Edukacija „Laikinosios sostinės fenomenas“

Nuotolinės edukacijos „Laikinosios sostinės fenomenas“ tikslas – ugdyti sąmoningą vaikų požiūrį į kultūros paveldą ir jo išsaugojimo svarbą. Uždaviniai: supažindinti mokinius su svarbiausiais Laikinosios sostinės vystymosi etapais, įdomiausiais istoriniais faktais, žymiausiais žmonėmis, didingiausiais pastatais.
Per du Laikinosios sostinės dešimtmečius Kaunas padarė milžinišką vystymosi šuolį – iš provincialaus carinės Rusijos gubernijos centro tapo modernia sostine. Ir nustebino visko mačiusią senąją Europą. Nei architektūra, nei madomis, nei gyvenimo stiliumi, nei ekonomika Kaunas nenusileido Londonui ar Berlynui ir buvo vadinamas Mažuoju Paryžiumi.
Nuotolinė edukacija „Laikinosios sostinės fenomenas“ mokinius supažindins su Laikinosios sostinės istorija. Kartu su edukatore nuosekliai klausydami istorijų, žiūrėdami vaizdo įrašų ir fotografijų, mokiniai keliaus po tarpukario Kauną, susipažins su svarbiais istoriniais pastatais (Prezidentūra, Lietuvos bankas, Karininkų ramovė, Ministrų kabinetas ir kt.), įdomiausiais faktais, žymiausiais žmonėmis. Edukatorė kvies vaikus įsitraukti ir dalyvauti: kritiškai mąstyti atsakant į istorinius klausimus, paieškoti pasislėpusių architektūros elementų. Po edukacijos taip pat laukia specialios tyrinėjimams skirtos iliustruotos užduotys, kurias atlikdami vaikai galės įtvirtinti ir papildyti bendrąsias ir specialiąsias bei edukacijos metu įgytas žinias.
Edukatorė su mokiniais bendrauja tiesiogiai per Zoom platformą iš anksto suderintu laiku. Metodai: gyvas pasakojimas, papildomas temine vizualine medžiaga (archyvinės nuotraukos ir vaizdo įrašai), garsiniais elementais (grojama tarpukario muzika), klausimų atsakymų žaidimu, žemėlapio pažinimu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Spektaklis vaikams „Liunės nuotykiai“ (nuotolinė paslauga)

Ši pasaka - apie mažą mergaitę Liunę, patekusią į paslaptingą salą. Šalia nėra nei mamos, nei tėčio, todėl Liunė privalo būt drąsi, kad neišsigąstų riaumojančių liūtų, grėsmingų begemotų. Liunė patiria visokių nuotykių: susipažįsta su geraširdžiu jūros ežiu, gudriai išsisuka nuo baisaus ryklio nasrų, gelbėja mielas ir juokingas beždžionėles... Liunė viską gali, juk ji - tikra robinzonė!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacijos dalyviai susipažins su vėlimo amato istorija, senuoju valstiečių apavu – veltiniais, jų gamybai naudojamomis medžiagomis, vėlimo technikomis, savarankiškai sausuoju vėlimo būdu nusivels suvenyrą-  batuką, kurį puoš natūralia spalvota vilna ir siūlais. Programos dalyvių bus ugdoma pažinimo bei kūrybiškumo kompetencijos, praktiniai vilnos vėlimo amato gebėjimai.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Edukacinė programa „Atlaidų tradicija: kermošinių saldainių gamyba" (2 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: aktualizuoti atlaidų švenčių tradicijas. Uždaviniai: 1. Skatinti moksleivių domėjimąsi atlaidų metu vyravusiomis vaikų ir jaunimo veiklomis, bendruomeninėmis tradicijomis. 2. Supažindinti edukacijos dalyvius su kermošinių saldainių gamybos istorija, saldainių formų įvairove. 3. Sudominti mokinius atlaidų saldainių gamybos technologija. 4. Mokyti formuoti ilguosius atlaidų saldainius bei juos papuošti. 5. Skatinti vaiko socializaciją bendruomenėje šokant, žaidžiant ir dirbant. Užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su garsiausiais XX a. ir XXI a. atlaidais, ta proga rengiamomis linksmybėmis bei pramogomis. Aptariamos sakralioji ir pasaulietinė atlaidų dalys. Akcentuojamos bendruomeninės tradicijos: artimųjų, giminių, kaimynų lankymo paprotys, protėvių kapų lankymo paprotys. Pasakojimai iliustruojami Balio Buračo ir Romualdo Požerskio atlaidų nuotraukomis, filmuota atlaidų  medžiaga. Pristatoma  kermošinių saldainių gamybos istorija.  Sertifikuotų tautinio paveldo produktų  amatininkė Laima Lašinienė demonstruoja baltos masės karamelės paruošimo procesą, suformuoja keletą mokinių pageidaujamų formų saldainių. Mokiniai mokomi formuoti ilguosius saldainius, vadinamus „lazdomis“, juos įvynioti  ir papuošti.  Užsiėmimo dalyviai šoka tradicinius šokius „Trumpakojis', „Latrišas"; Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu. Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins ir vertins tradicinės bendruomenės vertybes, realizuos savitas kūrybines idėjas, išmoks suformuoti ir papuošti saldainį, pritaikys įgytus gebėjimus naujuose kūrybiniuose projektuose. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9, 5 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Magiškos porceliano dekoravimo dirbtuvės

Kviečiame į kupiną paslapties ir kūrybos pamoką - porceliano  dekoravimo dirbtuves. Daug susidomėjimo ir puikių įvertinimų sulaukiantis užsiėmimas įtrauks į susitelkimą, atsipalaidavimą skatinanti procesą. Vaikai kviečiami į patyriminę pamoką, kurios metu susipažins su porceliano dekoravimo technikomis, metodais. Daug kruopštumo ir susikaupimo reikalaujantis kūrybinis piešimo procesas padeda geriau sutelkti dėmesį, moko nusiraminimo technikų, padeda geriau pažinti save, o savitai papuoštas puodelis arba lėkštė kaskart suteikia džiaugsmo ir didina pasitikėjimą savo jėgomis.
   Piešimo technikos ir temos skirsis priklausomai nuo dalyvių amžiaus, nuo gamtos vaizdavimo jauniausiems iki sudėtingesnių raštų, mandalų kūrimo - vyresnių klasių moksleiviams. Sakoma, kad mandala tai - sielos gelmių piešinys. Nuo seno plačiai paplitęs rytų šalyse, mandalų piešimas išpopuliarėjo ir vakarų pasaulyje, kaip susitelkimą, nusiraminimą, būvimą čia ir dabar skatinantis procesas. Skubančioje visuomenėje, įtakojami ekranų ir socialinių medijų, vaikai kaip niekad patiria daug streso, todėl kruopštus piešimo procesas padeda valdyti mintis, emocijas, gerina koncentraciją ir gebėjimą išlaikyti dėmesį ilgiau.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Vidinis gintaro pasaulis (nuotolinė paslauga)

Edukacinis užsiėmimas „Vidinis gintaro pasaulis“ paruoštas pastebėjus, jog muziejaus inkliuzų ekspozicija sulaukia bene daugiausiai jaunųjų lankytojų dėmesio ir klausimų. Užsiėmimo metu kviečiama pasinerti į du pasaulius – mokslo ir meno. Pradžioje dalyviai supažindinami su gintaro susiformavimo istorija. Nuotolinio užsiėmimo dalyviai kartu su edukatoriumi kompiuterio ekrane žiūri pažintinį filmuką "Gintaro miškas". Trumpai ir aiškiai parodoma geologinė laiko skalė. Akcentuojama Eoceno epocha – Baltiškojo gintaro formavimosi laikotarpis: iliustruojamas sakotekis, inkliuzų susidarymas. Antroji užsiėmimo dalis - meninė. Sekdami edukatoriaus patarimais mokiniai akvarele lieja gintaro gabaliuko vaizdą, tai suteikia geros patirties – išbandomos akvarelės technikos galimybės. Vėliau ant išdžiovintos akvarelės pieštuku piešia inkliuzą. Kuriant inkliuzo atvaizdą remiamasi išdidintų fotografijų vaizdais ekrane arba inkliuzų piešinių pavyzdžiais. Pabaigoje dalyviai kviečiami pristatyti ir apibūdinti savo inkliuzą. Užsiėmimo refleksijai siūlomas nuotaikingas kompiuterinis žaidimas "Inkliuzų medžioklė".


Online spektaklis „O Viešpatie, Vilnius!” (nuotolinė paslauga)

Rūsys – šauni vieta, bandantiems slapstytis nuo gyvenimo. Jame, Mažojoje „Lėlės“ teatro scenoje, ir susitinka pora kiek „kuoktelėjusių“ pelėnų bei virtualaus pasaulio valdovas – skaudžiai su mama susipykęs berniukas. Tai istorija apie tiesos paieškas ir būtinybę kalbėtis, apie tai, kad problemos tampa išsprendžiamos jas išsakius ir nuo jų nebėgant. O šalia vienatvės, šeimos, draugystės bei tarpusavio supratimo laukia dar viena pasakojimo linija – puikiausio pasaulyje miesto, Vilniaus! Pelėnų, pratūnojusių savąjį gyvenimą rūsyje, dėka susipažinsime su šio krašto legendomis ir pasakojimais bei susiremsime su tokiomis paslaptingomis Vilniaus būtybėmis kaip kad magų magas Tvardauskas ir Vilniaus Baziliskas... „O Viešpatie, Vilnius!“ – tai aktoriaus ir režisieriaus Ainio Storpirščio debiutas „Lėlės“ teatro scenoje. Taip pat tai ir pirmasis meninko, kaip dramaturgijos autoriaus, bandymas. „Norėčiau, kad po šio spektaklio išėję vaikai klausinėtų tėvų apie Vilnių. Ir kad šis spektaklis jiems būtų kaip impulsas praleisti laiką kartu, kalbėtis.“ – teigia jis.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kodėl dauguma Čiurlionio paveikslų šiandien yra pakeitę spalvas? Kodėl jie tokie trapūs? Apžiūrėję originalius paveikslus ir sužinoję kaip jie yra saugomi, užsiėmimo dalyviai visus atsakymus suras patys. Praktinėje užsiėmimo dalyje galėsite išbandyti tokias kreideles ar dažus, kokius naudojo Čiurlionis ir sužinoti kaip šis žymus dailininkas komponuodavo ir dėliodavo formas popieriaus lape – pagal išsitrauktą atsitiktinę užuominą kiekvienas galės pats pabandyti sudėlioti čiurlionišką siužetą.


Žaidimas – pats smagiausias mokymo ir ugdymo metodas, ypač kai mokome tokio rimto (ir atrodytų – sudėtingo) dalyko kaip pilietiškumas. Kodėl klasėje nesusikūrus mažos veikiančios valstybės su veikiančiomis valdžios institucijomis: Prezidentu, Seimu ir Vyriausybe? Ir netgi jei tas prezidentas – ne žmogus, o gyvūnas, vis tiek reikia tikrų tikriausių rinkimų su balsavimo biuleteniais, balsadėže ir netgi rinkimine kalba. O kokia valstybė be įstatymų? Ir kas juos turėtų priimti? Edukacinė pamoka ,,Žaidžiame valstybę“ yra kultūrinė pilietiškumo ugdymo programa, parengta remiantis Kanados, JAV ir Suomijos gerąja vaikų ir jaunimo pilietiškumo ugdymo praktika ir pritaikyta III-VI klasių Lietuvos vaikams. Pamokos metu vaikai susipažįsta su Lietuvos Respublikos valdžios institucijomis – Seimu, Vyriausybe ir Prezidentu, jų veiklos sritimis, sužino, kas yra partijos, kaip vyksta rinkimai. Taip pat patys klasėje imituoja rinkimus: balsuoja, renka prezidentą, teikia svarstymui ir priima įstatymus. Edukacijos metu naudojami metodai: diskusija, pasakojimas, vaizdo medžiagos peržiūra, situacijų žaidimas, aptarimas. Vyriausiosios rinkimų komisijos duomenimis, 2019 m. gegužės 12 d. vykusiuose LR Prezidento rinkimuose ir referendumuose balsavo 46% jaunų žmonių, turinčių balsavimo teisę, tačiau nepaisant to, Lietuvos vardas vis tiek išlieka tarp turinčių mažiausią rinkėjų aktyvumą Europos Sąjungoje. Politikos mokslų specialistai tai visų pirma aiškina nepakankamu vaikų pilietiniu ugdymu mokyklose ir šeimoje. Tačiau, kaip parodė 2016 m. Didžiosios Britanijos referendumas (dėl ,,Brexit“), spragos vaikų pilietiniame ugdyme gali tapti rimtu išbandymu visuomenei. Lietuva – maža šalis šalia didelių kaimynių, todėl kiekvieno sąmoningo ar aktyvaus piliečio balsas mums gali būti lemtingas. Pastaba:  Mažiausias pamokų skaičius Kauno mieste - 2 pamokos, kituose miestuose - 4 pamokos vienoje mokykloje. Kiekviena edukacija derinama individualiai, tad norėdami rezervuoti laiką susisiekite telefonu.


Keramikos edukacija „Molio pašnekesiai“ 5-12 kl.

