroje. Kitoks, nei iki tol lietuvių novelėse vaizduotas, yra ir jo kūrybos žmogus. Šis kūrėjas išsiskyrė antitradiciškumu: vietoje charakterių – simbolinės figūros, nematomo režisieriaus paverstos marionetėmis, vietoje aiškumo – galvosūkį menantys antrieji pasakojimo planai, kuriuos iššifruoti padeda tik išankstinis autoriaus pažiūrų ir būdo pažinimas. Gyvenimą jis vaizduoja kaip teatrą, kuriame žmogus atlieka tam tikrą vaidmenį


Edukacinis užsiėmimas „Šiuolaikinis telefonas ir sveikatos būklę diagnozuojančios programėlės“

Sveikata dar ne viskas, tačiau be sveikatos viskas – niekas. Sokratas Prieš keliolika metų telefonas buvo skirtas tik skambinimui, tačiau šiandien jis tapo universaliu įrenginiu. Atsiranda daugiau sprendimų, kurie paverčia išmaniuosius įrenginius asmeniniais gydytojais. Gamintojai kuria įvairiausius priedus, kuriuos galima nešioti ant piršto, rankos, krūtinės ir kurie bevieliu ryšiu perduoda duomenis apie mūsų kūną į telefone arba planšetėje įdiegtą aplikaciją arba į internetą. Programėlės turi daug privalumų: patogu naudotis, didelis įvairių duomenų srautas, įtraukianti aplinka. Siūlome susipažinti su nemokamų programų pasiūla: „Pagalba sau“, „Mitybos dienoraštis“, „Žingsniuojantis kalorijų skaitliukas“. Užsiėmimo tikslas - sveikatos raštingumo, mitybos ir sveikos gyvensenos įgūdžių formavimas pasitelkiant išmaniąsias programėles bei komikso kūrimo metodą. Edukacijos metu su mokiniais aptarsime sveikos gyvensenos principus ir išmoksime praktiškai naudotis viena nemokama „Google Play“ programėle „Mitybos dienoraštis“. Programėlė padės tiems, kurie nori sveikiau maitintis, sumažinti kūno svorį, išvengti persivalgymo, sekti suvalgomo maisto kiekį ir kalorijas, lengvai gauti informaciją apie produktų maistinę vertę (kalorijas, angliavandenius, baltymus ir riebalus). Sukursime komiksą apie poną Simpsoną, kuris valgė tiek, kad nebetilpo... Mokysimės vertinti sveikatą kaip vieną iš esminių vertybių, lemiančių asmens ir visuomenės gerovę bei gyvenimo kokybę.


Jonavos rajono savivaldybės Grigorijaus Kanovičiaus viešoji biblioteka

Ką šiuolaikiniam žmogui reiškia etnokultūra? Turėtume  žinoti, koks yra žmogaus santykis su gamta, su aplink mus esančiu pasauliu, su gimtąja žeme. Ar suvokiame, kad esame savosios žemės žmonėmis, ar  gyvename jos laiko ritmu, kaip vertiname metų laikų kaitą. Žinodami savo istoriją galime geriau suprasti ir vertinti dabartinę savo tautos kultūrą. Jonavos rajono savivaldybės viešosios bibliotekos Rimkų filiale organizuojama edukacija „Ką slepia kvapai?“ – mūsų kultūros, tradicijų, gyvenimo būdo pažinimas per kvapus. Žaisdami, tyrinėdami ir kurdami moksleiviai susipažins su žolynų rinkimo tradicijomis, panaudojimo būdais kasdienybėje, vertins ir bandys suprasti kvapų svarbą šiuolaikiniame gyvenime bei jų poveikį emocinei būklei. Edukacinės dirbtuvės prasidės nuo supažindinimo su bibliotekoje užaugintomis vaistažolėmis, jų įvairove bei jų ilgametėmis tradicijomis mūsų kultūroje. Edukacijos dalyviai pagal specialiai parengtą dėlionę mokysis atpažinti kvapniuosius žolynus. Susipažinę su vaistažolėmis, jų panaudojimo galimybėmis moksleiviai išmoks kaip iš paprastų dalykų galima susikurti savo aliejinį kvepaliuką, taip skatinant vaikus gyventi tvariai. Kūrybinio proceso metu, edukacijos dalyviai kurs ir gamins savo pasirinkto aromato kvepaliukus. Edukacija „Ką slepia kvapai?“ – tai priemonė, sujungianti pažinimą ir kūrybą bei puoselėjanti pagarbą gamtai, mūsų tautos istorinei ir dabartinei kultūrai.


