Viešoji įstaiga Meno ir edukacijos centras

5–12 klasių moksleivius kviečiame išmėginti drobinių maišelių dekoravimą linoraižiniu. Užsiėmimo metu vaikai maišelius dekoruos savo pačių sukurtais unikaliais meno kūriniais. Tai – paprastas, pakankamai greitas ir saugus spaudos būdas, imliai pasiduodantis įvairaus amžiaus dalyviams. Dėl to jį greitai perpranta ir puikiai įvaldo įvairių klasių moksleiviai. Tuo tarpu vyresnieji gali imtis sudėtingesnių formų – tam linoraižinys itin parankus! Nepriklausomai nuo amžiaus, linoraižinio technologija užburia netikėto rezultato žavesiu ir eksperimentavimo dvasia, moko kantrybės ir susikaupimo. Užsiėmimas vyksta interaktyviai, palaikant nuolatinį dialogą idėjų generavimo, piešimo, raižymo etapuose. Galiausiai atliktą darbą vainikuoja raižinio spausdinimas ant maišelio. Pabaigoje vyksta improvizuota diskusija, trumpas kūrinių pristatymas ir aptarimas. Užsiėmimo temą galima iš anksto derinti, atsižvelgiant į metų laiką, kalendorines šventes ar tarpdalykinę integraciją.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Kinas ir literatūra – neatskiriamos, dažnai viena kitą papildančios meno šakos. Nuotolinės edukacijos „Kinas ir knygas“ esmė supažindinti programos dalyvius su kino ir literatūros tarpusavio sąsajomis, atskleisti ekranizuotų knygų ypatybes, bei atlikti praktines užduotis. Nuotolinėje edukacijoje bus analizuojami teksto ir vaizdo kūriniai: Kazio Borutos „Baltaragio malūnas“ ir ištraukos iš režisieriaus Arūno Žebriūno vaidybinio filmo „Velnio nuotaka“ (1973 m.), Jurgos Ivanauskaitės romanas „Miegančių drugelių tvirtovė“ ir režisierės Janinos Lapinskaitės vaidybinis filmas „Miegančių drugelių tvirtovė“ (2012 m.). Analizuojamas filmas apie dailininką ir kompozitorių Mikalojų Konstantiną Čiurlionį „Laiškai Sofijai“ (režisierius Robert Mullan, 2013 m.), atliekama praktinė kūrybinė užduotis. Edukacija tiesiogiai papildo lietuvių literatūros pamokas pagal Bendrąsias programas. Parinkti analizės pavyzdžiai pagal mokykloms rekomenduojamą literatūros sąrašą kurį sudarė Tarptautinės vaikų ir jaunimo literatūros asociacijos (IBBY) Lietuvos skyriaus kartu su Lietuvos nacionalinės Martyno Mažvydo biblioteka. Analizuojama kino ir literatūros raiška pagal Gustavą Freitagą (Gustav Freytag). Moksleiviai taip pat susipažins su bibliotekos teikiamomis paslaugomis, susijusiomis su kino ir audiovizualinio meno sklaida.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Muziejaus etnografijos ekspozicijoje mokiniai bus supažindinami su lietuvių liaudies buitimi, ūkio prietaisais, valstiečių ūkiniais darbais. O pamatę ir susipažinę galės patys daugelį darbų išbandyti su autentiškais, arba atkurtais analogiškais įrankiais. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai išbando skalbimą geldoje, mokinasi naudotis bezmėnu, lyginti kočėlais, nešti vandenį naščiais. O kai visi buities darbai nudirbami, kaip ir senovėje, vaikai gali pažaisti. Mokiniai žaidžia aktyvius lietuvių liaudies žaidimus su kojūkais, slidėmis, lazdomis ir išbando kitas įdomias ir įtraukiančias rungtis, ir žaidimus.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


TVARESNIS PASAULIS: edukacinis renginys per konstravimą su LEGO

Bricks4Kidz® edukacinis renginys supažindins vaikus su tvarumu ir kultūriniu paveldu per konstravimą su LEGO.

Kas yra tvarumas? Kodėl svarbu mąstyti ir elgtis tvariai? Kaip tai veikia mus supantį pasaulį? Kokią reikšmę turi senųjų pastatų saugojimas, restauravimas tvarumui ir kultūros paveldui? Edukacinio renginio metu vaikai sužinos įdomių dalykų apie tvarumą, senųjų pastatų prikėlimą naujam gyvenimui, pasiners į smagų konstravimo procesą, kurio metu sukonstruos įvairius pastatus. Stiprinsime tvarią mąstyseną, sąmoningumą, bendradarbiavimo, komunikavimo įgūdžius, lavinsime gebėjimą priimti sprendimus, skatinsime kūrybiškumą per patyriminę veiklą.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


„Pažink Lietuvos tiltus su STEAM veiklomis“ edukaciniuose užsiėmimuose mokiniai susipažins su seniausiais Lietuvos tiltais. STEAM veiklų metu bus apjungta Lietuvos istorija, paveldas, kultūra, šiuolaikinė ir senovinė architektūra. Edukacinių veiklų metu mokiniai statys savo įsivaizduojamus tiltus, bus supažindinti su inžinerijos pradmenimis, pasitelks kūrybiškumą, vaizduotę ir meninius gebėjimus. Mokiniai mokysis bendrauti ir bendradarbiauti, dirbti komandose, ugdys lyderystės įgūdžius. Per smagias veiklas, mokiniai patirs istorijos, kultūros, pilietiškumo dermę, įgys gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, patirs pažinimo, bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.


Dėmesio! „EKOkariuomenė“ ieško naujų narių – visus jaunuosius III–VI klasių karius ir kares kviečiame jungtis į mūšį. Kovosime už Žemę! Neišsigąskite, ginklais mojuoti nereikės – pasitelksime savo protą, išradingumą, kūrybiškumą ir drąsą. Pirmyn! Edukacija „Aš – EKOkarys“ skirta moksleivių žinioms apie klimato kaitą pagilinti ir jų įpročiams keisti. Vaikai sužinos, kas atsitinka atliekoms, kurios nėra rūšiuojamos, kaip jos gali patekti į mūsų organizmą; kaip gyvena žmonės, kurie beveik nieko neišmeta; kaip panaudotus daiktus prikelti antram gyvenimui; ką gali padaryti kiekvienas vaikas, kad prisidėtų prie Žemės užterštumo mažinimo. Edukacijos metu naudojami metodai: pasakojimas, vaizdo medžiagos peržiūra, praktinė-kūrybinė užduotis, žaidimas, analizė ir diskusija, aptarimas. Edukaciją veda edukatorius – „EKOgenerolas“. Vaikai ne tik sužinos įdomios ir naudingos informacijos, bet ir atliks komandinę bei individualią užduotis. Mokysis kūrybiškai spręsti problemas ir dirbti kartu. Panaudodami antrines žaliavas, sukurs naudingą daiktą, kurį parsineš namo. Trukmė – 45 minutės. Pastaba:  Mažiausias pamokų skaičius Kauno mieste - 2 pamokos vienoje mokykloje. Mažiausias pamokų skaičius kituose miestuose - 4 pamokos vienoje mokykloje. Kiekviena edukacija derinama individualiai, tad norėdami rezervuoti laiką, būtina susisiekti telefonu.


Trumpas paslaugos aprašymas: Kviečiame dalyvauti edukaciniame užsiėmime, Mano slėptuvė – malina. Edukacija prasideda nuo įžanginės dalies, kai su vaikais kalbama kas yra karas, Holokaustas, kalbama apie žydų kultūrą ir istoriją. Pradinukai pamato slėptuvės – malinos maketą bei apsilanko atkurtoje slėptuvėje - malinoje, kuri yra ekspozicijos antrame aukšte. Ten galima apsilankyti grupelėmis ir pasiklausyti ištraukos iš I. Rudaševskio dienorašio (4 min.). Po to seka kūrybinė edukacijos dalis, kuri mažiesiems patinka labiausiai, - vaikai turi pavaizduoti savo slėptuvę. Ši užduotis yra tikras iššūkis mažiesiems lankytojams, bet tuo pačiu metu ir svarbi bei ypatinga, - nes kur savo namų erdvėje galėčiau įsirengti slėptuvę, apie kurią niekas niekas nežinotų? Užsiėmimas baigiamas savo darbų pristatymu savo klasės draugams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Jei esate smalsūs ir pastabūs, norite sužinoti, kaip gyveno tarpukario menininkai, rinkitės programą „Salomėjos Nėries namų labirintuose“. Įminę šmaikščias mįsles, vaikščiodami menininkų namų labirintais galėsite surasti ir atpažinti eksponuojamus senovinius daiktus.

Prieš žaidimą galėsite susipažinti su S. Nėries gyvenimo detalėmis, apžiūrėti memorialinius daiktus ir kambarius, kuriuose gyveno poetė su savo vyru skulptoriumi Bernardu Buču ir sūneliu Sauliumi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Daugelyje pasaulio kultūrų druska yra nuolankumo, švarumo, džiaugsmingumo, svetingumo, pikantiškumo, šmaikštumo, aštraus proto ir išminties simbolis. Ne mažesnis druskos vaidmuo buvo prekyboje ir politikoje. Iki pat XIX a. vidurio druska buvo žinomiausia prekė pasaulyje. Istorijos tėkmėje druska buvo viena iš pagrindinių priežasčių kilti karams, revoliucijoms, maištams, turėjo įtakos vyriausybių politikos kryptims. Ar žinojote, kad XVII–XVIII a. Vilniuje verstis mažmenine druskos – „baltojo aukso“ – prekyba galėjo tik ypatinga pirklių grupė – druskiai? Apie druską kalba gydytojai ir dietologai, chemikai ir archeologai. Papasakoti apie druską vienos pamokos neužtektų, tačiau pasistengsime bent trumpai prabėgti jos istorija ir įvardinti įdomiausius momentus, leisiančius pažinti skirtingas jos rūšis. Numatomos veiklos: inovatyvi, interaktyvi, pritaikyta pagal dalyvių amžių paskaita su šešėlių teatru bei praktinėmis užduotimis. "Nors nevalgomas, tačiau visi valgo", "Geresnis cukrus už druską, bet druska reikalingesnė" patarlės ir priežodžiai parodo kiek daug prieštaravimų gali sukelti paprasčiausia druska. Jos trūkumas gali iššaukti mirtį, jos perteklius - taip pat, ir vaistas, ir nuodas kartu. Edukacija "Pažinkime druską" atskleis druskos įvairovę ir leis pažiūrėti į ją, kaip į kūrybinę medžiagą, kai gaminsime antistresinį kamuoliuką.