Keramikos edukacinė programa ,,Molio pašnekesiai“ .
Programos pradžioje apžvelgsime keramikos raidą, susipažinsite su lietuvių liaudies lipdymo, dekoravimo tradicijomis, technikomis. Programa pritaikyta 5-12 kl. mokiniams, ,  pagal amžių, gebėjimus, specialiuosius gebėjimus, poreikius. Kuriant tradicinius keraminius indus, figūrėles ar kitokios paskirties darbelius, svarbu išlaikyti tradicijas: formas, spalvas, ornamentus. Stengsimės tradicijas tęsti, tačiau kiekvieno mokinio kūrybiškumas, jo supratimas, gebėjimas interpretuoti savaip, visada bus palaikomas, kiekvieno vidinis pasaulis yra kitoks, ir tai yra neatsiejama žmogiškoji vertybė. Lipdysime iš raudono, gelsvo, balto molio, taip pat šamoto. Lipdysime iš molio virvelių, formuosime darbus iš molio rutulio, konstruosime iš iškočiotos molio plokštės, junksime įvairias technikas .Darbo pradžioje nutarsime kokią techniką ir kokį molį naudosime užsiėmimo metu. Dekoruosime įvairiais būdais, taip pat archainiais motyvais – linijomis, taškeliais, spiralėmis, įspaudais, bei savo sukurtais dekoro elementais ir ornamentais. Sužinosite kas yra juodoji keramika, archajiškoji raugo technika. Sužinosite kas yra glazūra, angobas, kam ir kaip naudojami. Pilnai užbaigti darbus, reikalingi du užsiėmimai. Pirmojo užsiėmimo metu lipdysime savo kūrinį, jį puošime ornamentais, detalėmis, išdžiovintus darbus išdegsime specialioje krosnyje. Antro susitikimo metu vyksta glazūravimas, po glazūravimo darbai išdegami dar kartą , po išdegimo darbai keliauja pas autorius. Vieno užsiėmimo trukmė 90 min. Po edukacijos , mokiniams bus lengviau suprasti apie keramiką, jie turės žinių apie lipdymo, dekoravimo, darbų džiovinimo, degimo specifiką. Susipažins su keramikos dirbinio komponavimo principais. Molis - reikšminga priemonė, kūrybiniams, meniniams gebėjimams, estetikai ugdyti. Padės suprasti lietuvių liaudies meną, tautos paveldą, jo prasmę, išlikimo ir palikimo vertę. Skatins kurti gražų pasaulį.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa „Ką mums pasakoja muzika“

Edukacinės programos tikslas – supažindinti vaikus su muzikos instrumentų įvairove, jų panašumais ir skirtumais, garso
išgavimo būdais, plėsti vaikų muzikinį akiratį.
Uždaviniai:
1. Supažindinti su styginiais bei kitais muzikos instrumentais; 2. Skatinti domėtis įvairiais muzikos instrumentais; 3. Suteikti
žinių apie styginius muzikos instrumentus; 4. Ugdyti muzikavimo kultūrą, įtvirtinant jau turimas muzikos žinias; 5. Lavinti
ritmo bei muzikos klausymosi įgūdžius.
Užsiėmimo metu vaikai susipažins su styginiais strykiniais ir styginiais gnaibomaisiais muzikos instrumentais. Turės galimybę juos paliesti ir pagroti. Sužinos šių instrumentų atsiradimo istoriją. Žaisdami muzikinius žaidimus mokysis klausytis bei lavins ritminę klausą. Drąsiai išsakys savo nuomonę. Atliks žaismingas muzikines užduotis.
Taikomi metodai: Muzikos pamokėlė - diskusija, iš ko gaminami muzikos instrumentai, stygos, strykas. Ritmo bei muzikos klausymosi įgūdžių lavinimas. Animacinio filmo „Music land“ peržiūra bei aptarimas. Muzikos instrumentų – violončelės, smuiko, gitaros, ukulelės, kanklių demonstravimas. Individuali ir grupinė garsų improvizacija instrumentais.
Edukacijos turinys ir raiškos formos skatins pažinti muziką per instrumentus, jų skambesį, įspūdį sustiprins animacinis filmukas.  Užsiėmimas leis patirti muzikinį kūrybinį eksperimentą: bus išbandomi kūrėjo ir atlikėjo, stebėtojo vaidmenys. Bus lavinami muzikiniai gebėjimai, puoselėjamas estetinis suvokimas, ugdomi mokinių socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti. Mokiniai bus skatinami savarankiškai reikšti savo idėjas, diskutuoti apie jau turėtas muzikos žinias ir edukacijoje įgytas, jas lyginti.
Edukaciją vykdys Joniškio kultūros centro Rudiškių skyriaus meno vadovė Ingrida Buožiuvienė, jai padės renginių režisierė Elena Karnišauskienė.


Edukacija „Garso ir šviesos magija“ (5-9 klasėms)

Teatras – tai erdvė, kupina paslapčių ir netikėtumų. Įsivaizduokite save scenoje, nutviekstą šviesos ir užliūliuotą netikėtų garsų, o gal jums būtų įdomiau „tapyti“ scenoje šviesos ir šešėlių paveikslą ar garso pulto pagalba sukurti paslaptingą garsų šydą? Aktorius Tomas Kunčinas jums pravers tą šydą, papasakos truputį istorijos, atskleis šiek tiek praktinės magijos ir techninių Alytaus teatro didžiosios scenos garso, šviesos ir video projekcijos galimybių paslapčių. Edukacinės programos tikslas – supažindinti su teatro garso ir šviesos pasauliu bei teatro užkulisiais. Kultūrinė edukacinė programa „Garso ir šviesos magija“ yra skirta 5-8 klasių mokiniams.


Dar XX a. pr. Lietuvos kraštovaizdį puošė kryžiai, koplytėlės, koplytstulpiai, stogastulpiai su juose įkurdintomis šventųjų skulptūrėlėmis. Deja, laikas, gamtos jėgos negailestingai naikino turtingą kryždirbystės paveldą, surinkti ir išsaugoti pavyko tik šių paminklų fragmentus, daugiausia šventųjų ir angelų skulptūras, kurias iš medžio darė dievdirbiai. Anykščių Angelų muziejuje ir Sakralinio meno centre saugoma senosios lietuvių liaudies skulptūros kolekcija, kurią kaupė kunigas Monsinjoras Albertas Talačka ir menotyrininkė mecenatė Beatričė Kleizaitė Vasaris. Tik maža dalis muziejuje saugomų senųjų skulptūrų turi autorystę. Vienas iš labiau žinomų dievdirbių buvo Lionginas Šepka ir Ipolitas Užkurnys. Muziejaus kolekcijoje yra ir šiuolaikinių liaudies meistrų kurtos skulptūros, jų autoriai iš skirtingų Lietuvos regionų Saulius Lampickas, Rimantas Zinkevičius, Vytautas Ulevičius, Anykščių krašto žinomi meistrai Pranas Petronis, Valentas Survila, Jonas Tvardauskas ir kt.
Sakralusis krikščioniškas menas globalioje sekuliarizuotoje XXI a. vakarietiškos kultūros visuomenėje atsidūręs užribyje, yra itin aktualu kas kartą prisiminti savo krikščioniškos kultūros tradicijų ištakas – per išsaugotą sakralinio meno senąją tradicinę ikonografiją, simboliką, kurią itin savitai atspindi Lietuvos talentingų savamokslių liaudies meistrų kūryba.
Edukacinio užsiėmimo dalyviai apžiūri muziejuje sukauptą liaudies meno kolekciją, susipažįsta su liaudies skulptūros tradicijomis, jos ikonografine simbolika. Moksleiviai gali palyginti kaip keitėsi skulptūros meistrų tradicijos lyginant šiuolaikinių meistrų ir senųjų dievdirbių kurtus darbus.
Edukacinio užsiėmimo metu kuriame trimatę kompoziciją „Mano Angelas Sargas“, jam naudojame įvairias išraiškos priemones, pasirenkamas vienas ekspozicijos kūrinys ir daroma meninė interpretacija. Moksleiviai dirba grupėmis, tarpusavyje komunikuoja, dalinasi patirtimis.


Apie žmones ir paukščius (Nuotolinė paslauga)

Ši virtuali edukacija skirta tiems, kuriuos vis dar kamuoja klausimas, kas atsirado pirmiau – paukštis ar kiaušinis, ir kaip šis faktas susiję su žmonių pasaulio sukūrimu. Programos metu taip pat išsiaiškinsime, kodėl mūsų protėviams paukščiai buvo svarbūs, kokias žinias jie parnešdavo iš dausų, ką pranašaudavo jų giesmės ir elgsena. Naudodamiesi lietuvių tautosaka pabandysime išsiaiškinti, ar mes ir paukščiai esame panašūs. Susitikimo pabaigoje aptarsime, ką naujo sužinojome, kokie klausimai kilo, bei atliksime smagią užduotį.


Užsiėmimas vyksta Kretingos muziejaus etnografijos ekspozicijoje „Saulės ratu“. Pradžioje edukatorė parodo, kaip atrodo linai ir jų pluoštas (pakulos), demonstruoja senovinius lino apdirbimo įrankius, pasakoja apie jų paskirtį, pamoko vaikus jais naudotis. Sužinoję koks tai buvo sunkus ir varginantis darbas nuo lino sėklos iki išaustos drobės, toliau einama apžiūrėti eksponuojamų kraičio skrynių. Aptariama jų paskirtis, vaikai sužino kuo jos panašios ir kuo skiriasi, ką į jas dėdavo, susipažįsta su skrynių puošybos elementais ir simboliais. Diskutuojant mokiniai analizuoja, kaip skyrėsi žmonių gyvenimai, kaip daiktai per šimtą metų patobulėjo. Iš kraičio skrynios imami austiniai rūbai, rankšluosčiai, staltiesės, lovatiesės, kalbama apie lininio audinio savybes, privalumus, jų naudojimą seniau ir šiandien: virtuvėje, patalynei, aprangai. Užsiėmimo pabaigoje demonstruojamas žemaičių tautinis kostiumas. Diskutuojama apie tradicinių lietuvių rūbų reikšmę, aiškinamasi, kokios dalys jį sudaro, kokios kostiumo spalvos būdingos Žemaitijai. Edukacijos žinių užtvirtinimui vaikai gauna užduotį – grįžus į mokyklą nupiešti savo šeimos kraičio skrynią. Šis edukacinis užsiėmimas vaizdžiai praplečia mokykloje įgytas pasaulio pažinimo žinias, suteikia naujos patirties ir puikių įspūdžių.


Mažosios Lietuvos saugomų teritorijų direkcija

Edukacijos metu bus ugdomi mokinių savarankiško kultūros pažinimo ir patyrimo įpročiai. Skatinsime mokinių kūrybiškumą, pažintį su Lietuvių tautos raštais, baltų simboliais, kaip kultūros paveldu. Mūsų protėviai naudojo begalę simbolių rankdarbiuose, papuošaluose, drabužiuose, austose juostose. Namų stogus puošė žirgeliai, langinėse išraižyti augalų motyvai, verpstėse žibėjo žvaigždės, o molio puodynėse sugulė raštų visuma. Kokią žinią jie paliko mums šiuose raštuose? Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su simbolių reikšmėmis bei jų kalba. Su moksleiviais ieškosime simbolių pateiktuose liaudies raštų pavyzdžiuose, audimo juostose, puodynėse, aptarsime juos kaip mūsų protėvių paliktas žinutes. Senovėje žmonės tikėjo, kad įvairūs ženklai suteikia apsaugą, pripildo mus dvasinių ir fizinių jėgų. Užsiėmimo metu kiekvienas moksleivis galės nupiešti sau svarbų simbolį, tautinį raštą ant medžio ripkutės ir taip įprasminti gautas žinias. Savo sukurtą tautodailės raštą medinuke, galės parsinešti namo.


Mokinių mėgiamas dėl smagumo, mokytojų vertinamas dėl profesionaliai pateikiamų žinių, interaktyvus mono spektaklis žaismingai ir patraukliai pateikia informaciją apie svarbų žiemos laikotarpį Adventą – rimties, susikaupimo, savęs įsivertinimo metą. Kartu su edukatore kelsime klausimus ir ieškosime atsakymų: ar blogai svajoti? Ar reikia liūdėti, jei svajonė neišsipildo? Ar svajojimas gali teikti džiaugsmo? Ar laiką galima paskubinti? Kodėl kartais laikas "lekia", o kartais "šliaužia"? Autorinė pasaka ir meduolių prieskoniais kvepiančios lėlės pakvies išgirsti istoriją, nutikusią visai čia pat, galbūt namų virtuvėje. Kartu su pipiru, muskato riešutu, cinamonu, gvazdikėliu, žvaigždiniu anyžiumi aplankysite toliausias, giliausias, aukščiausias Žemės kerteles bei sužinosite, kur gyvena laimė. Išsiaiškinę visus paslaptingus dalykus, kurie išties yra paprasti, tik galbūt pamiršti, pasimokysime lipdyti meduolius. Kokius ir kaip meduolius lipdė mūsų proseneliai, iš ko juos gamino? Ar meduoliai - lietuviškas kepinys? Meduolių rūšys pasaulyje, burtai ir žaidimai. Stebuklų metą bus ir stebuklų- žėrintis fėjos rutulys išklausys vaikų norus, slapčiausias svajones, eilėraščius ar daineles. Atlikus magišką veiksmą, norai pildosi. (Jie iš tiesų pildosi, net ir tie – slapčiausi!). Suteikiama galimybė pasisakyti ir būti išgirstam, pasidžiaugti ar pasipasakoti, kas neramina. Programa vykdoma Advento laikotarpiu ir 1-2 savaites po Naujųjų metų (laukiant stačiatikių Kalėdų). Po programos dalyviai gebės išvardinti keletą meduolių prieskonių, atskirti juos iš grupės. Sugebės įvertinti ir išreikšti savo karščiausius norus, skirs juos nuo užgaidų. Supras draugystės svarbą. Išmoks lipdyti Kalėdinius meduolius. Edukacijos trukmė 45min. Vienu metu užsiėmime dalyvauja viena grupė/klasė mokinių. Į ugdymo įstaigą atvykstama susidarius 3-6 grupėms.


Krioklių laiptais į geologinę praeitį (5-6 kl.)

Būna Lietuvoje vietų, kad tiesiog nesitiki, jog esi savo gimtojoje šalyje. Kviečiame pasivaikščiojimui prie unikalaus Vilsos upelio. Tai vienintelis upelis Lietuvoje, kuriame susiformavo natūralūs kriokliai. Nepaprasto grožio gamtoje eisime miško takeliais, lipsime per medžių išvartas, kilsime ir leisimės upės slėnio šlaitais bei kirsime upę siaurais tilteliais. Upelio krante esančiose atodangose aptiksime prieš šimtus tūkstančių metų gyvenusių organizmų fosilijas, atliksime lauko eksperimentus, kurie padės suprasti žemės gelmių svarbą. Pakalbėsime apie praeityje vykusius ir šiuo metu vykstančius gamtinius procesus, nulėmusius šios unikalios aplinkos atsiradimo istoriją. Susipažinsime su Lietuvos paviršių suformavusiais ledynais bei laikotarpiais, kai jie nutirpdavo - tarpledynmečiais. Ekskursijoje vaizdingai, aiškiai ir suprantamai pateiksime moksliniais tyrimais pagrįstas žinias, kurios leis mokiniams patirti pažinimo džiaugsmą, suvokti gamtos įvairovę, vientisumą ir harmoniją, paskatins mokinius domėtis gyvosios ir negyvosios gamtos objektais, kurs tvirtesnį ryšį su gimtosiomis vietomis. Ekskursijos metu tapsime tikros geologinės ekspedicijos dalyviais. Po šios išvykos kiekvienas pasijus atradėju, ne vienam kils noras daugiau sužinoti, tyrinėti, keliauti bei jaustis socialiai atsakingu už savo šalies gamtos išteklių tvarų naudojimą.


Meškinų muziejus ,,Plushy B 55” - tai muziejus skirtas vaikams, kuriame sukaupta antikvarinių, vintažinių ir autorinių meškinų kolekcija nuo XVIII iki XXI amžiaus. Jos branduolį sudaro unikali, dar niekur nematyta ekspozicija ,,Meškinų medis”, papildo interaktyvios instaliacijos - meškinai lagaminuose bei tapybos paroda ,,Mažasis Meškutis šalimais”. Taip pat muziejuje galima pamatyti ir mažesnę ekspoziciją „ Bambukų meškinai - Pandos“, iškelianti ekologijos problemą.
skaitymo, žaislų ir suvenyrų – meškiukų, audio ir video, pažintinės medžiagos pagalba ugdyti vaiko asmenybę: skatinti norą daugiau sužinoti, kurti, reikšti savo mintis, jausmus, mokyti rišliai pasakoti, sudominti knygomis ir skaitymu, ugdyti teigiamus jausmus ir emocijas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacijos pradžioje mokiniams yra pristatoma kas tie oliziukai iš ko jie gaminami ir kaip auginami. Mokiniai peržiūri vaizdinę medžiagą. Susipažinę su trumpa teorine medžiaga mokiniai individualiai iš pjuvenų, kojinių, sėklų ir įvairių papuošimų patys gamina  augaliukus - oliziukus. Vėliau pristatinėja klasės draugams sukurtus darbelius.