Muzika ir šokiai - bendravimo, saviraiškos, kūrybingumo galimybė, neatsiejama kultūrinio identiteto dalis. Šios programos metu susipažinsime su senaisiais Aukštaitijos krašto rateliais, šokiais ir vaikų žaidimais. Patys šoksime, dūksime, žaisime!


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kviečiame nusikelti į mitologinius baltų laikus, kur gausu skirtingas reikšmes turinčių
ženklų, simbolių, kur buvo aukštinama gamta ir jos teikiamos dovanos! Edukacijos
tikslas – supažindinti mokinius su baltų ženklais ir simboliais, bei panaudoti šias žinias
kūrybiniame procese. Edukacijos metu bus kalbama apie Lietuvos valstybės ištakas ir
baltų paveldą – paslaptinguosius simbolius, protėvių perduotus mums. Diskutuodami ir
žaizdami drauge mokysimės atpažinti šiuos ženklus, įminti ir išmokti jų reikšmes.
Praktinėje dalyje sukursime baltų ženklais užšifruotą linkėjimą draugui spalvingame
atviruke pasirinktomis technikomis.


Edukacinė programa „Juostų pynimas“ skirta supažindinti moksleivius su juostų pynėjo amatu. Edukacijos metu bus pristatyta Aukštaitijos krašto juostų istorija, simbolika, praktinio panaudojimo pavyzdžiai. Dalyvaudami edukaciniame užsiėmime sužinosite ne tik apie senąjį amatą, bet ir kuo ypatingas juostų, lietuvių kultūroje turėjusių ne tik praktinę, bet ir simbolinę reikšmę, pynimas. Amatininkė pristatys pintinių juostų parodą ir pademonstruos senovinį juostų pynimo būdą. Praktinio užsiėmimo metu dalyviai išmoks nusipinti juostelę - „draugystės apyrankę“.


Edukacijos dalyviai susipažins su tradiciniu kiaušinių marginimo bičių vašku technika. Tai nuostabi ir įtraukianti programa, tinkanti tiek patiems mažiausiems, tiek vyresniųjų klasių moksleiviams. Pažinsime senuosius lietuvių raštus ir simbolius, aiškinsimės jų reikšmes. Edukacijos metu dalyviai pasiners į margučių raštų įvairovę, o numargintą kiaušinį merksime į dažus. Visomis priemonėmis pasirūpiname.

Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Kritinio mąstymo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Pažinimo kompetencija


Edukacija apie mėlyną spalvą: "Mėlynoji misterija: gilesnis spalvos supratimas

Tai edukacinis-praktinis užsiėmimas, kuris mokinius įveda į mėlynos spalvos ir akvarelės meno pasaulį, supažindina su iškilia menininke Rūta Katiliūte ir jos filosofiniu meniniu požiūriu į mėlyną spalvą. Dailininkė akvarelistė Eglė Lipinskaitė paaiškins, kas yra akvarelė, kuo ji skiriasi nuo kitų technikų. Papasakos apie skirtingų mėlynos spalvos atspalvių reikšmes ir simbolius.
Edukacijos metu bus suteikiamos visos reikalingos priemonės. Tapysime su menininkams profesionalams skirtais dažais ir teptukais, teptuko potėpio galimybėmis ir subtilybėlis, bei keletu akvarelės technikų. Aptarsime komponavimo ypatumus. Trumpa demonstracija padės geriau suprasti ir įsivaizduoti darbą su akvarele, tuomet prasidės praktinė edukacijos veikla, kur mokiniai galės išbandyti naujas technikas, kuriant savo akvarelės darbus. Pabaigoje bus paroda ir aptarimas, kur mokiniai galės pasakoti apie savo įkvėpimo šaltinius ir kūrybinę patirtį, mokinsis analizuoti bei pagirti draugų darbus.


Kalėdų eilėraščio dirbtuvės. Praktinė kūrybinė edukacija su knygų autore, poete Indre Pliuškyte-Zalieckiene

Edukacijos metu autorė supažindina vaikus su humoristinių eilėraščių žanru skaitydama savo kūrybą ir atlikdama performansą, kuriame vaikai aktyviai dalyvauja. Vėliau padedami autorės vaikai išbando savo jėgas kurdami humoristinį eilėraštį Kalėdų tematika.

Edukaciją veda knygų vaikams autorė, poetė ir iliustruotoja Indrė Pliuškytė-Zalieckienė, kuri yra pelniusi ne vieną apdovanojimą už savo kūrybą.