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Pirmoji užsiėmimo dalis teorinė - jos metu edukatorius vaizdo skaidrėse pristatys baltų etninės kultūros ir kurtų simbolių istoriją, reikšmes, pateiks jų vizualinius pavyzdžius. Antroje dalyje vyks tekstilės dekoravimo technologijos aptarimas: vyresnieji stebės, kaip jų sukurtą vaizdą ploteris išpjauna, o jaunesnieji patys jį išsikirps vaizdą, o paskui stebės kaip termo preso būdu jis prilipinamas prie bibliotekos suteikiamo tekstilės audinio maišelio. Vaikai susipažins su simbolių pavyzdžiais interaktyviame ekrane ir iš pateiktų pavyzdžių vaizduotėje susikurs savitą simbolį ir jį pavaizduos ant termo lipduko. Kiekvienas paslaugos dalyvis su savimi išsineš unikalų, rankomis dekoruotą tekstilės dirbinį, kuriuo bus galima pasipuošti, skleidžiant baltų simboliką bendruomenei ir tarnaus ne vienerius metus. Mokinių kūrybinis procesas gali vykti klausantis etninės folkloro muzikos, kuri įkvepia kūrybai ir priartina prie mūsų protėvių istorinių šaknų. Užsiėmimo pabaigoje, po dekoravimo dalyviai interpretuos sukurto savito simbolio reikšmę, diskutuos, papasakos, kodėl išsirinko būtent tokį baltų simbolio pateikimą.


VšĮ Teisinių ir socialinių paslaugų centras

Projekto tikslas: skatinti moksleivių kūrybiškumą, smalsumą, ugdyti individualaus ir darbo komandoje gebėjimus, tobulinti praktinius diskutavimo/bendravimo įgūdžius. Uždaviniai: susisteminti projektą, išgryninti turinio detales, formatą ir pateikti šio amžiaus grupei priimtinomis, žaidybinėmis, formomis. Aktyvi, pilnai įtraukianti mokinius praktinėse užduotyse ir refleksijose, projekte pasitelkiami tinkantys šiai amžiaus grupei žaidybiniai elementai, skatinama diskutuoti, kelti problemas, ieškoti sprendimų.
Vaikams/jaunuoliams lengviau parodyti nei pasakyti – ypač kalbant apie emocijas, jausmus. Dažnai jie jas jaučia daug stipriau nei suaugusieji, tačiau negeba jų atpažinti, įvardinti. Užsiėmimuose vaikai iš paruoštų faktūrų, spalvų audinio medžiagų (pagal atspindimą emociją) darys lėles, išpieš veidukus ir kurs grupėse su jomis vaidmenų žaidimus/simuliacijas. Būtent bendraudami per lėles vaikai mokinsins atpažinti jausmus, juos išreikšti, suvaidinti – tokiu būdu, pagal atliktus tyrimus, net iki 92 proc. vaikų lengviau atsiskleidžia, randa sprendimus, modeliuoja ir įtvirtina naujus elgesio modelius.
Vaidybinė simuliacija su emocijas atspindinčiomis lėlėmis – puikus būdas, padėsiantis vaikams/jaunuoliams geriau suvokti save, savo jausmus, bendravimo įgūdžius, emocijų atpažinimą ir įvardinimą. Moksleiviai pasidarę lėles, susiskirsto į grupes ir gauna emocijomis grįstas situacijas, kurias turi suvaidinti, o jų bendraklasiai turi atspėti kokią emociją jie atspindėjo. Edukatorius padeda vesti pokalbį, paskui diskusiją ar teisingai atspindėta emocija, kokia buvo kūno kalba ir pan. Edukacija skatinama emocinė ir kultūrinė raiška: kūryba, aktyvus klausymas, kūno kalba, komandinis darbas, diskusija.
Siekiamas paslaugos poveikis: įgalinti moksleivius gebėti savarankiškai atpažinti savo nuotaiką/jaučiamą emociją, ją perteikti savo pasigamintoje lėlėje ir komunikuojant/reiškiant savo mintis su grupe sukurti bendrą duotos situacijos vaidmenų simuliaciją.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Tiesa ar melas? Faktai apie Salomėją Nėrį

Susipažinę su muziejaus ekspozicijomis, S. Nėries jausmų tragizmu, gyvenimo aistra ir lemtimi, išgirdę intriguojančių detalių, moksleiviai pasiskirstys į komandas. Dalyviai garsiai skaitys ir atsakinės į pateiktus klausimus apie muziejų, kultūrą, S. Nėries asmenybę bei kūrybą. Klausimai sudėtingi, verčiantys mąstyti ir naudingi, nagrinėjantiems paskutinį bei išskirtinį poetės eilėraščių rinkinį „Prie didelio kelio“. Laimės komanda, pateikusi daugiausiai teisingų atsakymų.


Spektaklis „Kupriukas muzikantas“ išvažiuojamasis

Spektaklis „Kupriukas muzikantas“ pagal Aldonos Liobytės pjesę, tarsi pasaka pasakoje. Čia žiūrovas ne tik supažindinamas
su etnine kultūra, bet ir įtraukiamas kartu ją pajusti su aktoriais.Edukacinė programa prieš spektaklį bus tarsi kelias,
užburiantis ir vedantis žiūrovą į salę bei paliečiantis įvairius jo pojūčius: regą, lytėjimą, klausą, uoslę skonį. Stebėdamas
vaikas paklius į stebuklingą sniego krioklį, kuriame galės paragauti „sniego varveklių", išgirsti žiemos muziką, lietuviškas,
įtrauktas į nematerialųjį Europos kultūros paveldą, sutartines, užuosti medaus, cinamono, gvazdikėlių, žolelių arbatos kvapą,
paridenti sniego kamuolius, pasisupti laumių žirgais - mediniais arkliukais. Šis spektaklis leis būti ne tik stebėtojais, bet ir
veiksmo dalyviais. Spektaklyje bus naudojami stilizuoti vestuvių papročių elementai apipinti liaudies žaidimų ir šokių
„pynėmis“, iliustruoti dzūkų kraštui būdingomis sutartinėmis, daugybe patarlių, priežodžių ir pasakiškai daininga šnekta.
Girdimi dialogai primins dainų tekstus su daugybe palyginimų, grožybinių meilių žodelių, frazeologizmų. Spektaklyje gyvuos
dzūkiška dvasia ir kultūra.


Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Medaus meduoliai kepami ir puošiami iš tešlos, kuriai naudojamas tikras bičių medus ir tai vyksta Bitininkystės muziejuje, kur visa aplinka kalba apie bites. Pirmame etape, išnagrinėjus istorinę medžiagą, susikuriami meduolių dekoravimo eskizai, išstudijuojama senovinė meduolių receptūra ir vėliausiai kepami ir dekoruojami meduoliai. Programos užsakovai visą procesą ne tik stebi, bet ir patys įsitarukia į kūrybinį procesą. Iškepti ir dekoruoti meduoliai yra supakuojami ir su žolynų arbatos priedu, bei meduolių kepimo receptu atiduodami vaikams. Užsakovai turės galimybę patirtas teorines žinias ir kūrybines patirtis išmėginti praktiškai, kiekvienas savo namuose su savo šeima - galės savo rankomis pagaminti tai, kas jiems, jų artimiesiems ir draugams teikia džiaugsmą, kuo galima dalintis ir netgi puošti aplinką. Patirs, kaip bičių iš žiedų suneštas medus tampa dalimi gaminio, kaip jis sąveikauja su kitais produktais, kaip jų kokybę perkeičia kaitra. Patirs kokią pavidalų ir piešinių įvairovę galima išgauti formuojant palyginti nedidelį gaminio plotelį, kaip iš vientisos masės sukuriama daug baigtinių produktų. Medžiaginis rezultatas – savo gamybos meduoliai. Kultūrinis - per patyriminę veiklą įsileista/išgyventa istorinė - kulinarinė etnopatirtis, praplėstas akiratis.


Edukacija KAUNE ,,Paslaptingas atradimų pasaulis Kauno Zooparke"

Kuo skiriasi ožkos nuo avių? Ką valgo ar geria ežiukas? Kaip atskirti vėžlio patiną nuo patelės ir ar turi vėžliai dantis? Ar surikatų jaunikliai turi aukles bei mokytojus? Ar gražuoliai šikšnosparniai gali būti vegetarais ir veltis į plaukus? Kodėl triušiai nėra graužikai? O ar prisimenate, koks ilgas ir sudėtingas buvo avelių užaugintos vilnos kelias virstant siūlu ir kaip šiuolaikinės technologijos palengvino šį darbą? Kokius žaidimus žaidė, šokius šoko mūsų protėviai, kuomet pavargdavo vilną verpti? Pasinerkite į nuostabųjį Kaunas Zoopark gyvūnų pasaulį ir mes atsakysime ne tik į šiuos, bet ir daugelį kitų jūsų užduodamų klausimų per kultūrinę veiklą, klausymą, ieškojimus, meninę išraišką, atradimus, lietimą, maitinimą. Esame tikri, kad papildysime jūsų žinių bagažą geromis emocijomis ir netikėtais gyvūnijos pasaulio atradimais.


Spektaklis „Vakaras M“, arba striksintis laikas

Eilėraščiai čia virsta asmeninėmis aktorių istorijomis, žvilgsniais į mūsų pačių gyvenimo fragmentus ir pustonius: kasdienišką buitį, švelnią vienatvę, kandumą, trapumą, vaikiškumą, filosofišką kontempliaciją ir humorą, humorą, humorą. Jo tikrai netrūks. Poezijos kalba scenoje leidžia išsakyti mintį labai koncentruotai, išgrynintai, nedaugžodžiaujant. Čia nėra nieko nereikalingo.

Šiuolaikinė poezija, artima kasdieniškai kalbai, susiliedama su aktorių pasakojamomis istorijomis sudaro vientisą kūrinį, kuriame žiūrovui nematyti aiški skirtis tarp istorijų ir eilėraščių. Toks eilių skaitymo būdas pritraukia žiūrovą, kuris poezija paprastai nesidomi ir laužo stereotipinį poetinio vakaro įvaizdį. Programoje daug komizmo, satyros bei asmeniško ryšio su publika.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Ateities Rambynas: edukacija su šviesos ir smėlio šviečiančiais stalais

Pagėgių savivaldybės Vydūno viešoji biblioteka

Vaikai bus trumpai supažindinti su istoriniu bei kultūriniu objektu – Rambyno kalnu, o kiek vėliau, pasitelkdami šviesos ir smėlio stalus, patys kurs ateities Rambyno legendą. Jauki aplinka, kurioje vaikai bus užsiėmimų metu, leis jiems įgyvendinti savo idėjas ir sumanymus, o ugdymo priemonės lavins kūrybinį mąstymą, ugdys vaikų kūrybiškumą. Prie šių stalų bus kuriami tokie kūrybiniai produktai, kuriuos galima sukurti ir naudojant paprastą paviršių, tačiau vaikams čia bus daug smagiau ir naudingiau, nes šios edukacijos metu spalvos atrodo gerokai sodresnės ir patiriama daugiau pojūčių bei  netikėtumų.