Vizualinis gyvos muzikos spektaklis „KAFKA INSOMNIA“

,,Spalio 2. Bemiegė naktis. Jau trečia iš eilės. Aš greitai užmiegu, bet po valandos prabundu, lyg būčiau įkišęs galvą į nesamą skylę. Nuo tada visą naktį iki penkių tarsi miegu, tačiau tuo pat metu ryškūs sapnai neleidžia užmigti. Aš formaliai tarsi miegu greta savęs, o pats tuo metu turiu grumtis su sapnais." (Dienoraščiai. 1910–1923, Franz Kafka). Vizualinis gyvos muzikos spektaklis ,,KAFKA INSOMNIA" pasakoja sapniškai realistišką čekų rašytojo Franco Kafkos vienos nemigos nakties istoriją. Šiuolaikinio lėlių teatro, draminės vaidybos, videoprojekcijų, gyvos muzikos bei garsinių manipuliacijų pagalba kūrėjai gilinsis į paranojišką ir kerinčią legendinio čekų autoriaus kūrinių atmosferą bei pagrindines rašytojo gyvenimo peripetijas. Eksperimentinis, posdraminis spektaklis perteikiamas per šiuolaikinio vizualaus teatro formą, nuneš į F. Kafkos pasaulį bei jo edukacinį turinį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Pažintinė - kūrybinė 45 min. trukmės programa žaismingai mokys moksleivius klausytis, piešti, vertinti ir mėgautis muzika. Programą ves aukštos kvalifikacijos lektoriai-pedagogai, kurie moksleivius susipažins su tikruoju spektaklio personažu, jo charakteriu, vaizdo/garso medžiaga. Parengti sezonui aktualūs teatro personažai ir charakteringiausi jų garso įrašai nepaliks nei vieno abejingo.


Programa „Šaržo piešimas“, kurią veda dailininkas-iliustratorius Gintaras Jocius, moksleivius supažindins su šaržo istorija, jo įvairove bei paskirtimi ir padės išbandyti savo piešimo galimybes šiame dailės žanre. Edukacijos  metu  dailinininkas  papasakos apie savo asmeninę  patirtį, suteiks teorinių šaržo piešimo žinių: paaiškins apie pagrindines žmogaus veido proporcijas , pamokys gebėjimo stebėti ir pamatyti unikalius, išskirtinius žmogaus veido bruožus, o taip pat gyvai demonstruos  šaržo piešimą pagal „žingsnis po žingsnio“ metodiką. Praktinių užsiėmimų metu mokiniai atliks nesudėtingas užduotėles, bei patys išbandys šaržavimo gebėjimus, o jei prireiks bus suteikta dailininko pagalba.  Veiklos metu bus diskutuojama ir juokaujama, moksleiviai patirs nemažai teigiamų emocijų.


,,Kalėdinio žaisliuko gaminimo dirbtuvės"

Edukacijos pradžioje mokiniams yra pristatoma kokie kalėdiniai žaisliukai buvo senovėje. Mokiniai peržiūri vaizdinę medžiagą. Susipažinę su trumpa teorine medžiaga mokiniai individualiai patys gamina kalėdinius žaisliukus iš įvairių karoliukų, plunksnų, gamtinių medžiagų. Vėliau pristatinėja klasės draugams sukurtus darbelius.


Teatro magija - ekskursija po Nacionalinio Kauno dramos teatro užkulisius

Ar žinojote, kad pagrindiniame Nacionalinio Kauno dramos teatro pastate veikia trys vaidybinės aikštelės: Didžioji scena, Rūtos salė ir Mažoji scena? O kur dar grimo kambariai, grimo cechas, siuvykla, butaforijos dirbtuvės, kuriose gimsta spektaklių dekoracijos ir patys įvairiausi spektaklyje naudojami daiktai! Ekskursijos metu aplankysite visas scenas, cechuose susitiksite su čia dirbančiais meistrais – kiekvienoje stotelėje sužinosite įdomią šio teatro istoriją, išgirsite atsakymus į jums rūpimus klausimus.


Maloniai kviečiame moksleivių grupes į pažintinį gamtinį-istorinį pėsčiųjų žygį po Labanoro regioninį parką. Žygio metu supažindinsime su Labanoro girios gamtos turtais, biologine įvairove, ekosistema. Pažinsime medžių gyvenimą, išmoksime skaičiuoti jų metus, apkabinsime pušis, kurių amžius siekia kelis šimtus metų. Keliaudami aplankysime Stirnių pilkapius, sužinosime jų istoriją, siekiančią XI-XII a., susipažinsime su Čiulų dvaro istorija ir jo medine architektūra, dvaro pastatų - svirno, arklidžių, palivarko, kluono, malūnininko namo paskirtimis, ieškosime jų pėdsakų. Keliaudami girios takais susipažinsime su uogienojais ir diskutuosime apie miško svarbą klimato kaitos procesams, o sustoję pailsėti prie ežerėlio, sužinosime apie gilias lietuviškas tradicijas saugant mišką ir jo teikiamas gėrybes. Mokytis gamtoje smagu ir įdomu, o kartu ir paveiku. Iš arčiau pažįstant gyvąją gamtą, neabejotinai sustiprės ryšys tarp vaikų ir gamtos. Edukacinė programa skirta gamtos ir istorijos mylėtojams. Pažintinio žygio metu susipažįstama su vietove, jos istorija, atliekamos užduotys. Paslaugų teikėjo pastaba: Renginio dalyviams rekomenduojame dėvėti oro sąlygas atitinkančią aprangą bei patogią avalynę. Taip pat siūlome su savimi pasiimti užkandžių bei gėrimų (galime sudaryti sąlygas papietauti po žygio).


Marijampolės Petro Kriaučiūno viešoji biblioteka

„Knygos keliu“ – tai Marijampolės Petro Kriaučiūno viešosios bibliotekos Vaikų ir jaunimo edukacijos centre vykstanti  edukacija, kurios metu išsiaiškinama kaip senovėje buvo siunčiamos žinutės, kas skatino atsirasti raštą, skirtingų formatų knygas ir bibliotekas, moksleiviai patys kuria savo knygos puslapius.
Edukaciją sudaro dvi dalys – pažintinė ir kūrybinė.
Pirmoje dalyje ilgametę edukacinę patirtį turintys edukatoriai siekia ne tiesiogiai pasakyti reikšmingą informaciją, o atsižvelgdami į moksleivių amžių, leidžia patiems ieškoti ir patirti atradimo džiaugsmą, tokiu būdu žadindami smalsumą, norą žinoti ir ieškoti atsakymų.
Antroje dalyje moksleiviai patiria ką reiškia būti knygų kūrėjais, apžvelgia įvairius knygų formatus (popierinius, garsinius, skaitmeninius ir kt.),  kuria knygų puslapius, kuriuos išmargina istorijomis, spalvingomis iliustracijomis.
Vaikų ir jaunimo edukacijos centre esančioje garso įrašų studijoje yra galimybė pažinti diktoriaus darbą ir įrašyti knygos ištrauką, o fotostudijoje sukurti knygos reklaminę nuotrauką.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kiekvieno viduje gyvena vidinis vaikas – tai mūsų vaizduotė. Joje slypi nesuskaičiuojama daugybė istorijų, nuotykių, patyrimų, laukiančių, kada bus papasakoti. Šis vidinis pasaulis visada mums atviras, tereikia juo susidomėti ir atsipalaiduoti – tada jį pajusime. Kviečiu į edukaciją, kurios metu drąsiai leisitės kelionėn į savo vidų, atversite vaizduotės pasaulį, patirsite visus jos stebuklus ir pasidalinsite su kitais! Užsiėmimo pradžioje naudojant „Picture your story“ korteles bus užmegztas kontaktas su dalyviais, sužadintas kūrybingumas. Tuomet pristatytas „Story Chest“ (lietuviškai, „Pasakų skrynelės“) pasakų kūrimo metodas ir taisyklės. Po to visi dalyviai individualiai (arba komandiškai – pagal pasirinkimą) remdamiesi „Story Chest“ kortelėmis kurs draugų, vaizduotės, kelionių, gyvūnų, žinomas, stebuklingo daikto, vertybės, stebuklingų galių, šeimos, burtų, pagalbininkų, drąsias, gyvenimo, kosmines, kvailas, iššūkio, turtų, blogio, optimistines, pasaulio pabaigos, mokymosi, išradimų, fantastines, paprastas, baisias, meilės, ateities, sakinių, išmintingas, pokyčių, pirmojo asmens, garsų, atvirkštines, rimuotas, dialogo ir vaidybines pasakas. Smagus ir kūrybingas laikas garantuotas!


Sugalvok savo būdą, kaip surasti Europos kontinento geografinį centrą

Užsiėmimo dalyviai pažins Europos parką, šiuolaikinio meno muziejų, kur geografinis Europos centras įprasminamas meno kalba, o Lietuva pristatoma kaip Europos centro valstybė besidomintiems menu iš viso pasaulio. Žinodami, kad geografinį Europos kontinento centrą Lietuvoje 1989 metais nustatė prancūzų kartografas Afholderis (Jean-Georges Affholder), dalyviai ieškos būdų pavaizduoti tai specialiuose žemėlapiuose meninėmis priemonėmis. Užsiėmimo dalyviai plės ir kūrybingai taikys bendrojo lavinimo žinias. Prireiks ne tik loginio mąstymo, kūrybiškumo, lakios vaizduotės, bet ir nuoseklumo. Būtent nuoseklus darbus padėjo jaunam menininkui Gintarui Karosui savo svajonę – sujungti meną ir gamtą simboliniame Europos taške – paversti realybe . Užsiėmimas vyksta Gintaro Karoso sukurtame Edukaciniame centre, pastate natūralios gamtos rūbu, kur pro didžiulius langus matoma muziejaus aplinka. Moksleiviai taip pat įgis žinių apie išskirtinius šiuolaikinį meno pavyzdžius, pasaulinio garso kūrėjus.


KAIP PRIKLAUSYTI GRUPEI IR IŠLIKTI SAVIMI? Savęs ir savo vertybių pažinimas meno pagalba

Pasitelkiant meno kūrinius, kaip priemonę savęs ir savo vertybių pažinimui, o taip pat naudojantis estetinė/meninės distancijos pagalba, kviečiame patyrinėti ir pasidalinti įžvalgomis temose kaip: (1) geriau pažinti ir reikšti save: charakterį, vertybes, jausmus, mokytis reflektuoti savo būsenas; (2) stiprinti socialinius emocinius įgūdžius ir mažinti agresyvų elgesį, ugdyti toleranciją, (3) atsispirti impulsyviam elgesiui, (4) mokytis diskutuoti, dalintis nuomonėmis bei spręsti konfliktines situacijas, (5) suprasti savo elgesio pasėkmes ir bendradarbiauti tarpusavyje Meno kūrinių bei temų, kurios atspindėtos meno kūriniuose, dėka kelti klausimus, tyrinėti, eksperimentuoti, reflektuoti bei diskutuoti taip ugdant kritinį mąstymą bei kūrybiškumą.


Ekskursija požemiuose Kauno tvirtovės IV forte

1915 metų rugpjūčio mėnesį Kauno apylinkėse užvirė didžiausias mūšis Kauno istorijoje. Kaizerio armija pradėjo carinės Kauno tvirtovės šturmą. Rašoma, jog Kauno tvirtovės šturmo metu buvo paleista 800 000 įvairaus kalibro sviedinių. Vos per vienuolika dienų!
Net ir po I Pasaulinio karo tvirtovė išliko aktuali karinei paskirčiai. Nors atkūrus Lietuvos Respublikos Nepriklausomybę tvirtovės aktualumas sumenko – šiandiena tvirtovė aktuali kaip atgimstantis kultūros paveldas, vietos bendruomenių, meno iniciatyvų ir turizmo objektas.
Kviečiame sugrįžti daugiau nei 100 metų į praeitį ir atrasti paslaptingiausius požemius Kauno tvirtovėje, paieškoti įėjimo į mitinį tunelį po Kauno miestu ir pakutenti pėdą šikšnosparniui.
Jūsų lauks ilgiausi tuneliai ir storiausios sienos.

Ekskursija teikiama nuo gegužės 1 d. iki spalio 1 d., kai baigiasi šikšnosparnių žiemojimo laikas.


Auksinis šiaudas, keliantis į saulę duoną, nuo seno skatino žmogų jį gerbti bei rasti būdą kaip pratęsti jo gyvenimą. Taip atsirado šiaudinių sodų, žvaigždžių, kalėdinės eglutės papuošimų rišimo tradicija Lietuvoje ir kitose šalyse. Šiandien, kuomet šiaudinių sodų rišimo tradicija įrašyta į UNESCO nematerialaus kultūros paveldo sąrašą, būtina kiekvienam pažinti šiaudo panaudojimo galimybes kūrybiniame procese, šiaudinių dirbinių pritaikymą paprotinėse apeigose ir bent kartą gyvenime surišti kad ir patį mažiausią sodelį.
Kokie šiaudai tinkami rišti kalėdinės eglutės girliandas ir žaisliukus, sodus, žvaigždes? Kas soduose primena Senovės Egiptą? Kur soduose pasislėpusi matematika, istorija? Ką apie šiaudinukus byloja etnokultūra? Atsakymus į visus šiuos klausimus išgirsite, šiaudinį dirbinį sukursite, palubėje besusukančius sodus pamatysite ir liaudies dainą padainuosite atvykę į Ramygalą, senovinę autentišką amatininkų sodybą. Programa skirta 1 - 12 (13) klasių mokiniams ir priešmokyklinukams.