Autorė atvyksta į ugdymo įstaigą susidarius 4-6 klasėms/grupėms (minimalus skaičius per dieną – 80 vaikų).


„Ir šiandien tebežymu, kur pilies būta...“

Edukacijos tikslas – skatinti susidomėjimą Mindaugo laikų Lietuvos istorija bei istorinės rekonstrukcijos būdu pristatyti XIII–XV a. Šeimyniškėlių (Vorutos) piliakalnio istorinį kompleksą – vieną didžiausių gynybinių įtvirtinimų Rytų Lietuvoje. Supažindinti su minėtoje vietoje archeologų rastais radiniais, bylojančiais apie pilėnų gyvenimo būdą bei kultūrą, pilių apgulties techniką ir karybą. Priemonės – autentiška piliakalnio aplinka ir šalia jo esantis atkurtas papilio kiemas, apjuostas gynybiniais įtvirtinimais. Remiantis istoriniais artefaktais atkurta sienų apgulties technika, viduramžių drabužiai, papuošalai, kasdieniniai reikmenys, kario ginkluotė, šarvai. Archeologinė perkasa su radinių kopijomis, pilies maketai, animacinis filmas apie Vorutą ir kitos priemonės. Numatoma veikla – žaismingi edukatorių pasakojimai, įtraukiantys dalyvius į minėtą istorinį laikmetį, susipažinimas su piliakalnio infrastruktūra – apsauginiais pylimais, papiliu, papėdės gyvenviete, keliais. Individualių ir komandinių užduočių atlikimas, tyrinėjant archeologinę perkasą ir jos radinius. Dalyvavimas šaudymo iš lanko ar aksties mėtymo varžybose. Kario šarvų matavimasis, galimybė paliesti ir išbandyti kiekvieną dominantį eksponatą ir kt. Siektini rezultatai – savo krašto istorijos populiarinimas ir tautinės tapatybės formavimas, patriotiškumo ugdymas. Mokykloje įgytų teorinių istorijos, lietuvių literatūros, technologijų dalykų žinių papildymas praktine veikla. Bendradarbiavimo, smalsumo, fizinio aktyvumo skatinimas, pasitikėjimo savo jėgomis ugdymas.


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas 2050 Baltija. Distopija ar realybė?

Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „2050 Baltija. Distopija ar realybė?“ Kokį įsivaizduoji pasaulį, vandenyną ir gyvūnus 2050-aisiais? Gamtai iškilo grėsmė. Kas kaltas? Gamtos ateitis – Tavo rankose? Į šiuos klausimus atsakymų ieškosime apsilankę improvizuotoje laiko mašinoje „14 m3 2050 Baltijos. Distopija ar realybė?“. Čia susipažinsime su iš ateities atsikėlusiais distopiniais jūrų gyvūnais, turėsime galimybę su jais pasikalbėti, išklausyti jų žinutės. Ir tada priimsime sprendimą – ar šie distopiniai turi vilčių tapti realybe? Ar mes tikrai to norime? Šiuo edukaciniu užsiėmimu siekiame padėti ugdyti mokinių aplinkosauginį sąmoningumą ir tvarų vartojimą. Edukacijos metu bus nagrinėjama, kaip žmonės yra susiję su žemės tarša, kokie taršos būdai, bus ieškoma tvarių sprendimų keisti kasdienius įpročius. Tai padės atlikti įtraukios distopinių gyvūnų istorijos, realūs faktai, kūrybiškumą skatinančios interaktyvios grupinės užduotys ir kitos veiklos.


Programoje „Muzikinė mįslė“ laukia pažintis su muzikos instrumentais, kaip jie vadinasi ir iš ko jie padaryti, kaip jie skamba. Visa medžiaga papildoma instrumentiniu atlikimu. Skambant girdėtoms melodijoms, spėsime jų pavadinimus. Mįslės apie muziką ir muzikos instrumentus padės vaikams suprasti visą jų įvairovę. Programa skirta gerinti vaikų bendravimo įgūdžius, skatinti emocinį vystymąsi per muziką, scenos meną, kūrybą.Paslaugas teiks profesionalūs muzikantai, pedagogai. Paslauga kokybiška, aukštos meninės ir kultūrinės vertės. Programoje atskleidžiama pučiamųjų instrumentų istorija, konstrukcija ir skambesys. Programa skatina svarbiausius bendravimo, pilietiškumo įgūdžius.Kūrybiškumo ugdymas yra puikus asmenybės ugdymas.