Tikslas – susipažinti su senąją lietuvių gyvensena: tradicijomis, papročiais, savęs ir aplinkos reiškinių suvokimu. Uždaviniai: 1. Vaidybos žanro pagalba perteikti mokiniams etiologinių ir mitologinių sakmių siužetus, atspindinčius prosenelių gyvenseną ir aplinkos suvokimą (įvairių amatų kilmę, naminių gyvulių ir augalų atsiradimą). 2. Į vaizduojamus etiologinių ir mitologinių sakmių siužetus, praktinių užduočių pagalba, įtraukti mokinius, suteikiant jiems tam tikrų personažų vaidmenis. 3. Vaidmenų pagalba pamokyti edukacijos dalyvius tam tikrų tradicinių amatų ir darbų (pvz., verpimo, tvoros tvėrimo), tradicinės gyvensenos (gyvulių ganymo, žemės dirbimo).
“Neužrištas sakmių maišas” – teatralizuota edukacija, paremta lietuvių etiologinėmis ir mitologinėmis sakmėmis apie amatus ir  darbus (verpimo, žemės dirbimo, tvorų tvėrimo, gyvulių ganymo), gyvenseną.
Dievas nusileido į žemę, pats turėjo daug darbo, todėl patikėjo seniesiems žmonėms atsakomybę už tinkamą amatų perdavimą jaunesniajai kartai . Šie turėjo perduoti tuos amatus mažiems vaikeliams, kad išmoktų ir nepamirštų. Senelis ir senelė pamokino, savųjų amatų, kaip Dievas buvo įsakęs, ir jau norėjo užrišti maišą ir atiduoti Dievui, bet... niekur nerado pakulinės virvės, todėl amatai pabiro ir liko mūsų žemėje iki mūsų dienų...
Edukaciją sudaro 5 dalys (vaidybinės siužeto dalys mainosi su praktinėmis, kurių metu patys mokiniai vaidina ir  mokosi).
I Dalis. „Dievas dalina amatus“.
II dalis. „Bobutė moko verpti“.
III dalis. „Diedukas tveria tvorą“.
IV dalis. „Anūkai gano gyvulius, aria“.
V dalis „Ką radom sakmių maiše?“.
Per edukacijos veiklas ugdomas ir puoselėjamas mokinio vidinis pasaulis, lavinami teatrinės raiškos  gebėjimai, vaizduotė, puoselėjamas etninės tapatybės suvokimas.
Edukaciją veda etninės kultūros mokslų daktarė Ingrida Stundžė ir aktorė, meninio ugdymo pedagogė Rasa Grigutytė-Šliaužienė.
Edukacijos metu edukatorės kalba tarmiškai (dzukų, žemaičių), dainuoja darbo dainas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Vytautas Kazimieras Jonynas buvo itin plataus profilio menininkas. Jo kūrybiniai ieškojimai ir nenuilstamas noras pažinti įvairias technikas atvedė jį nuo grafikos iki vitražų kūrimo. Būdamas jautrus jį supančiai aplinkai ir jos spalvoms, itin mėgo lieti akvareles ir piešti pastele. Kviečiame vaikus susipažinti su V. K. Jonyno kūriniu "Mano sodas", atliktu pastelės technika. Kas vaizduojama šiame kraštovaizdyje? Kokia šio paveikslo nuotaika? Ko, jūsų manymu, trūksta šiame kūrinyje? Išlaisvinkite savyje slypintį dailininką ir papildykite V. K. Jonyno paveikslą savomis interpretacijomis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Lėlių ir objektų spektaklis vaikams „Mįslė(s)“

Kviečiame patirti slėpiningą mįslių pasaulį, kuriame susipins smulkioji lietuvių tautosaka, mitologija bei jos motyvai, žaismingai pateikiami metaforų ir vaizdų kalba.

Pasak spektaklio režisierės dailininkės Aušros Bagočiūnaitės Paukštienės, „tie vaizdai neretai fantastiniai, susiję su netikėtais reiškinių ir daiktų sugretinimais. Šios aktorių užduodamos mįslės atskleis užkoduotą mūsų protėvių pasaulėvaizdį bei išmintį. Juk senovėje ritualinis mįslių ar patarlių įminimas galėjo būti ne tik žaidimu, varžymosi forma, išminties ir vikrumo demonstravimu, bet ir gyvybės ar mirties klausimu.“


Nuotolinė literatūros-teatro pamoka „Antikinės dramos ir teatro analizė: Sofoklio tragedija „ANTIGONĖ“

Tai savita nuotolinė literatūros ir teatro jungties pamoka, kurios objektas – Sofoklio tragedija „Antigonė“ bei jos sceninė interpretaciją. Pamokos autorė ir vedančioji - Solo teatro aktorė ir režisierė Birutė Mar, sukūrusi spektaklį „Antigonė“ Sofoklio dramos motyvais. Ji glaustai apžvelgia antikinę literatūrą ir teatrą, pasitelkdama savo teatrinių kelionių patirtis (aktorė dalyvavo antikinio teatro simpoziumuose bei festivaliuose Kipre, Graikijoje, Turkijoje), taip pat supažindina su Sofoklio drama „Antigonė“ – jos personažais, antikinės dramos struktūra, ypatinga antikinės dramos choro reikšme. Antroje pamokos dalyje aktorė ir režisierė pristato savo sukurto spektaklio „Antigonė“ fragmentus, kuriame ji atlieka šešių Sofoklio dramos „Antigonė“ personažų vaidmenis – Antigonės, jos sesers Ismenės, karaliaus Kreonto, jo sūnaus ir Antigonės sužadėtinio Haimono, sargybinio bei žynio Teiresijaus. Taip pat pristato antikinio choro epizodus spektaklyje, kuris įkūnyja beveidės, gebančios prisitaikyti nūdienos visuomenės paveikslą (choras įkūnytas įspūdingoje videoprojekcijoje, autorius Andrius Jakučionis, kompozitorius Antanas Kučinskas). Pamokos pabaigoje – interaktyvus moksleivių pokalbis su aktore ir režisiere, kuriame bus atsakoma į moksleivių klausimus, bus diskutuojama apie antikinės literatūros aktualumą nūdienos pasaulyje, apie šiuolaikinio teatro galimybes savitai ir autentiškai interpretuoti antikinę dramą. Moksleiviams bus siūloma užduotis sukurti savą, nešablonišką klasikinės graikų dramos sceninės interpretacijos sumanymą, taip skatinant juos individualiai mąstyti, suvokti praeities ir dabarties sąsajas, kurias atspindi klasikinė literatūra. Birutės Mar sukurtas spektaklis „Antigonė“ jau buvo pristatytas eilėje tarptautinių teatro festivalių ir pelnė ne vieną apdovanojimą už aktorinį meistriškumą bei interpretacijos originalumą. Šis edukacinis renginys bus pristatomas nuotoliniu būdu


Viena seniausių kopijavimo technikų yra piešimas per tinklelį. Užsiėmimo metu aplankysime parodą, ieškosime joje eksponuojamų paveikslų skirtumų ir panašumų ir patys išbandysime tinklelio techniką.


Viduramžių darbai ir pramogos medinėje pilyje

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacijos tikslas – skatinti susidomėjimą Mindaugo laikų Lietuvos istorija bei istorinės rekonstrukcijos būdu pristatyti XIII–XV a. Šeimyniškėlių (Vorutos) piliakalnio istorinį kompleksą – vieną didžiausių gynybinių įtvirtinimų Rytų Lietuvoje. Supažindinti su to meto žmonių gyvenimo būdu, žemės apdirbimo įrankiais ir padargais, augintomis žemės ūkio kultūromis, senoviniais vaikų žaidimais. Priemonės – autentiška piliakalnio aplinka ir šalia jo esantis atkurtas papilio kiemas, apjuostas gynybiniais įtvirtinimais. Remiantis istoriniais artefaktais atkurta sienų apgulties technika, viduramžių drabužiai, papuošalai, kasdieniniai reikmenys, žemės apdirbimo įrankiai ir padargai (kapliai, akėčios, žagrė, pjautuvai, spragilai ir kt.), senovinių žemės ūkio kultūrų ir vietinių vaistinių ir prieskoninių žolelių lysvės, trinamosios girnos, lininės virvės, vilnoniai siūlai ir kitos priemonės. Senoviniai stalo žaidimai ("Kvirkatas", "Tvirtovė"), komandinis žaidimas "Ritinis". Numatoma veikla – žaismingi edukatorių pasakojimai, įtraukiantys dalyvius į minėtą istorinį laikmetį, susipažinimas su piliakalnio infrastruktūra – apsauginiais pylimais, papiliu, papėdės gyvenviete bei žmonių gyvenimo kasdienybe. Edukacijos dalyviai susipažins su pilėnų kasdieniniais darbais, mityba, žemės ūkiu. Papilio kiemo lysvėse pamatys dabar jau retai auginamus augalus – ropes, barščius, laukinius česnakus, linus, susipažins su vietinėmis prieskoninėmis ir vaistinėmis žolelėmis. Visi galės susipažinti kaip atrodė žemės apdirbimo įrankiai: senovinės akėčios, žagrė, pjautuvas, kastuvas ir kt. Grūdus mėgins sumalti trinamosiomis girnomis. Susipažinę su viduramžių žemės ūkiu, žiūrės animacinį filmą apie Vorutos pilį. Taip pat žais senovinius stalo žaidimus ar išmėginti komandinį mūsų protėvių žaidimą "Ritinį". Siektini rezultatai – savo krašto istorijos populiarinimas ir tautinės tapatybės formavimas, patriotiškumo ugdymas. Mokykloje pamokų metu įgytų teorinių žinių papildymas praktine veikla.


Edukacija "Aukso karštinė" skirta per praktinę veiklą pažinti aukso istoriją, aukso ieškotojų kultūrą, aukso plovimo procesą ir buvusias aukso kasyklas. Užsiėmimo metu aiškinsimės,  kur Lietuvoje galima rasti aukso ir kodėl mes dar iš jo nepraturtėjome. Edukacijos erdvė - muziejaus lauko teritorija, prie upės, sukurs dalyviams jausmą, tarsi būtų sraunios upės pakrantėje Jungtinėse Valstijose ar Australijoje. Edukacijos ervė apriboja edukacijos teikimo laikotarpį, tad paslauga teikiama  tik esant palankioms oro sąlygoms (nuo balandžio iki spalio).
Edukacijos metu Iš pateiktų pavyzdžių mokysimės atpažinti tikrą auksą nuo "Kvailių aukso", susipažinsime su aukso karštinės istorija, kasyklomis, aukso plovime naudojamomis "aukso keptuvėmis" (angl. gold pan) ir mokysimės praktiškai  „plauti“ auksą ir kitus vertingus mineralus iš auksingojo smėlio. Visą surastą lobį edukacijos dalyvis galės pasiimti sau.


Pasakėčios rankų šešėlių teatre (jūsų ugdymo įstaigoje)

Rankų šešėlių teatro ,,Budrugana Lietuva” aktorės, kūrybinių dirbtuvių metu, kartu su dalyviais išlaisvins mūsų pačių rankose slypinčias šešėlių personažus, kurie atgims pasakėčių personažais. O jie tikrai turi mus ko pamokyti.