Edukacija skirta 1–4 klasių moksleiviams. Edukacijos metu vaikai, atvykę į Labirintų parką, sužinos kas yra labirintas, kokios yra labirintų rūšys, jų paskirtys senovės kultūrose ir šiandien. Susipažinę su labirintų rūšimis ir jų paskirtimi pasinersite į klaidžią ir kupiną įvairiausių potyrių kelionę labirintais! Edukacijos dalyviai, kartu su lydinčiais asmenimis bus suskirstyti komandomis, tuomet, gavę po Labirintų parko žemėlapį turės atlikti įvairias užduotis ir rasti išėjimus iš trijų parke esančių labirintų. Komandoms bus įteikiami pažymėjimai.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija "Lietuvos istorinės asmenybės Vilniaus senamiestyje"

Kultūrinė edukacinė programa -ekskursija “Lietuvos istorinės asmenybės Vilniaus senamiestyje”
Maršrutas driekiasi Vilniaus senamiesčio gatvelėmis. Keliaudami aplankysite šešis Vilniaus senamiesčio paminklus ir plačiau
susipažinsite su šešiomis Lietuvos istorinėmis asmenybėmis, apie kurias mokiniai mokosi per lietuvių literatūros ir istorijos
pamokas (Žemaitė, V.Kudirka, S. Daukantas, K. Donelaitis, A. Mickevičius, J. Basanavičius). Kelias skulptūras galėsite net
pakalbinti ir pasiklausyti jų istorijų, apie kurias nerašo mokykliniai vadovėliai. Vilnius yra ketvirtasis miestas pasaulyje,
prakalbinęs skulptūras. Šios ekskursijos tikslas sudominti ir įtraukti mokinius į mokymosi procesą, supažindinti su Lietuvos
istorinių asmenybių paminklais Vilniaus senamiestyje, padėti mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir bendrąsias
kompetencijas bei ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą Ekskursijoje telefono pagalba mokysimės užsimegzti asmeninius
santykius su vizualiuoju menu (skulptūromis). Mokiniai prisimins, kaip XX a. pradžioje buvo atkurta Lietuvos valstybė,
kokia buvo Lietuvos gyventojų padėtis Rusijos imperijoje, tautinio atgimimo epizodus, plačiau susipažins su pirmaisiais
lietuvybės, tautinio atgimimo skatintojais. Edukacinė ekskursija yra pusiau interaktyvi. Ekskursijoje naudojama įvairi
vizualinė medžiaga atskleidžianti tematiką.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacijos „Lauminėjimai“ tikslas – sukurti pramogą, kurioje vaikai įgyja etnokultūrinių ir skautiškų žinių. Uždaviniai: suteikti edukacijos dalyviams informacijos apie Žemaitijos etninį paveldą (tarmę, smulkiąją tautosaką, sakmes, ratelius, žaidimus, dainas ir kt;
pamokyti nusipinti tautinę nesudėtingą tautinę juostelę-apyrankę, pasigaminti šiaudinį žaisliuką ar nusipiešti ant medinės kaladėlės ar įsegamo ženkliuko baltišką simbolį;
susipažinti su pagrindiniais pasaulio ir Lietuvos skautijos faktais, susiejant juos su mūsų šalies istorijos įvykiais, supažindinti su skautų tradicijomis, vertybėmis ir kt.;
pamokyti skautiškų žaidimų ar pakviesti išbandyti savo jėgas kliūčių ruože, nusileidžiant lynais, kopiant į alpinistinę sieną

Visos veiklos vyksta skautoramos principu: padalijus mokinius į 4–6 vaikų grupeles ir keičiant veiklas ratu (pereinant iš vieno punkto į kitą).

Siekiamas poveikis: 1. patiriamos teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją, suteikiant naujų žinių ir įgyjant patirčių. 2. ugdoma savivertė ir motyvacija, pasitikėjimas savimi ir pasitenkinimas savo darbu. 3. ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti; įtraukiami visi mokiniai. 4. Edukacija leidžia atpažinti ir susieti naujai įgytas patirtis su turimomis formaliojo ugdymo žiniomis. Įgyvendintojai: 4–6 Plungės Gondingos tunto skautų vadovai ir, esant galimybei, patyrę skautai.


Tautos tradicijos - tai lobynas, iš kurio kiekvienas gali pasisemti jėgų ateičiai. Kaip mūsų protėviai šventė kalendorines šventes? Kokias dainas dainavo, kokius žaidimus žaidė mūsų seneliai, būdami maži? Visa tai galima sužinoti, išmokti ir patirti Jurbarko kultūros centre švenčiamose kalendorinėse šventėse, kurių metu dainuojamos liaudies dainos, žaidžiami žaidimai, supažindinama su smulkiąja tautosaka.


Negirdėti neregėti dalykai dedasi Velnių muziejuje! Tikri dzyvų dzyvai! Užsukite ir pasilausykite sakmių, pasakų, mitų, legendų ir įvairiausių porinimų. Išsamiai susipažinę su garsiąja dailininko Antano Žmuidzinavičiaus velnių kolekcija išsiaiškinsite daug įdomybių. Pavyzdžiui, - kuo velnias gali pasiversti, kur jį galima sutikti, ko nelabasis bijo, kaip nuo jo apsiginti ir ko geriau niekada nedaryti. Sužinosite ar pasaulyje visi velniai vienodi. Jums atskleisime kodėl iš velnio dovanų geriau neimti ir pasistengsime visas mįsles ir minkles kartu įminti.


Edukacijos dalyviai susipažins su tradiciniais pintinių juostų pynimo būdais, raštais ir spalvomis, apžvelgs tautinio paveldo palikimą, jo reikšmę bei svarbą kultūrinėje aplinkoje ir taip ugdys savo kultūrinį sąmoningumą. Nusipins pintinę juostelę, pasitelkiant seniausią pynimo techniką – eglinį pynimą. Užsiėmimus ves sertifikuotų tautinio paveldo tradicinių amatų meistrė Loreta Steponavičienė.


Žymusis prancūzų XIX a. romanistas Onorė de Balzakas yra lankęsis Lietuvoje. 1843 m. spalio 10 d. atvyko į Tauragę. Tų metų pavasarį jis buvo atplaukęs į Peterburgą pas savo mylimąją grafienę Eveliną Hanską, kurią ketino vesti. Taip ir nesutaręs dėl vedybų, rašytojas rudeni karieta iškeliavo atgal pro Rygą į Paryžių. Balzakas Tauragėje sustojo kaip paskutinėje stotyje, kur pašto užeigos namuose parašė laišką grafienei. Laiške rašoma: „Brangioji Grafiene, filosofas, teigdamas, kad negalima rašyti užeigos plunksna, pasakė didžią teisybę, nes, kad ir kažin kaip Jūs būtumėte nuliūdus, netvertumėte juokais, matydama, kaip aš darbuojuos tokia plunksna...”. Tai vienintelis rašytojo laiškas, rašytas Lietuvoje. Edukaciniame užsiėmime „Balzako laiškas” vaikai pirniausia išvys muziejaus pilies menėse itin retai matomą šešėlių instaliaciją, kur vaizduojamas Balzakas, žengiantis į Tauragės paštą. Užsiėmimu siekiama neformalioje muziejaus kultūrinėje erdvėje supažindinti mokinius su XIX a. rašymo žąsies plunksna tradicija, kuri pradėta dar VI a. prieš Kristų. Antroje edukacijos dalyje vaikai sužinos šios rašymo technikos istoriją: ar visos žąsies plunksnos tinkamos rašymui, kaip jas tinkamai paruošti, ką daryti, jeigu sulūžta plunksna, apie kaligrafijos meną ir dar daug įdomių dalykų apie popierinių laiškų rašymą Balzako laikais bei paties rašytojo įdomiausius gyvenimo faktus. Vaikai, atkartodami tuomet viešėjusį rašytoją, pamėgins kaligrafiškai parašyti laišką ant popieriaus, naudodami tušą ir žąsies plunksną ir, jei tądien šypsosis laimė – patys sulauks slapto laiško.


Pagėgių savivaldybės viešoji įstaiga "Pagėgių krašto turizmo ir verslo informacijos centras"

Jus pasitiks visa galinčios, žinančios, matančios mistinės būtybės- Raganos. Sužinoję šių būtybių trumpą istorija turėsite galimybę padėti raganoms sukurti burtažodį iš jums pateiktų žodžių. Tačiau visų pirma teks gerokai pasukti galvas, kad išsiaiškintumėte jų reikšmes ( keltuvė, mužė, unaravas ,skėtronas kt. ). Tai tikrai praturtins jūsų žodyną, skatins pažinti arba prisiminti retai vartojamus lietuviškus žodžius. Ekspozicija, kurią sudaro virš 30 vnt. įvairiausiomis technikomis ( keramika, tekstilė, dailė ir kt. ) pagamintų Raganų tikrai jums suteiks gerų emocijų. Menamai „ Virdami“ Raganos viralą susipažinsite su augalija, skirta kasdieniniams naudojimui ( maistas, drabužis, pašaras ir t.t.) ir jų magijai ( šiaudai po kūčių staltiese, kadugio šakelė serginti nuo gaisro ir t.t. ) Žinias užtvirtinsime žaisdami „Žolynų loto“. Iš Raganų surinktų žolynų, turėsite galimybę patys susikomplektuoti arbatą ir jos paragauti. Arbatos degustaciją ves žolininkė Reda Tamašauskienė. Žolynus edukacijoms suteiks Lietuvos kultūros paveldo sertifikatu sertifikuota Mažosios Lietuvos arbata. Ant šluotos neišskrisite, bet vieną garsiausių Lietuvoje gamtos paminklų - Raganų eglę, esančią vos 2,8 km. nuo užsiėmimo vietos, aplankysite.


Žaliakalnyje, Kalniečių gatvėje stūksantis namelis slepia ne vieną istoriją apie jo šeimininką, rašytoją Juozą Grušą. Būtent šioje vietoje gimė brandžiausia autoriaus kūryba – istorinės dramos, vėlyvos novelės. Visi jie nugulė į penkis raštų tomus, kuriuose autorius atskleidžia, jog dailioji literatūra, tai menas, kuris netarnauja gyvenimo praktikai, tačiau žmogaus sielą praturtina laime.
Edukacinio užsiėmimo „Raštas Juozo Grušo namuose“ metu, kviečiame susipažinti su rašytoju Juozu Grušu – sudėtinga rašytojo vaikyste, ankstyvu įsitraukimu į literatūros pasaulį. Išgirsite koks knygnešys išmokė jaunuolį skaityti, kokia buvo rašytojo dienotvarkė, kaip ši unikali asmenybė sėmėsi įkvėpimo. Išvysite originalius literato rankraščius, perskaitysite keletą Juozo Grušo aforizmų iš asmeninių rašytojo sąsiuvinių, pasisvečiuosite rašytojo svetainėje.
Kūrybinėje edukacijos dalyje, dalyviai leisis į kultūrinę rašto kelionę bei jo transformacijas nuo viduramžių iki šių dienų. Jų lauks kūrybinė užduotis – užrašų knygelės dirbtuvės. Mokiniai susipažins su pirmuoju plačiai paplitusiu gotikiniu šriftu, patys išmėgins savo talentą kaligrafijoje, rašydami iliuminaciją. Galvodami apie senas istorijas, sendinsime popierių, kuriame žąsies plunksna rašysime laišką sau į ateitį. Taip pat prisiliesime prie XX a. istorijos – įkvėpti rašytojo žurnalistinio smalsumo, spausdinimo mašinėle rašysime Juozo Grušo kūrybinę citatą. Dailės gabumų pareikalaus ir kita veikla – tam, kad knygelė turėtų savo šeimininką, pasigaminsime ekslibrį ir juo dekoruosime savo sukurtas knygeles. Visas veiklas surišime japonišku knygų rišimo metodu į unikalią užrašų knygelę, kurią dalyviai galės parsinešti namo. Tikimės, jog šis edukacinis užsiėmimas ugdys meilę lietuviškam žodžiui, įkvėps kurti ne tik muziejuje, bet ir už jo ribų.


SOSTINIŲ SVARBA KULTŪRINIAM GYVENIMUI: praktinė edukacija su LEGO

SOSTINIŲ SVARBA KULTŪRINIAM GYVENIMUI: PRAKTINĖ EDUKACIJA SU LEGO. Nuo senų laikų pasaulyje pradėjo kurtis bendruomenės, miesteliai, miestai, šalys. Šalyse esantys miestai išsiskirdavo savo nauda visuomenei (vieni būdavo pramoniniai, prekybiniai, kultūriniai) tokius miestus turime ir dabar. Tačiau dar nuo senų laikų atsirado terminas kaip “sostinė” - kuris vartojamas įvairiomis prasmėmis. Lietuvoje irgi turime puikių pavyzdžių:Telšiai - Žemaitijos sostinė, Varėna - Lietuvos grybų sostinė ir t.t. Bet ką žodis “sostinė” reiškė tada ir dabar? Kuo šalims yra svarbi jų sostinė? Šiuos klausimus kelsime kartu su mokiniais ir diskutuosime. Kalbėsime apie žodžio “sostinė” reikšmę bei svarbą. Kalbėsime apie Lietuvos istorijoje buvusias sostines, taip pat paliesime keletą kitų šalių (Prancūzija, Jungtinė Karalystė ir pan.). Tai edukacija , kurios metu vaikai susipažins su savo šalies ir kitų šalių sostinėmis bei diskutuos sostinių svarbą šalims. Edukacijos metu vaikai konstruos su LEGO modelį. Edukacija skatina pažinti ne tik savo šalies kultūra, bet susipažinti ir su kitomis skirtingomis šalimis ir jų kultūros paveldu. Taip pat tema plečia mokinių kultūros supratimą, jų išskirtinumą bei siekia, kad mokiniai pažinę kitokias kultūras, jas priimtų teigiamai ir jaustų norą išsaugoti savas tradicijas. Edukacijos metu mokiniai naudodami savo kūrybingumą susipažins su skirtingų tautų kultūros paveldu juos konstruodami.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


„Info pinklės“: kritinio mąstymo dirbtuvės (nuotoliniu būdu)

Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

9–12 klasių moksleivius kviečiame dalyvauti intriguojančioje socialinėje simuliacijoje, kurios metu tyrinėsime, kaip veikia dezinformacijos ir melagienų mechanizmas virtualioje (ir ne tik) erdvėje. Tapdami piliečiais arba populistais galėsite demaskuoti arba išteisinti manipuliatorių, sutelkti savo bendraminčius arba kritiškai pasiginčyti su oponentais. Edukacijos metu žaisime realybės kasdienybei itin artimą vaidmenų žaidimą, ieškosime įrodymų, faktų, užuominų, analizuosime, kas slepiasi po kaukėmis ir kas po skambiais žodžiais. Šio užsiėmimo metu tapsime apdairesni, sumanesni ir atsparesni, sužinosime, kaip atskirti vertingą ir realybę atspindinčią informaciją nuo klaidinančios ir neadekvačios.

Užsiėmimo trukmė: 100 min.
Dalyviai: 9-12 kl. moksleiviai.
Vieta: paslauga teikiama nuotoliniu būdu

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Tikslas: Ugdyti mokinių kūrybiškumą, supažindinti su tautinio paveldo kūriniais Šiaudiniais sodais bei jų gaminimo technika. Skatinti mokinius labiau pažinti save, savo gebėjimus ir juos kūrybingai reikšti.
Uždaviniai:
Kurti nuotaikingą atmosferą, kuri padeda mokytis, eksperimentuoti ir lavinti vaizduotę.
Išmokti šiaudinių žaisliukų - šiaudinukų gaminimo technikos.
Mokytis bendradarbiauti poroje.

Edukaciją pradedame nuo susipažinimo kas yra šiaudinis sodas, žaisliukas jo paskirtis, simbolika, prasmė ir naudojimas šiais laikais. Mokiniai gamina nedidelį šiaudinį žaisliuką, padeda draugui poroje, nes dažnai reikia vienam laikyti, o kitam surišti. Pabaigus pagrindinę konstrukcija visi pasirenka dekoravimo priemones (siūlus, džiovintus augalus) ir originaliai puošia savo kūrinį.

Pabaigoje bendra refleksiją. Susitikimą baigiame dekoruodami klasę arba jie nešasi savo dirbinius namo.