Dirbtuvėse dalyviai susipažins su unikalia rankų šešėlių teatro technika, jos istorija. Susipažins su lietuvių liaudies pasakėčių siūloma išmintimi, sužinos kokių priemonių reikia, norint šešėlių teatrą susikurti namie, bei kurs pasirodymą pagal pasirinktą pasakėčią naudodami tik iš rankų sukurtais šešėlių personažais. Dirbtuves vainikuosime pasakėčių istorijomis atgimusiomis šešėlių ekrane!

Daugiau informacijos apie užsiėmimą: adelina@budrugana.lt ; +37060255737


Edukacija skirta  5 – 9 klasių vaikams.
    Edukacijos metu vaikai, atvykę į Labirintų parką sužinos kas yra Labirintas, kokios yra jo rūšys ir paskirtys įvairiose kultūros ir istorijos laikotarpiuose. Išklausę teorinę dalį edukacijos dalyviai bus suskirstyti komandomis, tuomet, gavę po Labirintų parko žemėlapį pasiners į klaidžią kelionę, kurios metu turės atlikti užduotis ir rasti išėjimus iš pagrindinių parke esančių labirintų. Visus juos įveikus pasidalinsime patirtimi ir įspūdžiais, kokius pojūčius patyrė kiekvienas dalyvis įveikiant kiekvieną labirintą.
  Komandoms, įveikusioms visus parke esančius labirintus bus įteikiami pažymėjimai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Užsiėmimą pradeda trumpa istorinė ekskursija apie Oginskių giminę ir rūmų istoriją, kurioje kalbama apie XIX a. Lietuvos dvarų ir dvarininkų kultūrą. Pristatoma dvarininkų laisvalaikio istorija, žinomų žaidimų ir užsiėmimų istorija. Kitoje dalyje - praktinis aristokratiškų žaidimų išmėginimas: kortos (lošimų istorija),  atviruko gaminimas gratažo technika (supažindiname su art deco stiliumi, korespondencijos istorija);  kroketas (vyksta lauke). Kiekviena praktinė veikla pasirinktina atskirai, atsižvelgiant į amžiaus grupę. Praktinėje užsiėmimo dalyje kviečiame dalyvius susipažinti su lauko žaidimais skirtais aristokratams: kroketu ir badmintonu, jų istorija, taisyklėmis bei juos išbandyti. Jeigu oras prastas - rūmų viduje kalbame apie korespondenciją, laiškų istoriją ir padigaminame atviruką gratažo technika.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė ekskursija į „Gyvąjį lėlių muziejų“

Teatro muziejaus ekspozicija jaukiai įkurdinta keliuose nedideliuose kambarėliuose greta Mažosios salės. Čia tvarkingai sudėliota daugybė lėlių, kaukių ir scenografijos elementų iš jau neberodomų spektaklių. Visi šie rekvizitai gaminami tame pačiame pastate esančiose dirbtuvėse. Ekspozicija nuolat atnaujinama, todėl muziejus ir pavadintas „gyvuoju“.

Kokie yra teatrinių lėlių tipai? Kaip atsirado žodžio „marionetė“ pavadinimas? Kokie garsūs režisieriai ir dailininkai kūrė spektaklius Vilniaus teatre „Lėlė“? Kaip namų sąlygomis pasigaminti lėlių teatrą? Kiek ilgai savo pirštus turi treniruoti aktorius, kad sugebėtų valdyti marionetę? Kuo lėlių teatras ypatingas, skiriasi nuo kitų menų? Ekskursijos į Gyvąjį lėlių muziejų metu į šiuos ir daugelį kitų klausimų Jums atsakys lėlių teatro istorijos žinovas, režisierius ir dailininkas Rimas Driežis.


Primatai: kas bendro tarp žmogaus ir beždžionės?

Ši edukacija skirta 5-12 kl. mokiniams, kurie jau lankėsi Vilniaus zoologijos sode anksčiau. Edukaciją sudarys teorinė ir praktinė dalis, tad prieš renkantis šią edukaciją, kviečiame pirmiau išklausyti ekskursiją "Keliaujame į Dykumą, Madagaskarą, Kaimą ir Džiungles!"


Kviečiame pažinti 9-11 amžiaus Baltų kultūrą kaip dar nesate - plaukdami Vilniaus vikingų laivu!

Kelionėje susipažinsite su Baltijos jūros ir upių prekybos istorija, čia gyvenusių genčių kasdienybe ir kultūra, savo rankomis prisiliesite prie to laikmečio istorinių rekonstrukcijų. O taip pat, išmoksite dirbti kartu ir valdyti tikrą istorinio laivo rekonstrukciją irkluodami ir dainuodami jūreivių dainas!

Laivo užkaboriuose slepiasi dar neįmintos sostinės paslaptys, o jų raktai laukia papulti į jūsų rankas - pažadame, kad tokia kelionė ir joje gauta išmintis išliks ilgam!


Edukacinis užsiėmimas "Diena prieš 1000 metų" (5-8 kl.)

5-8 klasių mokinius pakviesime praleisti laiką kaip prieš 1000 metų Edukacijų namuose Drevernoje. Užsiėmimo metu mokiniai bus supažindinti su IX-XII a. duonos ir jos gaminių kepimo kulinariniu paveldu ir tradicijomis. Vaikai sužinos iš ko ir kaip prieš 1000 metų mūsų protėviai kepė duoną ir bandeles, kaip leisdavo kasdienybę, mokėsi karybos, treniravosi. Mokiniai patys senoviniu ir autentišku būdu keps duonos paplotėlius atviroje laužavietėje ant juodmetalio plokštės, keps bandeles ant nužievintų šakelių, stebės kaip kepama duona senovinėje dūminėje krosnyje. Edukacijų namuose užsiėmimo dalyviams bus atkurta ir pristatyta IX-XII a. buitis, gyvensena, kulinarinės tradicijos, archeologiniai radiniai, kostiumai, papuošalai, karybos elementai. Dalyviai supažins su šaudymo į taikinius iš senovinių ilgųjų lankų technika, saugiai pamėgins šaudyti į taikinius profesionalioje šaudykloje. Užsiėmimui besibaigiant glaustai apibendrinsime pateiktą medžiagą, akcentuosime svarbiausią informaciją, atsakysime į vaikų užduodamus klausimus bei aktyviausius apdovanosime! Paslauga atliepia prioritetinę 2023 m. valstybės minimą svarbią sukaktį „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-sias metines“.


Kūrybinės gaminio-žaidimo dirbtuvės, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Kryžiukai-nuliukai" metu pristatomas žaidimas, jo taisyklės ir suteikiama galimybė patiems išbandyti praktiškai, t. y. kiekvienam susikurti savo žaidimą. Pamokoje piešiama, liejami dažai, dekoruojamas medžiaginis maišelis, piešiame žaidimo lenta, sukuriamos medinės savito dizaino "figūrėlės". Gal Jūsų kryžiukai ir nuliukai taps augalu ar gyvūnu? Ženklu? O gal dar kuo? Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą kelioninį žaidimą, kuris džiugins ne vienerius metus, bus lengvai transportuojamas, detalės nepasimes. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Neturint dizaino ar tapybos pagrindų, galima sukurti labai gražų žaidimą.


Edukacijos metu vaikai susipažins su šešėlių teatro istorija ir pajus jo magiją. Jie sužinos apie pagrindinius šešėlių teatro akcentus ir atributus bei keletą būdų, kaip pasidaryti šešėlių teatro sceną, lėles ir figūrėles. Pasitelkę paprastas priemones – popieriaus lapus, pieštuką, žirkles ir klijus, – mokiniai sukurs individualias šešėlių teatro lėles. Vėliau, pasigaminę lėles, mokiniai taps šešėlių teatro aktoriais ir vaidins pagal parengtą scenarijų virtualiame šešėlių spektaklyje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


„Skaitykem  ir vaizduokem pasakas žemaitiška“

Šios edukacijos tikslas: ugdyti pagarbą žemaitiškos tarmės vartojimui. Uždaviniai: puoselėti žemaičių kalbą. Pažinti žemaičių kalbos unikalumą ir archajiškumą, bei perteikti per pasakų skaitymą ir jų vaidinimą. Mes turime tiek daug gražių ir įdomių pasakų, kurias skaitome literatūrine lietuvių kalba, o gal pabandykime jas perskaityti žemaitiškai ir dar suvaidinti? Taip mes susipažinsime, kokia yra ta žemaičių kalba, pamatysime kaip vaizdingai ir įvairiai galime perteikti pasakos personažus.


Iki XX a. pirmos pusės ir valstietis, ir miestelėnas kasdien seikėjo ir svėrė grūdus, miltus, vilną, linus. Senieji saiko matai ir svarstyklės rodomi beveik kiekvienoje muziejaus sodyboje, tačiau tarp įvairių rakandų lankytojas juos sunkiai pastebi. Per edukacinį užsiėmimą bus parodyti senolių naudoti saikai, paaiškinta skirtingų saiko matų talpa, seikėjami grūdai, senovinėmis svarstyklėmis sveriami grūdai, vilna, linai ir patys lankytojai. Svorį jie sužinos jau nebenaudojamais matais, pvz., pūdais, svarais. PASTABA: pastatas, kuriame vedama edukacija, yra nešildomas, todėl programa vykdoma tik šiltojo sezono metu, t.y. gegužės-rugsėjo mėn.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Lietuvos istorinės asmenybės Vilniaus senamiestyje“ (Nuotolinė paslauga)

Kultūrinė edukacinė programa “Lietuvos istorinės asmenybės Vilniaus senamiestyje” Programos metu aplankysite šešis Vilniaus senamiesčio paminklus ir plačiau susipažinsite su šešiomis Lietuvos istorinėmis asmenybėmis, apie kurias mokiniai mokosi per lietuvių literatūros ir istorijos pamokas (Žemaitė, V. Kudirka, S. Daukantas, K. Donelaitis, A. Mickevičius, J. Basanavičius). Kelias skulptūras pakalbinsime ir pasiklausysime jų istorijų, apie kurias nerašo mokykliniai vadovėliai. Vilnius yra ketvirtasis miestas pasaulyje, prakalbinęs skulptūras. Šios programos tikslas sudominti ir įtraukti mokinius į mokymosi procesą, supažindinti su Lietuvos istorinių asmenybių paminklais Vilniaus senamiestyje, padėti mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir bendrąsias kompetencijas bei ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą Programos metu mokysimės užsimegzti asmeninius santykius su vizualiuoju menu (skulptūromis). Mokiniai prisimins, kaip XX a. pradžioje buvo atkurta Lietuvos valstybė, kokia buvo Lietuvos gyventojų padėtis Rusijos imperijoje, tautinio atgimimo epizodus, plačiau susipažins su pirmaisiais lietuvybės, tautinio atgimimo skatintojais. Ekskursijoje naudojama įvairi vizualinė medžiaga atskleidžianti tematiką. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupes.


Užsiėmimas „Pasakų žingsniais protėvių pėdomis“ vykdomas naujoje socialinėje-kultūrinėje erdvėje „Mano diedukų svirnas“. „Mano diedukų svirnas“ įrengtas taip, kad kiekvienas senovės lietuvių buitį menantis daiktelis pasakoja atskirą istoriją, liudijančią mūsų tautos stiprybę, dvasios grožį ir tai, kaip prieš mus gyvenusios kartos sugebėjo stiprybės ir išminties semtis iš savo prosenių gyvenimo, prisitaikydamos prie besikeičiančių aplinkybių, bet nepamesdamos nuo seno branginamomis vertybėmis (sąžiningumu, darbštumu, pasiaukojimu, atkaklumu, drąsa ir kt.) grįsto kelio. Nebūtinai paties lengviausio. Ir tuo keliu mokė eiti savo vaikus, ugdė teisingumo jausmą, ryžtą, atjautą, pagarbą tiesai, pasipriešinimą blogiui. Todėl edukaciniame užsiėmime „Pasakų žingsniais protėvių pėdomis“ naudojami kūrybiškai ir inovatyviai adaptuoti senovės artefaktai ir specialiai edukacijai sukurti socialiniai žaidimai-interaktyvios veiklos nepaliks abejingų programos dalyvių. Keliaudami pasakų žingsniais protėvių pėdomis naujoje šviesoje pristatysime sakytinės tautosakos žanrą – pasaką, neįprastai bei įtaigiai supažindinsime su protėvių kartų puoselėtomis gyvenimo tiesomis ir vertybėmis, kuriomis, įsitikinsite, sumaniai naudojantis, puikiausiai siekti savo tikslų, o ir laimės, galima ir šiandien.


Spektaklis vaikams „Trumpos istorijos apie...”(su brailio rašto integracija)

Vaikiškas spektaklis „Trumpos istorijos apie...“ – visiems ypatingiems, kurie ne tik mato, bet ir jaučia. „Knygos teatro“ spektaklis vaikams „Trumpos istorijos apie...” (rež. Redita Dominaitytė) pagal Kęstučio Kasparavičiaus apsakymus sukurtas bendradarbiaujant su Lietuvos aklųjų biblioteka. Pastatymas ypatingas tuo, kad veiksmui iliustruoti pasitelkiamas pasakojamasis-skaitovinis teatro žanras, jame organiškai sujungta vaidyba, dainavimas, muzikavimas. Spektakliu siekiama sužadinti žiūrovo vaizduotę ir perkelti jį į kitą – juslinio pasaulio dimensiją. Jis skirtas ikimokyklinio bei jaunesniojo mokyklinio amžiaus vaikams bei vaikams, turintiems regėjimo negalią. Spektaklio tikslas – teatro meno pagalba ugdyti vaikų pažintinius gebėjimus, plėsti kultūrinį akiratį, mažinti jautrių socialinių grupių atskirtį bei skatinti visuomenės bendravimą, toleranciją kitokiems jos nariams. Spektaklio uždaviniai: žaidybine forma lavinti vaikų pojūčius, emocijų raišką, įvairiomis meninėmis ir jutiminėmis veiklomis skatinti pažinti juos supantį pasaulį; ugdyti socialinę vaikų bendrystę, sveikųjų ir neįgaliųjų bendravimą; teatrinių metodų pagalba padėti suprasti, kokiais būdais pasaulį jaučia bei supranta regėjimo negalią turintys vaikai. „Trumpos istorijos apie...“ – tai trys pamokančios istorijos („Ąsotis“, „Arbatos klubas“ ir „Muzikantams“), kurias pasakoja dainuojančios elfės Lilė (A. Garmutė) ir Dorė (L. Misiukevičiūtė). Spektaklio metu vaikai supažindinami su mandagiu elgesiu ir jo būtinumu, buities daiktų paskirtimi, įvairiais augalais ir jų savybėmis, grožio trumpalaikiškumu. Vaikai spektaklyje aktyviai dalyvauja – uosto ir atskiria skirtingai kvepiančias gėles, žoleles, liečia ir pajaučia skirtingas daiktų formas bei spėja jų spalvą (skirtingi siūlomi paliesti puodeliai dekoruoti iškiliomis saulę, žolę ar debesis tradiciškai simbolizuojančiomis formomis).


Kuriame parodą apie Vasario 16-ąją (nuotolinė edukacija)

Kuo atmintis skiriasi nuo istorijos? Kodėl muziejus (kaip ir biblioteka ar archyvas) yra vadinamas atminties institucija? Kaip tam tikros vietos, datos, simboliai ir daiktai savyje „užkonservuoja“ mums svarbius pasakojimus? Į šiuos klausimus nuotolinio užsiėmimo metu atsakymus atrasime per praktinę veiklą: tapsime parodų kuratoriais ir, dirbdami komandose, sugalvosime, koks naujas, dar mažai žinomas eksponatas galėtų įdomiai ir originaliai papasakoti apie Vasario 16-osios epochą. Idėjų pritrūkti neturėtų – jas pasufleruos virtualus pasivaikščiojimas po Signatarų namų muziejų su edukatoriumi. Beliks tik pasitelkti vaizduotę ir sugalvoti kūrybinį sprendimą.


Tikslas –Pažintis su pagrindiniais Lietuvoje gyvenančiais paukščiais, jų balsais, gyvensena, išvaizda, ryšiu su folkloru.
Uždaviniai
1.	Supažindinti vaikus su parskrendančiais paukščiais ir susieti jų atskridimą su pavasariu, su kalendorinėmis paukščių dienomis.
2.	Išmokyti vaikus pažinti skirtingas paukščių grupes (raistų, ežerų, miško, plėšrūnai, varniniai ir kt.) ir juos atpažinti pagal iškamšas.
3.	Išmokyti vaikus atpažinti paukščio balsą pagal garso įrašą, jį apibūdinti ar bandyti pamėgdžioti.
4.	Išmokyti vaikus su paukščiais susijusiomis dainomis, žaidimais, rateliais, mįslėmis, pasakomis.
Pamoka paprastai vyksta pavasarį, kai parskrenda paukščiai, todėl pirmiausia prisimenami anksčiausiai sugrįžusieji paukščiai, aptariama, kaip siejasi paukščių pavadinimai, su pavasario mėnesių pavadinimais. Vaikai supažindinami su skirtingomis paukščių grupėmis: raistų, ežerų upių, miškų, varniniais ir plėšrūnais. Pagal Utenos kraštotyros muziejaus eksponatus, paukščio iškamšas mokiniai turi atspėti, kokie tai paukščiai ir kokiai paukščių grupei priskiriami. Ar jie išskrenda į šiltus kraštus ar ne. Klausantis paukščių balsų, vaikams duodama užduotis apibūdinti paukščio balsą. Pavyzdžiui, gandras kleketuoja, žąsis girgsi, gegutė kukuoja, žvirblis čirškia, pelėda ūbauja ir t.t. Taip pat mokoma įvairių su paukščiais susijusių dainų, žaidimų, ratelių.


Ši edukacija – tai maždaug valandos trukmės teatralizuotų skaitymų-kūrybinių užsiėmimų ciklas, gimęs iš būtinybės vaikus sudominti kultūra, praplėsti jų žinias apie Baltijos jūrą supančių valstybių kultūrą, labiausiai orientuojamasi į kritikų vertinamus, bet ,,neprograminius“ ar Lietuvos vaikams mažiau pažįstamus kūrėjus. Projekto metu pristatomas Baltijos jūros regiono valstybių stilizuotas žemėlapis. Mokiniai tyrinėja ir "keliauja" po Baltijos regioną. Vyksmo bėgyje susipažįsta su išsirinktos šalies nacionalinėmis tradicijomis bei literatūros, muzikos kūriniais, juos interpretuoja ir pagal iš anksto parengto scenarijaus diktuojamas žaidimo taisykles susikuria vaizdinę istoriją. Šis projektas - tai kūrybiškos pamokos pavyzdys, jungiantis pasaulio pažinimą, literatūrą ir muziką. Pagrindinis projekto tikslas – plėsti vaikų kultūrinį akiratį, ugdyti juose pagarbą savo ir kaimyninių šalių žmonėms, ugdant kūrybiškumą, lavinant meno suvokimo įgūdžius, kontekstualizuojant vartojamą kultūrą platesniame – istorinio, kultūrinio, politinio – gyvenimo kontekste. Edukacinis užsiėmimas „Kultūros švyturiai prie Baltijos“ – tai priemonė, pagrįsta teatriniais santykiais bei interaktyvumu (aktoriai -edukatoriai pristato kūrėjus ir skaito literatūrinius tekstus), tai susitikimai su literatūra, muzika. Ši edukacija puiki priemonė, išsauganti žaidimo dvasią ir puoselėjanti pagarbą Baltijos jūros šalių kultūrai.


Kūrybinių dirbtuvių ,,Dienos inkliuzas" metu dalyviai trumpai susipažins su svarbiausiais poetinės kūrybos principais ir apžiūrėję vieną iš muziejaus ekspozijų (archeologijos salę) sukurs poetinį tekstą, kur susies savo asmeninę patirtį su pasirinktu eksponatu. Užsiėmimo pabaigoje dalyviai dalinasi savo kūryba ir patirtais kultūriniais bei kūrybiniais įspūdžiais.


Tai yra įvadinė edukacija skirta įdomiai ir įtraukiai susipažinti su Vilniaus universitetu, jo istorija ir reikšme visuomenei. Šio užsiėmimo metu, pačioje Vilniaus senamiesčio širdyje, kviesime dalyvius išklausyti trumpo pasakojimo apie Universiteto istoriją, o įgytas žinias užtvirtinti viktorinos metu. Po viktorinos Jūsų lauks kūrybinė užduotis, kurios metu pasitelkus įvairias priemones, kartu su visa savo grupe turėsite galimybę sukurti savo svajonių Universitetą.

Galbūt Jūsų idėjos vieną dieną taps realybe!


Dalyviai susipažins su vytinių juostų vijimu ir naudojimo tradicijomis bei jų pritaikymu šiandien. Edukacinio praktinio užsiėmimo metu dalyviai išmoks nusivyti vadinamąją draugystės apyrankę kortelių pagalba. Nusivys suvenyrinę juostelę senoviniu būdu su akmenėliais.