Spalva turi didelę įtaką žmonių gyvenimui, yra viena pagrindinių meninės išraiškos priemonių ir neatsitiktinai laikoma populiariausia estetinio jausmo forma. Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje moksleiviams pateiksime pavyzdžių kaip spalvų mokslas susijęs su kitais mokslais – fizika, chemija, optika, psichologija ir matematika. Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai atliks praktines užduotis, lavinančias ir gilinančias spalvos pojūtį ir spalvos suvokimą. Praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami „paruoštukus“, moksleiviai atliks skirtingas spalvines užduotis. Atlikdami užduotis moksleiviai susipažins su spalvų ratu: sužinos pirmines spalvas, sumaišys antrines, vėliau tretines, įves pagalbinį spalvinį ratą achromatinėms spalvoms. Įvairioms spalvoms parinks kuo daugiau atspalvių, išdėstys atspalvius tamsėjančia tvarka, išgaus erdvę spalvomis išdėstydami spalvas tolstančia ir artėjančia tvarka. Mokysis spalvų maišymo. Praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami „paruoštukus“, moksleiviai atliks skirtingas spalvines užduotis. Atlikdami užduotis moksleiviai susipažins su spalvų ratu: sužinos pirmines spalvas, sumaišys antrines, vėliau tretines, įves pagalbinį spalvinį ratą achromatinėms spalvoms. Įvairioms spalvoms parinks kuo daugiau atspalvių, išdėstys atspalvius tamsėjančia tvarka. Moksleiviai taip pat susipažins su esminėmis spalvų kategorijomis: pagrindinės, achromatinės, chromatinės, šviesios, neutralios, tamsios, ryškios, blankios, vėsios, šaltos, šiltos spalvos. Ir sudarys spalvinę kompoziciją pagal duotą kategoriją. Sužinos kokios spalvos yra kontrastingos, kokie pagrindiniai kontrasto dėsniai, kontrastų rūšys; koks ryšys tarp spalvos ir formos; sužinos kas yra koloritas. Edukacinis užsiėmimas moksleiviams bus ne tik puiki terapija, bet ir puiki proga patirti įvairių mokslų sintezę. Moksleiviai išmoks sudaryti spalvinį ratą ir juo naudotis, supras spalvinio kontrasto principus. Suvoks, kad kiekvienas asmuo yra individualus, jo kūriniai ir spalvų filosofija unikalūs.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Interaktyvi eksursija „Tarp diplomatijos ir žvalgybos: Lietuva 1939 - 1941 m. pasaulyje“

Viešoji įstaiga Sugiharos fondas "DIPLOMATAI UŽ GYVYBĘ"

Ar žinote, kad "The Guardian" savo skaitytojams Kauną siūlo aplankyti tarp 10-ies svarbiausią Europoje art-deco miestų?
Bent trumpai "pagyvenkite" to laikotarpio švietimo ministro J. Toknūno name, kuris pasakos ne tik savo, bet ir Japonijos
konsulo Kaune Čijunės Sugiharos ir jo šeimos istoriją, pristatys Nyderlandų garbės konsulo ir "Philips" direktoriaus
Lietuvoje Jano Zwartendijko veiklą bei šių dviejų diplomatų išskirtinį ryšį 1940 m. vasarą. 1939 - 1941 metai ženklina
Antrojo pasaulinio karo dalį ir Lietuvos valstybingumo netektį, bet jei šį laikotarpį norite suprasti ir pamatyti, ne tik kaip
Lietuvos valstybingumo žlugimą, bet kilnaus poelgio pavyzdį priimant karo pabėgėlius iš Lenkijos ir jais rūpinantis iki
sovietų okupacijos, šis muziejus kaip tik jums. Laukiami norintys susipažinti ne tik su fasadiniu diplomatų gyvenimu, bet ir
jų žvalgybinėmis užduotimis, Lietuvos interesais pasaulyje ir užsienio valstybių interesais Lietuvoje. Kviečiame pasiklysti to
meto tarptautinių santykių ir individo judumo labirintuose. Ar pakako tik asmens noro keliauti (ar greičiau bėgti) nuo karo
negandų ir 1940 m. užgriuvusios sovietų okupacijos? kokių reikėjo dokumentų? Kas sankcionuodavo išvykimą? Ar visi
keliai buvo atviri? Ir ar apmąstyta ir parengta kelionė baigdavosi sėkmingai?.. Šie ir daugelis kitų klausimų nebus atsakyti be
jūsų dalyvavimo.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Teikiamos paslaugos tikslas - supažindinti vaikus su sparčiausiai plintančia ateities technologija - dirbtiniu intelektu. Šios veiklos metu supažindinsime vaikus su įvairiais dirbtiniais intelektais, papasakosime kur jie yra naudojami ir kam jie išvis yra reikalingi. Išmoksime užprogramuoti robotizuotą ranką ir atlikti su ja įvairiausius įdomius veiksmus, pavyzdžiui, žaisti šachmatais, rūšiuoti tam tikras detales pagal spalvą ar formą ir kt. Veiklos metu ugdysime vaikų kritinį mąstymą, sąmoningumą, skatinsime juos kūrybiškai galvoti ir dalintis teigiama patirtimi - jog mokiniai aplink save galėtų skleisti inžinerinę kultūrą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija Giedriaus Mazūro skulptūrų parke

Atvykę mokiniai susipažins su keramikos degimo būdu raku. Patys sukurs po puodelį, kuris bus degamas keramikos degimo krosnyje, galės stebėti degimo procesą, kai darbai kaitinami iki 950 laipsnių Celsijaus temperatūros, vėliau karšti dedami į pjuvenas ir ataušinami bei plaunami vandenyje. Kadangi darbų degimas trunka 1 val., siekiant išlaikyti mokinių dėmesį pristatoma sodyba, kurioje gyvena jau trečia mokytojų šeimos karta, pristatomi keramikos darbai, degtukų dėžučių etikečių kolekcija, skulptūrų parko teritorija su interaktyviomis šiuolaikinio meno erdvėmis. Mokiniai turės galimybę stebėti gamtos motyvus išdidintu masteliu, susipažinti su akustine instaliacija „Aidas“, pamaitinti bei paglostyti sodybos teritorijoje laisvai vaikštančius gyvūnus. Esant pageidavimui galime žiesti. Išdegus darbams vaikai patys juos nusiplauna, nusifotografuoja ir vežasi su savimi. Pati edukacijos ašis yra keramikos darbo dekoravimas ir degimas, todėl ji yra įdomi ir prieinama tiek pirmų, tiek dvyliktų klasių mokiniams, Jaunesnių klasių mokiniams informacija perteikiama žaidimo forma, tyrinėjat aplinką, vyresniems leidžiama daugiau eksperimentuoti, praktiškai pabandyti keramikos įrankius, skatinant pasitikėjimą kūrybiškumą.


Edukacinė ekskursija „Paslaptingas sinagogų pasaulis“

Joniškio istorijos ir kultūros muziejus yra vienintelis Lietuvoje, savo pavaldume turintis net dvi sinagogas – įspūdingus XIX a. architektūros ir kultūros paveldo objektus, ne tik liudijančius kadaise gausios Joniškio žydų bendruomenės gyvenimą, bet ir tarnaujančius jos atminties išsaugojimui. Sinagogos buvo restauruotos ir atgimė naujam gyvenimu, tapo svarbiais rajono kultūriniais ir reprezentaciniais centrais. Čia saugoma ir gaivinama istorinė atmintis apie kadaise gausios žydų bendruomenės gyvenimą. Sinagogose veikia modernios ir interaktyvios ekspozicijos, pasakojančios Joniškio miesto žydų bendruomenės istoriją bei pristatančios jų kultūros bruožus. Edukacinės ekskursijos metu moksleiviams bus praskleista intriguojanti sinagogų istorijos uždanga ir atskleistas jų paslaptingas pasaulis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Teatralizuota ekskursija „Užkulisių paslaptys“

„Užkulisių paslaptys“ – tai teatralizuota ekskursija teatre, kurios tikslas – atskleisti paslaptingą teatro pasaulį, supažindinti su teatro struktūra, spektaklio kūrimo procesu ir suteikti galimybę moksleiviams patiems išbandyti kai kuriuos aktoriaus amplua. Edukacinės programos dalyviai turi galimybę klausti juos dominančių klausimų, gilinti žinias apie teatro atsiradimą Panevėžyje ir jo dabartį. Dalyviai sužino apie teatre veikiančias tarnybas, kurios nėra matomos spektaklio metu, aplanko vietas, kurios paprastai nėra prieinamos žiūrovams. Teatralizuota ekskursija lavina vaizduotę ir ugdo teatro meno supratimą. Ekskursijos teatre metu trumpai papasakojama, kas yra teatras, kaip gimsta spektaklis, kokių profesijų žmonės dirba teatre, kokie yra jų darbo ypatumai. Aplankomos teatro scenos, supažindinama su elgesio jose taisyklėmis, užkulisiais, dekoracijų sandėliu, rekvizito kambariu, grimo kambariu, kostiumų sandėliu. Tokios pažinties su teatru metu vaikai sužino, kodėl šis teatras vienintelis Lietuvoje pavadintas asmens vardu, apsilankoma Juozo Miltinio darbo kabinete ir vaikai supažindinami su šia spalvinga asmenybe, kuri Lietuvos teatro raidai darė didelę įtaką. Ekskursiją vainikuoja galimybė pasimatuoti teatro kostiumus ir nusifotografuoti.


Tikslas - siekti kad, mokiniai suprastų, kodėl viduramžių meistrams buvo naudinga jungtis į cechus, o pirkliams į gildijas. Plėsti jų supratimą, apie tai, kad amatininkų cechai mieste atlikdavo ir dabartinės policijos funkcijas, saugodami miesto vartus. Lavinti vaikų vaizduotę. Ugdyti istorinį mąstymą, įtvirtinti turėtas ir įgytas žinias apie viduramžių miestą ir amatus.
Uždaviniai: padėti atrasti bei suvokti ryšius tarp praeities, dabarties ir ateities, siejant pateiktas istorijas. Ugdyti moksleivių norą domėtis, kritiškai mąstyti ir gilinti žinias apie miesto praeitį. Sutelkti dėmesį išklausant draugų pasisakymus. Skatinant kelti klausimus, diskutuoti bei reflektuoti apie vykusias veiklas. Ugdyti pagarbą praeities kultūriniam palikimui, kultūros paveldo puoselėjimui.
Ar žinote, kada Vilnius išgyveno savo „aukso amžių“, kodėl amatų cechų veikla buvo itin svarbi viduramžių miesto gyvenimo dalis? Susipažinę su Vilniaus amatininkų cechais ir jų dirbiniais aiškinsimės, kokį kelią turėjo nueiti amatininkas, norėdamas tapti cecho meistru. Apžiūrėję eksponuojamus senuosius keramikos, metalo dirbinius būsite kviečiami  į smagias dirbtuvėles paragauti viduramžių amatininkų duonos.   Kiekvienas mokinys, naudodamas XV a. matricos (tai medinė forma, kurioje auksakalys išraižydavo paviršių) rekonstrukciją, sukurs savo „šedevrą“ iš molio pagal pasirinktą siužetą.
Ši edukacija parengta atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimo programą.


Pažintis su Panemunės pilimi ieškant lobio (6-10 kl.)

Kultūrinė edukacija "Pažintis su Panemunės pilimi ieškant lobio" kviečia pasinerti į paslaptingą pilies lobio ieškojimą ne tik pilyje, bet ir pilies parke. Veiklos metu mokiniams pristatoma Panemunės pilies istorija bei šiandiena. Mokiniai supažindinami su pilies lankomomis erdvėmis: Žemaitijos kunigaikštystės valdytojo apartamentais, atkurta istorine 18 a. virtuve bei jos ekspozicijomis (senovine virene, duonos kepykla su duonkepėmis krosnimis, maisto sandėliu, buvusiu tarnų valgomuoju), taip pat pristatomas buvęs kalėjimas-karceris. Pilies parke atkreipiamas dėmesys į išlikusius seniausius medžius, kaskadinių tvenkinių sistemą, vienuolių saleziečių statytą koplytėlę. Vėliau aptariamas lobio paieškos būdas. Dalyviai suskirstomi į dvi komandas. Komandos lobio skrynios ieško pagal pateiktas nuorodas. Gavusios po pirmą nuorodą, į pilies lobio paiešką komandos leidžiasi skirtingais maršrutais. Nuorodose mokiniai randa ne tik užuominas, kur eiti toliau, bet ir klausimus bei užduotis, kurių teisingi atsakymai ir sprendimai galiausiai leidžia atrakinti lobių skrynią. Edukacinio užsiėmimo metu bus naudojamasi pasakojimo-ekskursijos, orientacinio žaidimo metodais, informaciniame terminale esančiomis fotografijomis, brėžiniais, virtualia medžiaga apie pilį, archeologiniais radiniais, ekspozicijos medžiaga, nuorodomis, kuriose pateiktos užduotys, ugdančios loginį mąstymą. Edukacinės veiklos dalyviai ne tik ras „pilies lobį", bet ir susipažins su Panemunės pilies bei šio krašto istorija, mokysis bendros, draugiškos veiklos komandoje be smurto ir patyčių, turės galimybę saviraiškai ir patirs atradimo džiaugsmą.


Kai plunksna kutena sielą (nuotolinis seminaras)

Kodėl urvinis žmogus pradėjo braižyti ant uolų piktogramas, niekas tiksliai pasakyti negali, bet tai pakeitė visą žmonijos istoriją. Įamžinti istorijos faktus, perduoti žinias ir netgi lavinti žmogaus abstraktųjį mąstymą – visos šios funkcijos raštui būdingos nuo pat jo atsiradimo, o štai norint raštą naudoti kaip emocinės pagalbos priemonę, reikia išmanyti techniką. Ši technika ir bus išbandyta per užsiėmimą.


Edukacijos dalyviai į užsiėmimą privalo atsinešti tekstilinės aprangos detalę (maišelį, rankinę, kuprinę ir t.t.) arba drabužį (marškinėlius, džemperį, kelnes ir t.t.). Užsiėmimas susideda iš dviejų dalių, kurios pritaikytos pagal amžiaus grupes. Teorinėje dalyje, naudojant skaitmenines technologijas mokiniai interaktyviai susipažins/prisimins apie Lietuvos integracijos į Europos Sąjungą ir Šiaurės Atlanto sutarties organizaciją (NATO) reikšmę kiekvieno piliečio gyvenime bei tvarumo principus. Praktinėje dalyje mokiniai sužinos kaip atnaujinti savo garderobą, panaudojant tekstilės dažus, pasitelkiant edukatorių arba pačių sukurtus antspaudus ir/arba trafaretus iš antrinių žaliavų ir skatinant vaikų vaizduotę ir kūrybiškumą patys kurs savo dizaino projektus. Užsiėmimo pabaigoje, linksmai ir žaismingai, apibendrinsime išmoktą medžiagą ir darbą – mokiniams pasiūlysime emocijų refleksiją.  Naujai dekoruota aprangos detalė arba drabužis, išdžiūvus tekstiliniams dažams, užfiksuojamas lygintuvu. Baigtą gaminį moksleiviai nešis namo ir naudos pagal paskirtį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Vilniaus katedros lobynas ilgus šimtmečius buvo kruopščiai saugomas nuo vagių, gaisrų ir karo metu Vilnių puolančių priešų. Ne kartą lobyno daiktai buvo įkeisti, susidėvėję perlydyti. Tai, kad vertinga lobyno dalis pasiekė šiuos laikus, prilygsta stebuklui. Apžiūrėję Vilniaus katedros lobyną, praktinėje dalyje kursime senovinį savo lobio žemėlapį. Rasime žemėlapį, o gal net lobį. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.