Paskaita „Senojo lietuvių tikėjimo legendos“ (nuotolinė paslauga)

Nuotolinis edukacinis užsiėmimas bus transliuojamas gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos vedamos ZOOM platformos pagalba. Edukacinio užsiėmimo metu skaitomos dvi legendos „Perkūno žinyčia“ ir „Lizdeika“. Kiekviena kūrinio pastraipa yra išaiškinama moksleiviams, suprantamai modeliuojant tuometę istorinę, kultūrinę, globalinę, socialinę Lietuvos istoriją. Moksleiviai paskaitos metu pamato daug vaizdinės medžiagos, graviūrų, paimtų iš įvairių senųjų istorinių šaltinių, archeologinės medžiagos, iliustruojančios ikikrikščioniškos kultūros bei religijos detales. Taip pat mokomasi, kaip suprasti senuosius vietovardžius ar asmenvardžius su užkoduotais lietuvių deivių ir dievų pavadinimais. Vaikai vaizdų pagalba pamato sąsajas tarp legendos ir mokslo įrodytų tiesų, jiems legenda nebeskamba kaip pasaka, o kaip dar vienas šalies istoriją  padedantis įsisavinti šaltinis. Paskaitos pabaigoje KAHOOT programėlės pagalba bus surengta viktorina, leidžianti užtvirtinti gautą informaciją


Edukacinis užsiėmimas „MISIJA: snaudžiančių monstrų medžioklė“

Edukacinio užsiėmimo „MISIJA: snaudžiančių monstrų medžioklė“ tikslas – per jūrinės kultūros paveldo objektą – priešmininį laivą M52 ,,Sūduvis“ siekiama laivą atskleisti ne tik kaip karinį jūrinį paveldą, atskleidžiant pagrindinę laivo misiją – kovoti su I ir II Pasaulinių karų pėdsakais Baltijos jūroje. Analizuojant ir interpretuojant Lietuvos, Europos ir pasaulio jūrinį paveldą, istorinį kontekstą, kuriame atsiskleidžia mitologines būtybes ir mūsų asmeninės patirtys bei pasirinkimai. Edukacinio užsiėmimo ,,Misija: Snaudžiančių monstrų medžioklė” - tai kelionė, kurioje pažinsime graikų mitines būtybes ir išlaisvinę vaizduotę kursime savo jūrų monstrą. Ieškodami atsakymo, kokia snaudžiančių monstrų medžioklė vyksta Baltijos jūroje, ugdysime aplinkos apsaugos jausmą.


Kultūros pažinimas per gamtą: Vaistai gamtoje

Edukacinį užsiėmimą ves žinomas gamtininkas Andrejus Gaidamavičius, kuris moksleivius su vaistiniais augalais supažindina jau daug metų. Šį kartą pažintis su vaistiniais augalais bus pateikiama netradiciškai – per kultūrą: daug lengviau įsiminti naujus augalų vardus, jei žinai tų augalų istorijas. Be to, mokiniai bus supažindinti su senoviniais vaistinių augalų vardais, kuriuos prisimena tik mūsų seneliai. Vaikai mokysis atpažinti augalus naudojant du būdus – tradicinį (knygas, augalų apibūdinimo raktus) ir specialias identifikavimo programėles išmaniuosiuose įrenginiuose. Taip pat vakai susipažins su pagrindinių vaistinių augalų savybėmis, mokysis atsakingo vaistinių augalų naudojimo. Užsiėmimas vyks artimiausioje mokyklai gamtinėje aplinkoje (pievoje, miške, prie vandens telkinio ar pelkėje), kur nesunku nueiti pėsčiomis, naudojantis miesto viešuoju arba mokyklos transportu. Pastaba: paslauga teikiama šiltuoju metų laiku, Vilniaus ir Utenos apskrityse. Norint paslaugą gauti kitose apskrityse.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Paslaugos tikslas – supažindinti 5, 6 ir 7 kl. mokinius su labai ryškiu ir savitu lietuvių mitologinių sakmių personažu – laume, taip pat tradiciniu lietuvių liaudies amatu ir vienu iš laumės atliekamų darbų - verpimu. Uždaviniai:  1. Kūrybinių užduočių pagalba išanalizuoti mitologinių sakmių personažą - laumę, jos atliekamus darbus, funkcijas, išvaizdos savybes 2. Praktiškai supažindinti mokinius  su vienu iš laumės atliekamų darbų - verpimu; 3. Parodyti skirtingas vilnos rūšis, papasakoti apie  vilnos apdirbimo procesą; 4. Pasigaminti vilnonį aksesuarą; 5. Pasivaišinti laumės pyragu; 6. Aptarti laumės vaizdinio prasmes lietuvių mitiniame pasaulėvaizdyje.
Užsiėmimas vyksta ypatingoje, mitologinėms būtybėms pristatyti skirtoje vietoje – edukacinių užsiėmimų erdvėje „Mitologinių būtybių laboratorija“. Edukacijos  metu, naudojamos inovatyvios edukacinės priemonės: mokiniai turi atpažinti su mitologine būtybe susijusius asociatyvius daiktus, kurie yra liečiami, spėliojama jų paskirtis, naudojami interaktyvūs informaciniai stendai bei virtualus žaidimas apie lietuvių mitologines būtybes. Į pagalbą pasitelkiami ir tradiciniai edukacijos elementai: mįslės, kūrybinės užduotys, sakmių ištraukos. Taip taikant įvairias edukacijos raiškos formas, yra išsiaiškinama, kokias funkcijas laumė atlieka lietuvių mitologinėse sakmėse, kokios jos išvaizdos ypatybės, vardų įvairovė, kaip atrodo laumės vaikas, ar turi laumė vyrą, kur ji gyvena ir pan. Taip yra praplečiamos ir papildomos bendrosios mokinių  žinios apie lietuvių tautosaką ir mitologiją.
Antroje kūrybinėje edukacijos dalyje mokiniai skatinami patys tapti proceso dalyviais ir kūrėjais  - yra mokomi sausuoju būdu velti vilną ir pasigaminti pasirinktą aksesuarą bei jį dekoruoti.
Edukacija baigiama laumės pyrago ragavimu, mitologinių vaizdinių prasmės apie laumę aptarimu, įgytų žinių apibendrinimu.
Edukaciją veda etnologijos mokslų daktarė, mitologijos tyrinėtoja, mokslinių straipsnių autorė Ingrida Stundžė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacijos metu dalyviai supažindinami su piešimo priemonėmis nuo seniausiųjų laikų iki šių dienų. Bendraudami su dalininku sužino kaip pasigaminti neįprastų piešimui priemonių., Kiekvienas dalyvis sukuria paveikslą ant neįprasto popieriaus, neįprastomis piešimo priemonėmis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Į vieną "Arklystu" žodžio pusę telpa visas arklys, jo veržlumas, greitis, ištvermė, ištikima tarnystė ir tiesiog - tautosakiška dangaus dovana žmogui. Kita šio žodžio pusė laiko rykštę - nuolatinę dvejonę ir abejonę: “Aš nepakankamas. Kinkyk save. Kentėk.” Japonų senovės meno filosofijoje reikšmė slypi "už", o žmogaus, kaip kūrėjo, tikslas yra pašalinti tas eksterjero dalis, kurios atskleistų tai, kas slypi "už" arba viduje. Galbūt moksleiviai jaučiasi ariantys beprasmybės vagą, nes mato vienintelį kūrimo būdą - krauti sluoksnį po sluoksnio ir taip sukrauti ant savęs kalną? Kaip neprarasti kūrybiškumo ir drąsos pašalinti tas sluoksnių dalis, už kurių slypi savastis ir pati esmė - derlinga žemė, kurioje daiginasi autentiška asmenybė bei talentai? Mes džiaugiamės kurdami saugią erdvę, kurioj galim nusimesti balnus ir lėkti per prerijas su būriu to trokštančių jaunų žmonių. Vesti juos į slėnius ir leistis būti vedamiems. Dainuoti Simarono "Here I am" ir nevertinti nei vieno "This is me". Nes "jei būsi paruoštas tik teisingam keliui, nuolat vengsi klaidų ir net menkiausio nuokrypio, nesukursi nieko originalaus."


Paragauk Obelynės sodo obuolių ir išrink obuolį „karalių“

Obelynė – tai gamtininko prof. Tado Ivanausko sodyboje įkurtas parkas ir įveistas sodas, valstybės saugomas kultūros paveldo objektas. Sodas gausus įvairių vaismedžių veislių, kurie čia dera ir užaugina nemažą derlių. Edukacijos metu vaikščiojant po sodą, pasakojama Obelynės sodo atsiradimo istorija, rodomi čia augantys skirtingų obelų veislių medžiai, ragaujami obuoliai. Pagal skonį, kvapą ir išvaizdą išrenkamas obuolys „karaliu

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Mažosios Lietuvos ženklai: šimtas meno poringių

Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas: Pažinti Mažosios Lietuvos etnografinį regioną per šiuolaikinį meną ir literatūrą.
Uždaviniai:
1.	Surasti Ievos Simonaitytės kūrybos atspindžius Mažosios Lietuvos paveikslų sode.
2.	Tolerantiškai ir neįžeidžiant kitų pasakyti savo nuomonę apie meno kūrinį, ją pagrįsti.
3.	Atsirinkti iš praeities ir dabarties kultūrų sau artimus kūrinius, meno reiškinius.
4.	Gerbti tautos tradicijas, Lietuvos kultūros paveldą.

Kviečiame 9-10 klasių mokinius susipažinti su Mažosios Lietuvos paveikslų sodo-galerijos po atviru dangumi dailininkų darbais ir rasti juose sąsajas su Mažosios Lietuvos metraštininkės Ievos Simonaitytės kūryba.
Kviečiame atpažinti dailės ir literatūros kūriniuose Mažosios Lietuvos etnografinio regiono išskirtinius ženklus, pažvelgti kaip šiuolaikinio profesionalaus meno atstovai mato ir supranta šį kraštą.
Edukacinis užsiėmimas vyks Mažosios Lietuvos paveikslų sode-galerijoje po atviru dangumi. Užsiėmimo pradžioje supažindinsime lankytojus su ML paveikslų sodo sukūrimo istorija. Klausimų pagalba skatinsime juos diskusijai apie dailės kūrinių  ir literatūros sąsajas, pasitelksime mokinių žinias iš dailės, lietuvių kalbos, istorijos pamokų, jų pačių patirtį.
Skatinsime mokinių kūrybiškumą bei saviraišką: lankytojai pasidalins į grupes, kiekvienai jų reikės perskaityti pateiktas literatūros kūrinių ištraukas ir rasti joms iliustracijas paveikslų sode. Pasitelksime žaidimo elementą (kiekviena grupė išsirinks ekspertą, kuriam, likę grupės nariai-menininkai, turės pagrįsti savo sprendimą trimis argumentais).
Užsiėmimo pabaigoje su visomis grupėmis reflektuosime aptardami, kaip literatūros kūrinio ištrauka atitinka dailės kūrinį, kokia jų atlikimo technika. Išklausysime pateiktus argumentus ir ekspertų nuomonę, kodėl pasirinktas būtent tas paveikslas.
Tokiu būdu skatinsime mokinius būti aktyviais savo krašto kultūros, meno, istorijos, literatūros žinovais. Mokysime pagrįstai vertinti meno ir literatūros kūrinius.