Ekskursija "Stipresnė už kalavijo plieną" tai ne tik pasivaikščiojimas po Šiaulius. Tai kelionė per istoriją nuo 1863-1864 m. sukilimo iki Dainuojančios revoliucijos. Veiklos metu keliaujant nuo paminklo prie paminklo, nuo vieno istorinio pastato iki kito atskleidžiamas nepalaužiamas lietuvių tautos troškimas siekti nepriklausomybės. Atskleidžiama, kaip kito priemonės tam tikslui pasiekti: ginkluotas sukilimas, raštas ir švietimas spaudos draudimo laikotarpiu, rezistencija ir galiausiai Dainuojančioji revoliucija. Apie tai ne tik kalbama, dalyviai įtraukiami aktyviai ieškoti atsakymų. Jie suskirstomi į dvi grupes kurios visos veiklos metu varžosi žaisdami bei vaidindami ir gauna apdovanojimus. Siekiama sužadinti meilę istorijai, savam kraštui, žadinti meilę savo šaliai. Kviečiame pražygiuoti per Šiaulius, o kartu ir per Lietuvos 150 metų istoriją ir įsitikinti, kad dainą gali būti stipresnė net už tankus.


Skirtukas – tai daugiau nei priemonė, padedanti rasti skaitomą knygos puslapį, tai ir knygos aksesuaras, lydintis skaitytoją puslapis po puslapio. Teorinėje užsiėmimo dalyje pristatoma knygų skirtuko atsiradimo istorija, supažindinama su jo kūrimo technikomis. Praktinėje dalyje dalyviams siūloma kurti metų laiką atspindintį skirtuką, naudojant skirtingas technologijas: Skirtukas „Atrask pavasarį“ kuriamas monotipijos technika, o vėliau piešinys tobulinamas juodu rašikliu. Skirtukas „Nuspalvink vasarą“ kuriamas laisvai keverzojant popieriaus juostelėse pavidalus, linijas, raštus, vingius. Skirtukas „Atpažink rudenį“ kuriamas atspaudų (rudens lapų grafika, daržovių faktūros, natūralios medžiagos) arba koliažo technika. Skirtukas „Pakviesk žiemą“ siejamas su nespalvota grafika, todėl plastiko raižinyje raižomi žiemos vaizdai ir elementai, jie atspaudžiami ant balto arba juodo popieriaus.


Edukacinės animacijos dirbtuvės "Metų laikai”

VšĮ "Mstislavo Dobužinskio daugiakultūrinis centras"

Vaikai pasirenka vieną iš metų laikų. Kuria tam tikrus simbolius kurie atspindėtu viena iš metų laikų plastilino pagalba. Sukurtus simbolius- objektus deda ant matinio stiklo. Priešais matinį stiklą fotoaparato pagalba vaikai gales pajudinti plastilininį objektą ir fotografuoti kiekvieną judėsį. Po dirbtuvių visa medžiaga sumontuojama kompiuterinėje programoje ir po šio proceso vyksta darbo peržiūra, aptariama su vaikais ką naujo jie įgijo, kokios emocijos patyrė


Kuo kvepėjo Kleopatra, Barbora Radvilaitė, Napoleonas Bonapartas ir kitos istorinės asmenybės?  Kokią parfumeriją jie mėgo labiausiai ir kaip ją naudojo?

Visą tai ir dar daugiau atrasite edukacijoje „Istorijos kodas: kvapai“. Bandydami iššifruoti paslėptą informaciją, dalyviai atras netikėtų faktų apie istorines asmenybes (Kleopatrą, Vengrijos karalienę Elžbietą, Barborą Radvilaitę, Liudviką XIV, Mariją Antuanetę, Napoleoną Bonapartą), bandys iškoduoti uodžiamą kvapą ir atrasti jo sudedamąsias dalis. Dalyviai sužinos kvepalų atsiradimo istoriją, parfumerijoje naudojamas priemones, šiems laikams neįprastus kvėpinimosi būdus.

Dirbdami komandose dalyviai bandys iššifruoti, kas susijusio su edukacija slepiasi dailės meno kūriniuose bei dirbtinio intelekto sugeneruotose iliustracijose.
Susipažinę su istorinėmis asmenybėmis ir jų parfumerija, dalyviai ieškos sąsajų su dabartimi bei tyrinės savo išskirtinumą, individualumą ir norimus palikti pėdsakus istorijoje.

Edukacijai naudojami originalūs atkurti botaniniai istorinių asmenybių kvepalai.

Ar pasiruošę nulaužti „Istorijos kodą: kvapai“?


„Antrinių žaliavų virsmas pasakų herojais“

Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo pradžioje (pagal dalyvių amžių), panaudojant filmuotą medžiagą ir skaidres, bus apsvarstyta vartotojiškos kultūros įtaka ir žala gamtai bei pamokoma kaip prisidėti prie gamtinių išteklių saugojimo. Apsvarstysime kaip sukauptas, nebetinkamas naudoti žaliavas perkurti antriniam naudojimui, iš jų sukuriant naują savitą kūrinį (pvz., pasakos herojų). Paaiškinsime apie gamtos ekologiją, medžiagų tvarumą, supažindinsime su įvairiomis medžiagomis: plastiku, popieriumi, skirtingomis pakavimo priemonėmis, stiklu, metalu, keramika, guma, tekstile, mediena, statybinėmis priemonėmis, elektronikos įrenginiais ir jų panaudojimu kitam kūriniui sukurti. Pateiksime kai kurias daiktų daugkartinio panaudojimo idėjas pagal medžiagų standumą, patvarumą, siekiant jų kūrybiško pritaikymo. Praktinėje užsiėmimo dalyje bus gaminami pasakų herojai iš antrinių žaliavų, kuriuos bus galima parsinešti į namus: dalyviai patys pasirinks medžiagas, jų spalvas ir kurs norimą pasakos herojų (pvz.: vienų herojų kūnai gali būti gaminami iš tualetinio popieriaus ritinėlių, kitų – iš panaudotų kartono ar plastiko stiklinių, plaukai – iš išardytų senų kojinių siūlų, o kepurėlės – iš senos, nebenešiojamos suknelės ir pan.).


ATIK ESUP studija siūlo dvi studijų programas: DJ ir Muzikos produkcijos, kurios yra sudarytos iš trijų pakopų – pradedančiojo, pažengusio ir įgudusio, dėl ko kiekvienas nesunkiai atrasite sau tinkamiausią užsiėmimą pagal jau turimas ar norimas įgauti žinias.  Tai puiki proga, sužinoti plačiau apie muzikos industriją, sužinoti kaip valdyti aparatūrą, kurti bei sujungti melodijas, lavinti kūrybiškumą bei atskleisti save per muziką. Nauji gebėjimai leis kurti ir dalintis muzika su visu pasauliu.


Kūrybinės gaminio-žaidimo dirbtuvės, tai - įdomi patirtis, kūrybiškas atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Kryžiukai-nuliukai" metu pristatomas žaidimas, jo taisyklės ir suteikiama galimybė patiems išbandyti praktiškai, t. y. kiekvienam susikurti savo žaidimą. Pamokoje piešiama, liejami dažai, dekoruojamas medžiaginis maišelis, piešiame žaidimo "lenta", sukuriamos medinės savito dizaino "figūrėlės". Gal Jūsų kryžiukai-nuliukai taps augalu ar gyvūnu? Ženklu? O gal dar kuo? Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą kelioninį žaidimą, kuris džiugins ne vienerius metus, bus lengvai transportuojamas, detalės nepasimes ir primins gerą laiką su klasiokais. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Neturint jokių dizaino ar tapybos pagrindų, galima sukurti labai gražų žaidimą.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Šioje edukacijoje savo paslaptis atvers ant sūraus požeminio vandens kupolo išaugęs miestas. Išskirtiniai jo vandenys žinomi nuo viduramžių. XIX a. tapęs kurortu buvo patekęs į populiariausių Europos kurortų dešimtuką. Gal jau atspėjote, kad tai – Birštonas? Sūraus vandens savybių pažinimas domina ir vaikus, ir suaugusius. Edukacinio užsiėmimo metu turėsite galimybę pasitikrinti ir plėsti žinias apie vandenį: gėlą ir sūrų, požeminį, gydantį,.. Sūrių versmių kilmę padės suprasti interaktyvios schemos, tūriniai maketai, skaidrės su filmuota medžiaga, nuotraukomis, piešiniais). Edukaciniame užsiėmime taikomi STEAM metodai. Praktinėje užsiėmimo dalyje pasiūlysime sudalyvauti „gurmanų konkurse“. Moksleivių lauks užduotys tautosakos tema, persipynusios su bandymais. Laukiame visų, kuriems smalsu sužinoti, koks brangiausias Lietuvos turtas, kuo nuo seno garsėja Birštonas, kodėl šiose vietose požeminis vanduo sūrus?


Kultūrinė edukacija vyksta autentiškame Žemaičių kaimo muziejuje. Tarsi laiko mašina nusikėlę į XIX a. pab. - XX a. pr. kaimą mokiniai teoriškai ir praktiškai pažįsta kaimo buitį, gyvenimo, darbo ir namų apyvokos įrankius, reikmenis, suvokia jų reikšmę ir vertę tuometinio žmogaus gyvenime. Taip pat pastebi autentišką skrynių, baldų, darbo įrankių dekorą, aiškinasi jų simbolių reikšmes ir paskirtį.


Nuo pat Krikščionybės pradžios ikonos ir šventieji atvaizdai yra gerbiamos ir pripažįstamos tiek Rytų, tiek Vakarų tradicijose. Tačiau žiūrint iš realistinio vaizdavimo taško ikonos atrodo gana keistai: neteisingos figūrų proporcijos, iškreiptas medžiagos faktūros perteikimas, negaliojantys linijinės perspektyvos principai. Ar senieji ikonografai turėjo elementarių piešimo įgūdžių ir žinių? Ar būtina laikytis kanoninių vaizdavimo būdų? Šis edukacinis užsiėmimas supažindins moksleivius su senųjų ikonų atsiradimo istorija ir tapybos paslaptimis. Vaikai sužinos kas yra ikona ir kuo ji skiriasi nuo šventųjų portretų; sužinos kokie pagrindiniai reikalavimai keliami ikonų tapytojams ir pačioms ikonoms, susipažins su pagrindiniais ikonografijos simboliais. Praktinės užduoties metu moksleiviai kopijuodami senųjų meistrų ikonas pieš savo Mergelės Marijos atvaizdą. Atidus ikonos stebėjimas padės moksleiviams atkreipti dėmesį į ikonų estetinius subtilumus – šventųjų veidus, akis, nosį, plaukus, spalvas. Užsiėmimo pabaigoje moksleiviai pateiks savo pastebėjimus ir refleksiją. Užsiėmimas prisidės prie visapusiškai išsilavinusio ir kultūringo jauno žmogaus ugdymo.


Edukacinė programa „Pažintis su Juozo Tumo-Vaižganto butu-muziejumi“ yra skirta 7, 8 ir 9 klasių moksleiviams. Edukacinio užsiėmimo metu lankytojai susipažins su Vaižganto butu-muziejumi, autentiškais rašytojo daiktais, išgirs įdomias eksponatų ir Vaižganto gyvenimo istorijas. Mokiniams bus atskleidžiamos esminės Vaižganto vertybes: tikroji meilė, laisvė ir laimė. Tai padės jiems atrasti gyvenimo prasmę, grožį ir darną, geriau suprasti mokyklos programoje esančius Vaižganto kūrinius. Pažinties su Vaižganto butu-muziejumi, jo kūryba ir vertybėmis pabaigoje, mokiniams bus duoti užduočių lapai. Sutelkę savo išradingumą ir dėmesį, moksleiviai galės atsakyti į išmintį ir jausmus ugdančius klausimus. Kas mokės išklausyti, pažvelgti į Vaižganto kūrybą ir gyvenimą kiek giliau, bus kūrybingas ir savarankiškas, tam kiekvienas klausimas bus įdomus ir taps gražia kelione į darnų Vaižganto ir savo širdies pasaulį. Taip bus lavinamas mokinių dėmesingumas, kūrybingumas, bendradarbiavimas, meilė, gėris ir pasitikėjimas savimi.


Edukacinio užsiėmimo metu pirmiausiai gimtuose namuose Druskininkuose susipažinsime su M. K. Čiurlionio gyvenimu bei kūryba. Lavinsime vaikų vaizduotę, ieškodami dailininko paveiksluose „paslėptų“ simbolių ir tyrinėsime, diskutuosime, ką jie galėtų reikšti. Išgirdę daugybę įdomių faktų apie dailininko meno kūrinius, dalyviai savo įspūdžius perkels ant popieriaus lakštų, sukurdami savo unikalų kūrinį įkvėptą M. K. Čiurlionio kūrybos. Piešime pastele, kurią taip mėgo ir savo paveikslams kurti naudojo M. K. Čiurlionis.


Edukacija „Išlikimas teatre“ (1-4 klasėms)

„Išlikimas teatre“ yra paslaptingiausia edukacinė programa Alytaus miesto teatre. Dalyviai pateks į netradicinį žiūrovo akims pasaulį. Ekskursijos metu, jie pamatys tikruosius teatro užkulisius, išgirs teatrines legendas bei ugdys savo bendruosius gebėjimus: loginį mąstymą, kūrybiškumą bei atidumą. Dalyvaudami žaidimuose ir viktorinoje mokiniai išmoks ne tik apie teatro istorija, bet ir susipažins su aktoriais ir jų profesija.


Ekskursija laivu Dreverna-Juodkrantė-Dreverna V-XII kl.

Audiogido tikslas - supažindinti su Drevernos kaimo, Juodkrantės etnine archtektūra, kilme. Ekskursijos laivu po Kuršių marias tikslas - supažindinti su šio krašto unikalia gamta. Paskaitos metu moksleiviai praplės savo žinias apie vieną iš terorizmo apraiškų - piratavimą pasaulio vandenyse. Tokiu būdu norime prisidėti prie smurto bei nusikalstamumo ir jo sukeltų mirčių skaičių visame pasaulyje aktyvaus piratavimo zonose mažinimo.Pažintis su laivavedžio profesija vidaus vandenų laivybos taisyklėmis. Juodkrantėje aplankys unikalų skulptūrų parką ir dendroliginį taką. Prieš ar po ekskursijos yra galimybė užlipti į Drevernos apžvalgos bokštą ir pasigrožėti iš aukštai Kuršių Nerija.


Orientacinis žaidimas „Kalėdų pėdsakais: atrask, užuosk, paliesk...!“

Atrasti Kalėdų dvasia alsuojantį senamiestį visada smagiau žaidžiant! Orientacinio žaidimo metu komandos aplankys įvairius senojo miesto kiemelius ir gatveles, ieškos atsakymų, kaip Kalėdas švenčia skirtingos tautos, kaip šventinį šurmulį sutikdavo didikai, iš kur atkeliavo daugelis mūsų pačių tradicijų.

Kartu su užduotimis dalyvių lauks ir patirčių maišeliai su priemonėmis, kurios žaidimo metu padės užuosti, paragauti, paliesti... Kalėdų istorijas!

Žaidime vaikų komandos senamiestyje naviguoja ir užduotis atlieka savarankiškai, be gido.

Orientacinio žaidimo tikslas – ugdyti gilesnį, platesnį Kalėdų šventės istorijos, vertės ir prasmės suvokimą.


Kviečiame nusikelti į mitologinius baltų laikus, kur gausu skirtingas reikšmes turinčių ženklų, simbolių, aukštinama gamta ir jos teikiamos dovanos. Edukacijos metu bus kalbama apie Gyvybės medį. Tai – abstraktus simbolis, apibūdinantis pasaulio modelį, turintį tris sferas. Kaip medis turi šaknis, kamieną ir šakas, taip ir baltų bei daugelio kitų tautų įsivaizduojamas pasaulio modelis turi požemį (mirusiųjų pasaulį), gyvųjų pasaulį ir dievų buveinę. Taip pat trys sferos siejamos su laiku: praeitimi, dabartimi ir ateitimi. Praktinio užsiėmimo metu ne tik klausysitės įstabių istorijų ir legendų, išmoksite atpažinti liaudies meno dirbinių ornamentuose paslėptas simbolines prasmes, bet ir patys kursite Gyvybės medį įvairiomis technikomis.


Ar žinote, kad kiškis yra vienas dažniausiai sutinkamų gyvūnų literatūroje ir kine? Koks jis būna? Kokiomis charakterio savybėmis pasižymi? Kokios personažo detalės išduoda šias savybes. Analizuosime įvairius kiškių personažų pavyzdžius knygose ir filmuose, aptarsime, kurie jų vaikams labiausiai įsiminė ir patiko, kas sukuria vieną ar kitą personažą. O kūrybinės praktinės dalies metu kiekvienas kurs savo kiškio personažą iš medinių detalių, kurį pristatys draugams.


Edukacija vyksta autentiškoje miestiečio amatininko sodyboje, pačiame Ramygalos miestelio centre. Sodyboje išlaikyta senovinė kiemų struktūra, aplinką puošia senovinių gėlių ir vaistažolių darželiai. Gyvenamasis namas padabintas drožiniais, langinėmis, karpinių užuolaidėlėmis. Ir viduje, ir kieme gausu keramikos dirbinių. Tai ir senų keramikos dirbinių kolekcija ir ilgus metus Ramygaloje vykstančių tradicinės keramikos simpoziumų dalyvių darbų galerija, ir vienintelė Lietuvoje keramikinių šaukštų siena. Dalyviai turi unikalią galimybę pamatyti ne tik dirbinius, bet ir juodosios keramikos, raugo keramikos krosnis, duobę, kokioje keramiką degdavo žmogus priešistoriniais laikais. Susipažinę su šiais objektais, išgirdę šios sodybos atsiradimo ir gyvavimo istorijas, gyvenamojo namo viduje, Molio menėje lipdysite ir dekoruosite savo indą. Į molį įspaustuose raštuose koduosite savo linkėjimus, troškimus, pasaulio sampratą. Sukurtus darbus aptarsime, pasidalinsime kūrybinio proceso įspūdžiais. Išdegtus darbus atsiųsime į bet kurią Lietuvos vietą. Programa skirta 1 - 12 klasių mokiniams, lengvai koreguojama pagal grupės poreikius ir gebėjimus. Trukmė 60 minučių.


Užsiėmimo metu mokiniai susipažins su stiklo dekoravimu, sukurdami savo pačių įvairiaspalves vitražo stiklines. Mokiniai  išmoks perteikti kilusias kūrybines idėjas, įgis spalvų derinimo pagrindinių žinių. Stiklines dekoruosime specialiai stiklui skirtais dažais ir markeriais. Tai nuostabus būdas iliustruoti norimą idėją, viziją, temą ne ant popieriaus lapo, bet ant stiklinio gaminio. Išdekoruotus kūrinius po užsiėmimo mokiniai pasiima su savimi. Paslauga teikiama švietimo įstaigoje. Užsiėmimai vyksta atskirai kiekvienai klasei esant po 15-30 vaikų grupėje.


Programos tikslas – supažindinti dalyvius su lietuviška duonos kepimo tradicija ir papročiais, skatinti jų suvokimą bei ugdyti bendravimo kultūrą, kūrybinę iniciatyvą, savarankiškumą, meilę ir pagarbą tėvynei. Uždaviniai: (1) supažindinti su XIX a. suvalkietiškos trobos aplinka; (2) parodyti duonos kepimo procesą; (3) supažindinti su ilgu duonos keliu – nuo rugio pasėjimo iki iškeptos duonelės padėjimo ant stalo; (4) skatinti pajausti ir suprasti duonos reikšmę mūsų protėviams ir dabar. Praktinė pažintinė programa vykdoma muziejaus troboje, įrengtoje pagal XIX a. Suvalkijos valstiečio trobą. Užsiėmimus vedančios muziejaus darbuotojos apranga taip pat yra panaši į to meto valstietės apsirengimą. Šio užsiėmimo metu lankytojai ne tik gali stebėti duonos kepimo procesą, bet jame ir patys dalyvauja. Edukacinės programos metu jau būna iškūrenta krosnis, lankytojams išdalijama jau užminkyta duonos tešla. Jie patys susiformuoja duonos kepalėlius, kurie bus iškepti ir atiduoti išsinešti į namus. Prieš duonos pašovimą į krosnį parodoma, kaip pagal valstiečių buityje gyvavusias tradicijas buvo valoma krosnis, papasakojama, kaip buvo formuojama duona ant ližės, parodomi naudojami įrankiai, tada įšaunami į krosnį pačių susiformuoti duonos kepalėliai. Kol duona kepa, lankytojai supažindinami su ilgu duonos keliu – nuo rugio pasėjimo iki iškeptos duonelės padėjimo ant stalo. Parodomi seniausi žemės įdirbimo padargai, apie juos papasakojama, galima juos paliesti. Toliau supažindinama su sėja, parodomi sėjos metu naudojami įrankiai, galima pabandyti pasėti. Taip pat pasakojama apie rugio augimą, tuo metu gyvavusias tradicijas ir papročius. Apkalbama rugiapjūtė, parodomas pjautuvas, rodoma, kaip pjaudavo, galima pabandyti. Siūloma pamėginti iškulti rugius spragilais etnografiniame kluonelyje, sumalti juos akmeninėmis girnomis. Per tą laiką duonelė iškepa, išimama iš krosnies ir drobiniuose maišeliuose iškilmingai įteikiama ją pasidariusiems lankytojams. Pasakojama apie duonos reikšmę


Plungės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Tikslas – supažindinti edukacijos dalyvius su Plungės Oginskių parko kultūriniu ir gamtiniu paveldu įtraukiant juos į aktyvų žaidimą.
Uždaviniai:
1. Suteikti dalyviams naujų žinių, patirčių, susieti jas su jau turimomis.
2.  Per veiklas ugdyti savivertę ir motyvaciją, pasitikėjimą savimi ir savo sprendimais, darbu.
3. Padėti mokiniams pajusti eksperimentavimo bei pažinimo džiaugsmą.
4. Veiklos metu ugdyti socialinius įgūdžius: gebėjimą dirbti individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti. Veiklos aprašymas: klasė, atėjusi į edukaciją, padalijama į komandas po 4–5 jaunuolius. Kiekvienai komandai duodamas Plungės parko žemėlapis su pažymėtais objektais bei užduočių lapas. Užduotys atliekamos aplankant žemėlapyje pažymėtus objektus (kai kurioms atlikti reikalinga QR kodų skaitymo programėlė, įdiegta mobiliuosiuose telefonuose), bibliotekoje turimos hologramos, VR akiniai, padedantys aplankyti virtualią oranžeriją ir kt.). Po to komandos pasitikrina įgytas žinias viktorinoje. Apdovanojami nugalėtojai. Vyksta edukacijos aptarimas.
Siekiamas poveikis: 1. Veiklos metu patiriamos teigiamos emocijos, įtraukiantis žaidimas didina kultūrinį sąmoningumą, supažindina su Plungės kultūriniu bei gamtiniu paveldu.
2. Dalyvavimas veikloje leidžia pajusti pažinimo džiaugsmą.
3. Per veiklas ugdoma savivertė ir motyvacija, pasitikėjimas savimi ir savo sprendimais, darbu.
4. Veiklos metu ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti.
Veiklos įgyvendintojai: Plungės vaikų bibliotekos darbuotojai: Kristina, bibliotekos vedėja, edukatorė ir Paulius Gadeikis, edukatorius.


Edukacinis užsiėmimas „Įsirišk knygą pats“

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Sparčiai tobulėjant skaitmeninei erai vis garsiau ir plačiau girdime nuomonę, kad artėja tradicinės knygos žūtis. Visuomenėje formuojasi nuomonė, jog popierinės knygos era tarsi baigiasi – pasaulinės globalizacijos laikotarpiu vis labiau populiarėja nepopierinės informacijos laikmenos. Bibliotekų tikslas yra išsaugoti kultūrinį knygos paveldą ir pasirūpinti esamos ir būsimų kartų švietimu – skleisti žinią apie popierinės knygos atsiradimo kelią, panaudojant patrauklias sklaidos priemones. Vienu iš bibliotekos prioritetų tampa visuomenės pritraukimas į įvairius tradicijų puoselėjimo renginius, susijusius su knyga, jos ištakomis. Knygrišystė – knygų įrišimo amatas, taikomosios dekoratyvinės dailės rūšis (meninis knygų įrišimas). Vykdant programą dalyviai sužinos, kad egzistuoja ir rankinis knygų įrišimo būdas, kad labai svarbu yra išsaugoti senąjį amatą. Šilutės F. Bajoraičio viešoji biblioteka – urbanistinio kultūros paveldo pastatų infrastruktūros dalis, įsikūrusi buvusiame Žibų kaime. 1858–1944 m. čia veikė pirmoji A. Umlaufo ir Oto Sekunos spaustuvė bei F. V. Zyberto spaustuvė ir knygrišykla, knygynas. Bibliotekininkams gimė idėja įkurti knygrišyklą rekonstruotoje viešosios bibliotekos dalyje. Tai taps nauja paslauga moksleiviams. Edukacinės programos „Įsirišk knygą pats“ metu dalyviai sužinos apie senąją knygrišystę, savo akimis matys knygos gimimą ir patys jame dalyvaus, nes turės galimybę įsirišti sau knygą. Programos metu, grojant tų laikų muzikai, bibliotekininkas, apsirengęs įsigytais Renesanso epochos knygrišio drabužiais, atskleis knygrišystės istoriją, paslaptis, papasakos apie šio amato didybę ir reikalingumą, rodys senovinio knygų įrišimo įrankius, būdus bei įmantrybes.


Smiltynės vilos - saugančios istorijos grožį

Kuršių nerijos nacionalinio parko direkcija

Edukacijos metu apžiūrėsime Smiltynės gatvę, kuri yra Klaipėdos miesto dalis. Skirtingi architektūros laikmečiai paliko savo žymę, ir mes atidžiai išanalizuosime kiekvieną iš jų. Edukacijos metu turėsime laiko ištirti Smiltynės istorijas, susijusias su architektūros stiliais: Smiltynė / Sandkrug Pradžia iki 1600-ųjų metų: kur gyveno pirmieji 5 žmonės? Smuklė – pašto stotis. Kelto įtaka sodybų atsiradimui. Pustomo smėlio įtaka architektūrai. XIX a. vid. - poilsis Smiltynėje. Vilų kolonijos. Stiliai: šveicariškasis, jugendo, Secesinė architektūra. Vikingų piešiniai. Ką galima pamatyti: kaip pastatai konkuruoja dėl patrauklumo tarpusavyje ir su Klaipėda, suprasime, kodėl naujieji pastatai stengiasi atrodyti kaip seni.


Ar norėtumėte patyrinėti, kaip kuriamas šiuolaikinis muziejus? Edukacinio užsiėmimo metu analizuodami naujausią muziejaus ekspoziciją „Suprasti Lietuvą“ Pilininko name, kelsime klausimus ir ieškosime atsakymų. Kaip kuriamas ekspozicijos pasakojimas? Kokių rūšių šaltiniai bei eksponatai yra pasitelkiami ir kodėl? Kaip muziejaus erdvių architektūriniai sprendimai padeda kurti įtraukiančią ekspoziciją?

Edukacijos dalyviai muziejinių paslapčių sužinos ne tik iš edukatorių pasakojimų, bet ir patys atlikdami kūrybines užduotis. Moksleiviai susipažins su muziejininkų darbo ypatumais, mokysis skirti muziejinių eksponatų rūšis, sužinos, kiek skirtingų mokslo sričių atstovų prisideda kuriant gerą ekspoziciją, ir geriau suvoks istorijos muziejų svarbą visuomenėje.


Spektaklis „Antraplaniai“: Karo Ukrainoje atspindžiai Lietuvoje

Dokumentinis spektaklis „Antraplaniai“ nukelia į 2022 metų pavasarį, kai Rusijos invazija į Ukrainą sukrėtė pasaulį. Spektaklio centre – paprasti Lietuvos gyventojai, kurie tapo karo kaimyninėje šalyje liudininkais. Per tikrus jų pasakojimus atskleidžiame karo poveikį Lietuvos visuomenei: nuo savanoriškos pagalbos, savanorystės prasmės, problemų iki asmeninių sukrečiančių išgyvenimų ir emocinių iššūkių.

Spektaklio pavadinimas „Antraplaniai" - žodis, anglų kalboje yra „supporting role", o tai reiškia, jog aktorius antrame plane - palaikantis ir jo funkcija yra padėti atsiskleisti pirmame plane esančiam aktoriui. Taigi, kaip teigia dramaturgė M. Baranauskaitė pasirinkusi šį pavadinimą, aktoriai yra kaip ir lietuviai, kurie padeda pagrindiniams aktoriams, tai yra ukrainiečiams. Spektaklyje karą norima parodyti iš kelių perspektyvų, o tai - lietuvių susidūrimas su karu ir jo poveikis (ekonominis, socialinis, psichologinis ir t.t.).

Proceso metu M. Baranauskaitė ir režisierė Loreta Vaskova apklausė dvidešimt žmonių: savanorių, psichologų, karo medikų, vairuotojų, muzikantų ir kt. Tokia spektaklio tema kviečia moksleivius pažvelgti kitu žvilgsniu ir kelti klausimą kaip karas veikia antrame plane likusius ir tiesiogiai nedalyvaujančius žmones? Dokumentinis spektaklis „Antraplaniai" reflektuos karo Ukrainoje temą ir narplios savanorystės temą, pagalbos suteikimo ir įsitraukimo temas. Spektaklio metu keliami klausimai: kokia - mūsų pagalba?Kur yra pagalbos ribos? Ką suteikia savanorystė? Kaip tvarkytis su emociniais iššūkiais kritinėse situacijoje?