Lietuviškų rankdarbių tradicijose itin svarbi kūryba iš šiaudinių šiaudelių. Senovėje šiaudas buvo lyginamas su žmogaus kūnu. Šiaudas (kūnas) „išnešioja“ varpą, grūdą (sielą). Javai simbolizuoja nenutrūkstamą gyvybę, kadangi vėl būna pasėti ir vėl tęsia gyvenimą iš naujo. Šiaudas – nenutrūkstamos gyvybės simbolis, kuris tautodailininkų rankose virsta ne tik sudėtingos konstrukcijos trimačiais meno objektais – šiaudiniais sodais, bet ir šiaudiniais žaisliukais Kalėdų eglutei papuošti ar interjero dizaino papuošimais. Kūryba iš šiaudų padeda išlaisvinti savo mintis, atskleisti vidinį pasaulį, fantazijas, svajones. Kurdamas žmogus išsilaisvina, atsipalaiduoja ir gali pabėgti nuo įvairiausių rūpesčių ar minčių. Tai tarsi meditacija. Tad kviečiame į šiaudinių žaisliukų gamybos dirbtuves, kur susipins senosios tradicijos su šiuolaikine kultūra ir mada.


„Perskaičiau, ir nepatiko“, arba Kaip išmokti įvertinti knygą (praktinės literatūros kritikos dirbtuvės su rašytoja Ilona Ežerinyte)

Edukacija po trumpo įvado pradedama praktine užduotimi – mokiniai išdalintuose lapeliuose parašo vieną (jų nuomone, svarbiausią) kriterijų, pagal kurį vertina perskaitytą knygą. Edukatorė iš pateiktų atsakymų sudėlioja literatūros kūrinio vertinimo kriterijų sąrašą. Tikėtina, jame dominuoja emocinis, bet ne literatūrologinis vertinimas, tad mokinių surašyti kriterijai papildomi skaidrėse rodomais konstruktyvios kritikos elementais. Išsiaiškinus neaiškias sąvokas (pvz., kas yra žanras arba teksto logika), siūloma pabandyti įvertinti duotą trumpą (ne didesnį nei vieno A4 formato puslapio) kūrinį. Dirbama grupėmis. Išsakiusi ir argumentavusi nuomonę apie tekstą, grupė pasiūlo ir siužeto keitimus. Po to seka nauja interaktyvi užduotis – žaidimas: reikia sujungti padrikus kūrinio elementus į vientisą detektyvinę istoriją ir ją „išspręsti“ (rasti kaltininką). Edukacija baigiama refleksija.


Kūrybinio skaitymo edukacija ,, Literatūrinės šėlionės"

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Ar tavo diena gali būti pasaka? Jeigu tau patinka būti su draugais ir norisi nuveikti kažką neįprasto( nugalėti ,, Bauboną" ar ar būti pievų fėja) šis užsiėmimas tikrai tau.. Susitikime ir keliaukime kartu su Onele irJoneliu  per pasakų pasaulį, padarykime savo dieną linksmesne .


Kaip įtikinti kalbant? (nuotolinis užsiėmimas)

Viena dažniausiai pasitaikančių mokinio baimių, lydinčių jį nuo pirmųjų žingsnių į mokyklą – baimė kalbėti prieš kitus. Ši baimė yra kiekvieno mokinio, kuriam nedrąsu kalbėti prieš bendraklasius ar mokytojus, priešas. Dažnai girdime: „Bijau kalbėti...“, „Negaliu kalbėti...“, „Mirsiu vietoj, jei reikės kalbėti prieš visus“ ir pan. Ar žinojote, kad vos 10 proc. žmonijos mėgsta kalbėti viešai. Šie žmonės nejaučia baimės. Kiti 10 proc. jaučia didelę viešo kalbėjimo baimę. Vien nuo minties apie viešą kalbėjimą jiems darosi silpna. Likusi maždaug 80 proc. sudaranti žmonijos dalis jaučia „drugelius pilve“, patiria nerimą, neužmiega prieš savo pranešimą, bet jie žino, kad tai įmanoma išgyventi, kad tai praeina, tik malonumo čia nėra daug. Šio užsiėmimo tikslas – „drugelius pilve“ paversti stiprybe.


Eksperimentinės elektroninės muzikos kūrimo edukacija su MC Merkinė

Kviečiame į eksperimentinės elektroninės muzikos kūrimo edukaciją, kurią su performanso elementais veda profesionalus garso menininkas Algimantas Rokas Černiauskas. Užsiėmimo metu dalyviai turės galimybę susipažinti su šiuolaikinės eksperimentinės elektroninės muzikos subtilybėmis: drone, soundscape, microsound, glitch, clicks'n'cuts, konceptualus garso dizainas, noise, post-techno, electroacoustic, aplinkos įrašai, elektroninis minimalizmas bei kūrimo taktikomis ir metodais. Taip pat programos dalyviai išbandys elektroninį „loop“ muzikos instrumentą, įsitrauks į kūrybinį procesą, o užsiėmimui pasibaigus atsiminimui išsiveš kartu su klase įrašytą unikalų kilpinės muzikos kūrinį skaitmeniniu formatu (mp3). Mokiniai laukiami Merkinės kultūros centro didžiojoje salėje. Čia jų lauks speciali garso technika, trumpa paskaita ir užsiėmimas, kuris ne tik edukatyvus, tačiau ir linksmas, žadinantis kūrybiškumą, įsiklausymą ir nuostabą.


Biržų rajono savivaldybės Jurgio Bielinio viešoji biblioteka

Pasakojimo menas – amžių amžius menanti tradicija, iki šiol aktyviai gyvuojanti kai kuriose šalyse, tačiau Lietuvoje jau primiršta. Šia edukacija siekiama sudominti dalyvius šiuolaikiniu pasakojimo menu naudojant rimo ir ritmo elementus. Edukacijos metu dalyviai įtraukiami į žaidimus panaudojant akmenukus, išgaus ritmus, klausysis istorijos apie kareivį, papildytos muzikinių instrumentų (barškalai, skambalai, varpeliai) skambesiu ir kartu dainuos lietuvių liaudies dainas. Pabaigus pasakoti istoriją dalyviai įtraukiami į diskusiją apie žmonių santykius ir būties prasmę, akmens reikšmę žmogaus gyvenime. Jos metu naudojama smulkioji lietuvių liaudies tautosaka apie akmenį. Edukacijos pabaigoje visus suvienys žaidimas „Akmens kelias“. Edukacijos metu bus plėtojamos dalyvių bendrojo ugdymo programoje įgytos kultūrinė, komunikavimo ir meninė kompetencijos.


Susipažinimas su pasaulio skulptūra Europos parke

Atvykę į Europos parko muziejų susipažinsite su muziejumi ir jo ekspozicija, pasivaikščioję plačioje teritorijoje, natūraliame ir meniškai suformuotame kraštovaizdyje, turėsite galimybę pamatyti daugiau kaip 100 skulptūrų ar kraštovaizdžio meno kūrinių. Ekskursijos metu bus pristatyti garsūs šiuolaikinio meno kūrėjai, sužinosite įkvėpiančią muziejaus kūrimo istoriją ir išskirtinių meno kūrinių pastatymo detales. Žemėlapio pagalba didelėje muziejaus teritorijoje galėsite rasti norimus kūrinius, lavinti orientacinius gebėjimus gamtinėje muziejaus aplinkoje. Priklausomai nuo amžiaus ir kitų veiksnių, grupėms parenkamas individualus maršrutas. Nemažai muziejaus eksponatų yra interaktyvūs, čia menas pažįstamas aktyviai įsitraukiant į judesį, savo aktyvumu keičiant kūrinio tam tikras savybes. Klausimai ir kryžiažodžiai leis įtvirtinti žinias, bus mokomasi interpretuoti ir atskleisti gilesnes meno kūriniais perteikiamas idėjas. Kelionė po Europos parką – galeriją, kurios „lubos“ – dangus, o „sienos“ – medžiai – leidžia susipažinti su įvairiausių pasaulio šalių menininkų kūriniais, meninės išraiškos skulptūroje įvairovę ir atskleidžia harmoniją tarp gamtos, žmogaus ir meno.


Žemaitijos etnografinių tvorų tvėrimas S. Dariaus gimtinėje - muziejuje

Etnografinės Lietuvos sodybos gyventojai, tuo metu kūrė modernią Lietuvą. Susilieję su gamta, iš gamtos ir su gamta mokėsi, kūrė, gyveno prasmingai ir harmoningai, bei buvo įkvėpti dideliems žygiams. Kviečiame susipažinti su unikalia S. Dariaus tėviške ir jos sodybos statiniais, etnografinių tvorų tvėrimu. Tai pažintinė kelionė į Tautos didvyrio tėviškę -prisimenant jo darbus ir žygius, bei prisilietimas prie senolių išminties, tradicijų, gyvenimo harmonijos.


LEGO robotų iššūkis - vyks Lietuvos nacionalinėje Martyno Mažvydo bibliotekoje, joje esančiose dirbtuvėse PATS SAU. Tai labai įtraukianti ir mėgstama veikla, mūsų tikslas, pakviesti kuo daugiau moksleivių patirti ir išbandyti šį užsiėmimą. Pasiskirstę į grupes moksleiviai įveiks jiems iškeltas kūrybines užduotis naudodami LEGO Mindstorms robotikos rinkinius. Priklausomai nuo dalyvių amžiaus ir gebėjimų bus parinkti iššūkiai: sukonstruoti ir užprogramuoti robotą galintį įveikti parengtą kliūčių ruožą, įveikti labirintą, užkopti į sienelę, nustumti tam tikrą objektą. Dalyviai praplės savo kultūrinį akiratį, pagilins skaitmeninio raštingumo pagrindus ir smagiai praleis laiką.


Paskaita „Kalėdos ir Naujieji metai daugiataučiame Vilniuje“ (nuotolinė paslauga)

Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Nuotolinis edukacinis užsiėmimas bus transliuojamas gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos gali būti vedamos ZOOM pagalba. Šios paskaitos metu kviesime susipažinti su įvairių tautų, gyvenusių Vilniuje, žiemos švenčių ypatumais, skirtumais ir panašumais. Aiškinsimės, kada stačiatikius aplanko Kalėdos ir Naujieji metai, be kokių patiekalų neapsieina jų švenčių stalas ir kas vaikams palieka dovanas po eglute. Lenkai ir lietuviai švenčia žiemos šventes labai panašiai, bet ir tarp jų rasime nemažai skirtingų papročių, kurie pas lietuvius atėję net iš senojo tikėjimo laikų. Kas buvo Vigilijos ir kuo lenkų vaikams svarbus Šv. Mikalojus? Kokie archajiški kalėdiniai papročiai gyvuoja ir dabar? Susipažinsime su Vokietijoje gyvenusiu herojumi, atsakingu už tai, kad mes pradėjome puošti eglutę ir sužinosime, kas sugalvojo advento vainiką bei kur ir kada kilo tradicija organizuoti kalėdines muges. Kalbėsime apie žydų žiemos šventes, kada jos švenčiamos ir kodėl žydų vaikai negauna kalėdinių dovanų. Aiškinsimės, kas yra Chanuka bei Roš ha-šana, kokie maistai yra patiekiami ant žydų stalo šventiniais laikotarpiais ir kodėl kiekviena šventė turi savo griežtą šventimo ceremonialą. Paskaita pritaikoma skirtingo amžiaus vaikams, todėl pastabose prašome parašyti kelintokai dalyvauja edukacijoje.