Po spektaklio, keliami probleminiai klausimai, diskutuojama su mokiniais ir ieškoma sprendimų. Mokiniai diskusijos metu, užduodant klausimus moderatoriui skatinami reflektuoti savo patirtis ir kt.

Kūrybinė spektaklio komanda: Loreta Vaskova, Šarūnas Januškevičius, Taura Kvietinskaitė, Monika Baranauskienė, Laurynas Kamarauskas, Viktorija Venskutė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija "Prisilietimas prie Vilniaus žydų kultūros"

Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Prisilietimas prie Vilniaus žydų kultūros“ Vilnius dar Napoleono buvo pavadintas „Šiaurės Jeruzale“. Mūsų laikmečių žydų bendruomenė yra neskaitlinga, nors ir gyvybinga, tačiau dėlei Holokausto ir vėliau sekusio sovietinio žydiško paveldo naikinimo, jos vaidmuo Vilniaus, o kartu ir visos Lietuvos istorijoje neretai, bei nepelnytai primirštamas. Edukacinės programos - ekskursijos metu mokiniai aplankys Senąjį ir Naująjį getus, susipažins su juose ilgiau ar trumpiau gyvenusiomis iškiliomis asmenybėmis, kaip kad judaizmo autoritetu Vilniaus Gaonu, dailininku Marku Šagalu, žymiausiu XX a. smuikininku Jaša Heifetcu. Taipogi lankant Senojo ir Naujojo geto gatves ir kiemelius bus proga nusikelti į kasdienišką žydišką gyvenimą, įvertinti džiaugsmus ir skausmus, suprasti begalinius šią bendruomenę ištinkančius pokyčius, aplankyti vieną slėptuvių, kur jie bandė išsigelbėti žiauriais Antrojo Pasaulinio karo metais. Lietuvos ir lietuvių identitetas neįmanomas be žydų kultūros pažinimo ir ši ekskursija padės giliau suvokti jų kultūros svarbą, bei, galbūt, atvers kelią gilesniam domėjimuisi. Kultūrinės edukacinės programos metu mokiniai įtraukiami į temines diskusijas. Istorinis pasakojimas papildomas archyviniais dokumentais, nuotraukomis. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Šiuolaikinis menas mus stebina  naujovėmis ir vis labiau populiarėja dviprasminių vaizdų kūriniai, kurie savitai siekia sutrikdyti žiūrovą parodyti daugiau negu tikimasi, tokiu būdu yra skatinama naujai pažvelgti į meno sukeliamą poveikį, jo padarinius ir patyrinėti poveikio rezultatus. Viena iš šiuolaikinio meno formų yra  Iiuzijų menas. Tai magiškas tikrovės atspindys. Edukacijos metu jaunasis žiūrovas bus supažindintas su šiuolaikiniu iliuzijos menu, atsiradimo istorija, magiškų triukų technikomis, magijos personažo kūrimu.  Edukatoriaus pagalba bus kuriamas bendras pasirodymas, kuriuo metu dalyviai atras būdų, kaip išreikšti save, suteiks jėgų perlipti per save ir įveikti baimes. Drauge dalyvaudami kūrybos procese visi taps labai artimi.
Edukacija baigiama refleksija, kuri padės mokiniams susieti ankstesnes žinias su naujomis, taip pat bus kalbama su mokiniais ką jie jautė, ką jie naujo atrado, ko išmoko. Tokiu būdu mokiniai bus skatinami daugiau mąstyti ir domėtis, pergalvoti ką tik įgytas žinias ir potyrius.


Vaikų dainuojamasis ir muzikinis folkloras

Edukacinės programos tikslas – kiekvienam vaikui, net ir mažiau gabiam sudaryti sąlygas dalyvauti etninės kultūros pažinimo ir kūrybiniame procese. Folkloras – universali ir visapusiška vaikų ugdymo terpė.
Edukacinė folkloro programa skatins vaikų saviraišką, domėjimąsi tradicine kultūra, ugdys estetinį jautrumą ir kūrybiškumą, sudarys sąlygas praktiškai pažinti lietuvių folklorą, patirti prasmingą, aktyvų ir kūrybišką dalyvavimą etnokultūrinėje veikloje.
Edukacijos dalys: trumpa informacija apie dainas, muzikos instrumentus, instrumentų pristatymas, praktiniai bandymai (atskirai ir grupėje), grįžtamasis ryšys (aptarimas, muzikavimo džiaugsmo išraiška).
Nuotaikinga dainavimo ir muzikinio folkloro edukacija, kurioje pristatomi lietuvių tradiciniai instrumentai: skudučiai,
lumzdeliai, švilpynės, kanklės, basetlė, būgnas, kuriais vaikai bus mokomi pagroti. Taip pat susipažins su Joniškio krašto
vaikų dainomis ir išmoksime labiausiai patikusią dainą. Užsiėmimų metu dalyviai sužinos įvairiausias muzikos instrumentų gamybos, saugojimo, dainų ir muzikos instrumentų sakralumo paslaptis, socialinius muzikantų ir dainininkų gyvenimo aspektus, muzikavimo, dainavimo džiaugsmus ir rūpesčius.
Uždaviniai – suteikti galimybę pažinti ir sudominti vaikus senąją tradicinės lietuvių kultūros dalimi – dainomis, instrumentais,
muzikavimu.
Edukacija puoselės prigimtinę kultūrą ir ugdys kultūrinį tapatumą.
Bus  supažįstama su tautiniu menu, bus skatinama jo sklaida.
Edukacija ugdys mokinių savivertę ir motyvaciją, pasitikėjimą savimi, savo etnine tapatybe, tauta.
Edukacijos vedėja – Joniškio kultūros centro etninių renginių režisierė ir folkloro kolektyvų meno vadovė Rita Kipšaitė-Balčiūnienė.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Edukacinis užsiėmimas skirtas supažindinti su svarbiausiu aukščiausiosvaldžios monarchinėje valstybėje simboliu – karūna. Užsiėmimodalyviai sužinos, ką šis simbolis reiškė, kaip kito keičiantis istorinėmsepochoms, kodėl vienoje epochoje buvo vienos, kitoje kitos formos, iškokių metalų buvo gaminama, kuo puošiama. Vaikams dažnai kyla irkiti klausimai, pavyzdžiui: kas karūną valdovui uždėdavo, ar jis jąnešiodavo ant galvos visą dieną, ar visi mūsų valdovai turėjo skirtingaskarūnas? Per edukacinį užsiėmimą į visus šiuos klausimus atsakysime.Be to, apžiūrėsime valdovų atvaizdus ir juose ieškosime karūnų. O vėliauiš modelino gaminsime pakabučius su karūnos atvaizdu. Užsiėmimasparengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimoprogramą, orientuotas į kultūrinio akiračio plėtimą ir kūrybingumougdymą.


Medžio pasaka, kas tai? Jei nori sužinoti kaip medis keliauja, kaip medis kalba, kokia medžių svarba mūsų gyvenimuose kol jis žaliuoja ir po to kai jis jau tampa mediena. Visa tai vaizdinėmis ir žaidimų forma perteikiame edukacijos dalyviams. Edukacijos metu dalyviai sužinos kaip senovės amatininkai ir šių dienų medžio meistrai panaudoja mediena įvairiose srityse. O po edukacijos kaip pradedantys meistrai visi dalyviai gauna ,, Jaunojo amatininko pažymėjimą"


Šiuo metu įprastose mokymo programose naudojami metodai nėra pakankamai veiksmingi socialiniams ir emociniams gebėjimams ugdyti. VšĮ " Virsmo studija" pasiekė puikių rezultatų vykdydama ugdymo projektus, su kryptingai parinktomis asmenybės ukdymui skirtomis temomis, taikydama inovatyvius metodus. Programos tikslas – kūrybos procese skatinti vaikus išreikšti bei įvardinti savo mintis ir jausmus, vystyti kūrybiškumą, stiprinti savivoką ir savivertę, ugdyti bendravimo įgūdžius. Programa skirta moksleiviams, kurie nori pažinti save, suprasti savo emocijas, nori išmokti saugiai jas išreikšti, rūpi santykis su kitais. Užsiėmimų metu įvairiais kūrybiniais, neuroedukaciniais bei dailės terapijos metodais, grupiniu darbu, individualiais pokalbiais, įvairia vaizdo terapijos technika, koliažais, kūrybinių idėjų generavimu (smegenų šturmas, spontaniškas piešimas, spontaniškas rašymas, vizualizacija), laisvųjų asociacijų metodu, filosofiniu bei diskusijų metodu, dalyviai mokomi atpažinti ir suvokti savo emocijas ir jausmus (sąvimonė), išveikti savo emocijas, valdyti emocijas (savitvarda), vadovautis savo emocijomis ir jausmais, atpažinti savo ir kito asmenines ribas, pasitikėti savimi, kurti ir išlaikyti tarpusavio santykius, suprasti, kodėl vienu žmogumi galima pasitikėti, o kitu – ne, suprasti, kas yra tolerancija, pagarba ir orumas, gebėti priimti etiškus sprendimus.


Dainavimas -
Edukacijos tikslas - didinti troškimą dainuoti.
Pristatome karaokės programą iš penkių dalių:
1. liaudiškų dainų;
2. Pop muzikos;
3. Klasikinės muzikos;
4. Vaikiškos muzikos;
5. Užsienietiškos muzikos.
Edukacijos dalyviai bus supažindinti su įvairiais dainavimo metodais ir turės galimybę juos išbandyti solo ar grupėse. Tokiu būdu siekiama, kad dalyviai aktyviai įsitrauktų į bendruomenę, kur jie galėtų pajusti stiprų vienybės jausmą,  paskatintų juos įsitraukti į dainavimą, kad tai taptų  komforto šaltiniu, atsipalaidavimu nuo stresų.
Edukacija baigiama refleksija, kuri padės mokiniams susieti ankstesnes žinias su naujomis, taip pat bus kalbama su mokiniais ką jie jautė dainuojant, ką atrado naujo, ko išmoko. Tokiu būdu mokiniai bus skatinami daugiau dainuoti, nemąstyti ir domėtis, pergalvoti ką tik įgytas žinias ir potyrius.
Edukacijos trukmė -  45min.


Edukacinės filmo kūrimo dirbtuvės pagal animacinį filmą „Margučių rytas“

Edukacinių užsiėmimų metu pristatomos animacinio filmo „Margučių rytas" (7 min., 2007 m. Filmų štrichai, režisierė ir dailininkė Jūratė Leikaitė) kūrybinės dirbtuvės. Renginį sudaro: 1. Filmo peržiūra. 2. Leidinio „Margučių rytas. Animacinio filmo gimimas“ pristatymas.3. Paskaita, kurios metupažintis su kūrybine grupe, skirtingomis profesijomis, sužino, kaip kuriamas judesys, filmo nuotaika, nupiešiamos animacinio judesio fazės. 4. Pateikiamos savarankiško darbo užduotys. 5. Aptariami kūrybiniai eksperimentiniai metodai, šiuolaikiškai interpretuojant nacionalines tradicijas.


Spektaklis paaugliams „Taisykla“ gimė įkvėptas kultinio 1985 metų amerikiečių filmo „Pusryčių klubas“. Režisierius Augustas Gornatkevičius su kūrybine komanda ir jaunais Nacionalinio Kauno dramos teatro aktoriais sukūrė originalią versiją, kurioje penki paaugliai mėgina surasti atsakymus į jiems rūpimus klausimus. Kas aš esu? Kokia gyvenimo prasmė? Dažnai net ir suaugusiems nelengva surasti atsakymus. Paaugliai turi laiko ir noro gilintis, tačiau dažnai šis troškimas gesinamas – „užaugsi, suprasi“, „būk savo vietoje“, „būk toks, kokį norime tave matyti“.    Spektaklyje gilinamasi į paauglių pasaulį ir stengiamasi paneigti vyraujančius stereotipus. Dažnai medijos, visuomenė paauglius vaizduoja labai vienpusiškai, primeta jiems trafaretinius tipažus ir elgesio modelius – moksliukas, gražuolė, sportininkas, menininkas ir pan. „Kas aš esu iš tiesų?“,- klausia spektaklio herojai – penki paaugliai, užstrigę mokyklos rūsyje – stengdamiesi atsikratyti tėvų, mokytojų, visuomenės spaudimo ir nusimesti jiems uždėtas kaukes.
Mokykla – skaistykla – taisykla… Vieta, kurioje semiamės žinių – vieta, kurioje išvalomos nuodėmingos sielos – vieta, kur tave sutaisys pagal tam tikras taisykles ir paruoš gyvenimui? Mokyklos rūsys virsta siurrealistine erdve, kurioje klaidžioja sapnai, autoritetai, veikėjai iš vaikystės pasakų ar skaitytų knygų.
Spektaklyje skamba jaunimo leksika ir gvildenamos gyvenimiškos temos.
Spektaklio sukūrimą remia Lietuvos Respublikos  kultūros ministerija.


Edukacinė programa „Spalvoto taško įdėja“

Edukacija skirta 1-4 klasių mokiniams, kurie supažindinami su  taškavimo technika.  Praktikos metu taškuosime ant įvairių paviršių ir geometrinių figūrų. Praktinės dalies metu mokomės sudėlioti įvairaus dydžio ir spalvų taškus. Taškavimas lavina kūrybingumą, padeda giliai atsipalaiduoti, lavina koncentraciją, balansuoja emocijas. Dirbant lavinama vaiko motorika.


Edukacinis užsiėmimas Lietuvos nacionalinėje filharmonijoje

Koncertinė įstaiga Lietuvos nacionalinė filharmonija

Per edukacinį užsiėmimą, ilgametė Filharmonijos koncertų vedėja Janina Pranaitytė papasakos apie pastato praeitį ir nūdieną, architektūrą ir jos virsmus bėgant amžiams, čia vykusius žymių pasaulio muzikų pasirodymus ir Lietuvos nacionalinės kultūros raidai reikšmingus įvykius, o baigiantis ekskursijai pakvies į šiandien čia rengiamų muzikos programų atviras repeticijas. Pasitikusi prie centrinio įėjimo į Filharmonijos salę, mūsų gidė jus vedžios stebinamai turiningais šeštą šimtmetį skaičiuojančio pastato istorijos keliais – nuo šioje vietoje išlikusių XVI amžiaus Rusų pirklių namų liekanų iki Filharmonijos koncertų lankytojams ligi šiol atvirų Miesto salės erdvių, kurias XIX a. pabaigoje – XX a. pradžioje suprojektavo rusų architektas Konstantinas Korojedovas. Kaskart vis kitokio maršruto pabaigoje galėsite žvilgtelėti ir į Filharmonijos muzikinę „virtuvę“, kur nuolat gludinamos bei tobulinamos gimsta nepakartojamos muzikos kūrinių interpretacijos.