Pakruojo rajono savivaldybės Juozo Paukštelio viešoji biblioteka

Kviečiame į nuostabų vaistažolių pasaulį. Apžiūrėkime labiausiai paplitusius mūsų krašte augalus, spėliokim į ką jie panašūs?  Uostykime,  ragaukime, kurkime patys kvapnią arbatą.
Kartu aiškinkimės, kada ir kur galima žoliauti, kiek rastų augalų galima su savimi pasiimti, o kokią dalį palikti?
Kurie augalai suteiks jėgos ir drąsos, o kurie nuramins? Kurie pagerins nuotaiką, pagelbės peršalus?


Ką pasakoja bažnyčių sienos, langai, altoriai? Ką nurodo bažnyčios pavadinimas ir ką simbolizuoja kryžius, akis, trikampis, balandis? Kodėl žuvis yra vienas seniausių slaptųjų Kristaus simbolių? Apžiūrinėdami bažnyčių interjerus, gražiuosius liturginius indus, aiškinsimės, šifruosime simbolių kalbą ir sužinosime jų istoriją ir patys gaminsime papuošalus „shrink plastic“ technika. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.


Ar kada pagalvojai, ką bendra gali turėti meno kūrinys ir kiaušinių dėklas? Jeigu susidomėjai, dalyvauk edukaciniame užsiėmime „Meno tyrinėtojas“, kuriame – ieškodamas panašumų kasdieniuose objektuose, gyvūnuose ar reiškiniuose – žaismingai ir įtraukiančiai atrasi Kazio Varnelio optinį meną. Kartu su kitais išmoksi meną apibūdinančių naujų žodžių, kurie padės savarankiškai pažinti ir tyrinėti meno kūrinius. Juk optinį meną gali suprasti visi!
Pasisvečiuok Kazio Varnelio namuose ir tapk jaunuoju meno tyrinėtoju!


Kūrybinėse dirbtuvėse mokiniai susipažins su portreto žanru per skirtingus meno žanrus, skirtingas laiko sanklodas. Portretuose mokysis atpažinti emocijas. Pagal vizualaus mąstymo strategiją mokysis argumentuoti pagal kokią detalę portrete sprendžia, jog tai viena ar kita emocija vaizduojama. Kita praktinė dalis- patiems mokiniams atlikti portretą grafine arba tapybine prienone. Portrete pavaizduoti, perteikti emociją.


Šiaulių miesto kultūros centras "Laiptų galerija"

Nuolat kintančiame, technologijų bei socialinių tinklų pasaulyje ŠMKC „Laiptų galerija“ kviečia prisiminti bei pažinti senąsias tradicijas. Edukacijoje „Iš kur atsiranda spalvos?“ jaunieji jos dalyviai ne tik skatinami prisiminti senuosius, tradicinius bendravimo būdus – atvirlaiškius – bet ir iliustruoti juos pasitelkiant priemones iš gamtos – gyvas gėles ir augalus.

Edukaciją sudaro 3 dalys:
	1. Tuo metu eksponuojamos parodos kūrinių analizė
	2. Dažų atsiradimo ir gamybos technologijos bei atvirlaiškių istorija
	3. Praktinė dalis

Pirmojoje dalyje vaikai supažindinami su tuo metu „Laiptų galerijoje“ eksponuojamais meno kūriniais. Didžiausias dėmesys sutelkiamas į paveikslų spalvas, tekstūrą, faktūrą ir dažus. Kviečiama pamąstyti, kokius jausmus sukelia vienos ar kitos spalvos, kokias reikšmes jos suteikia meno kūriniui.

Teorinėje dalyje keliaujama dailės ir dažų istorijos labirintais nuo Akmens amžiaus iki šių dienų. Jaunieji menininkai sužino, kuo piešdavo pirmykščiai žmonės, kaip atsiranda spalvos ir kaip jas galima išgauti pačiais netikėčiausiais būdais. Tuo pat metu edukatorius atskleidžia, kokią reikšmę anksčiau turėjo dabar jau daugelio užmirštas atvirlaiškis. Kodėl jis „atviras“? Kokią žinutę skleidžia? Kodėl būtina išsaugoti senąsias atvirlaiškio rašymo tradicijas?

Praktinė dalis skirta atvirlaiškio gamybai. Edukacijos dalyviai savomis rankomis gamina atvirlaiškius, juos dekoruoja piešdami augalais, įvairiausiomis gėlėmis, turinčiomis intensyvų pigmentą – kuria savitą meno kūrinį. Padabinus atvirlaiškį paveikslėliu, vėliau jame rašomas laiškas pasirinktam adresatui. Galiausiai atvirlaiškis užtvirtinamas pašto ženklu ir iškeliauja vykdyti savo „užduoties“.

Edukacijos metu vaikai skatinami atvirlaiškius ir kolekcionuoti, dovanoti, tarpusavyje keistis šiais mažos formos meno kūriniais. Ateityje žadama surengti vaikų pagamintų atvirlaiškių parodą, tokiu būdu skatinant jaunuolius kurti, piešti, tapyti bei, žinoma, rašyti!


Paslaugos "Gatvės kultūros edukacija" užsiėmimai vyks atvirame jaunimo centre, kurio pirmame aukšte yra įkurtas uždaras riedlenčių parkas ir saugi atskira erdvė, skirta meniniams užsiėmimams. Todėl ir paslaugos pateikimas susidės iš 2 dalių: 1 - susipažinimas su graffiti kūryba; 2- pažintis su riedlentėmis ir riedėjimo išbandymas.
"Gatvės kultūros edukacija" yra skirta 1-9 klasių amžiaus grupių moksleiviams. Pirmiausia jaunimo darbuotojai ir menininkai visus supažindins su saugaus elgesio taisyklėmis užsiėmimo metu. Grafiti užsiėmimui moksleiviams bus suteikiamos visos reikiamos priemonės piešimui: dažų flakonėliai, kartonas, stovai bei visos apsaugos priemonės (akiniai, pirštinės ir apsiaustai). Moksleiviai bus supažindinami su graffiti dirbtuvėmis, atlkimo technikomis bei suteiktos visos sąlygos atrasti naujų kūrybinių galimybių. Taip pat vaikams bus papasakota apie gatvės kultūrą, istoriją, vyks pasisėdėjimas poilsio zonoje.
Kiekvienas dalyvis gaus reikiamą saugos atributiką, tai yra šalmą, apsaugas kojoms ir rankoms, bei riedlentę, kad susižažintų su riedėjimu. Dalyviai turės progą susipažindinti su riedlenčių kilmės istorija, paskirtimi, tipais ir konstrukcijomis. Patyrę jaunimo darbuotojai pademonstruos, kaip atsistoti ant riedlentės, atsispirti ir pajudėti.
Vėliau moksleiviai bus vaišinami arbata. Ypatingas dėmesys bus skiriamas emocijoms išreikšti ir savirealizacijai, bus kalbama apie apie šių dienų vyraujančias tendencijas šiuolaikinio miesto gatvės kultūroje, kas šiandien yra itin aktualu, populiaru ir nauja Lietuvos jaunimui.


Praverkime duris į stebuklingą spalvų pasaulį, kur gyvena trys spalvos: Geltona, Raudona ir Mėlyna. Edukacija pagal knygą „Spalvų namelis“ išlaisvins vaikų vaizduotę, žadins vaikų susidomėjimą knygomis, supažindins su pirminėmis ir išvestinėmis spalvomis. Sekdami savo smalsumą vaikai sužinos, kas atsitinka, kai spalvos susidraugauja. Mokysimės neužsisklęsti savo kambarėliuose ir būti atviri mus supančiam pasauliui. O pravėrę paslaptingas dureles išvysime spalvotus stebuklus! Patys maišysime spalvas, užduosime klausimus, bendrausime, kursime, smalsausime, daug šypsosimės ir dar daugiau stengsimės. Juk norime, kad mūsų pagaminti ir išdekoruoti „stebuklingi rakteliai“, sukurti knygos personažai ar naujas knygos viršelis būtų tikrai ypatingi (konkrečios veiklos parenkamos pagal vaikų amžių).
Taip pat, su vaikais kalbėsime apie tai, kokį vaidmenį atlieka knygos autorius ir knygos iliustratorius, kaip gimsta knyga bei koks yra iliustracijų kūrimo procesas.
Išlaisvinkime savo kūrybiškumą drauge!

Edukaciją veda knygos „Spalvų namelis“ autorė bei knygos „Tapukas ir emocijų kuprinė“ iliustratorė Renata Bee.
Trukmė 60 min.


Senovinės puodininkystės ir šiuolaikinės keramikos edukacija pradinukams

Užsiėmimo "Senoji ir šiuolaikinė molio keramika" edukacijos metu dalyviams bus pristatomas keramikos formų, ir dekoro kitimas per istoriją bei keramikos technologinis ir kultūrinis virsmas per žmonijos pažangą. Mokiniai susipažins su senosios keramikos, atgamintos pagal eksperimentinę archeologiją, ir šiuolaikinės keramikos ekspozicija, kurios eksponatus bus galima liesti rankomis. Ugdytiniai bandys suvokti istorinius kultūrinius pokyčius ir juos logiškai pagrįsti, aptars eksponatų meninę vertę. Apžiūrės šiuolaikinę degimo krosnį, geležies amžiaus apžiedimo stovylus, viduramžių medines žiedimo stakles, molio minkytuvą, glazūras, stebės kaip žiedžiamas puodas. Vaikai kurs norimą indą arba švilpuką ir dekoruos liaudiškais, norimais ornamentais. Pagal poreikį savo kūrinius dengs angobu - specialiais keramikos dažais. Sukurti gaminiai po edukacijos bus
džiovinami, degami ir glazūruojami ir atiduodami ar išsiunčiami sutartu būdu.


Vertybių „lipdymas“ bei kūrybinga savojo AŠ paieška

Pasitelkiant novatoriškas komunikavimo bei ugdymo priemones, vaikai savojo AŠ ieškos puoselėdami kultūrą (didindami kultūrinį sąmoningumą ir tapatumą bei plečiant požiūrį į sociokultūrinius reiškinius), meninius gebėjimus (bus išmėginamos tarpdisciplininės meninės formos atrandant savo mėgstamiausią, taip padedant ugdytiniui atskleisti savo vidinį pasaulį bei sąvąjį AŠ) bei mokydamiesi socialinės gerovės pagrindų (vertybių, bendravimo ir bendradarbiavimo, savarankiškumo, savivokos, tinkamo jausmų išreiškimo, tolerancijos ir pan).
Siekis - ugdyti: komunikavimo, pažinimo, socialinės, emocinės bei sveikos gyvensenos kompetencijas.


Paskaita „Lietuviški Kalėdų papročiai ir tradicijos“ (nuotolinė paslauga)

Tema atliepia Dainų švenčių metus. Nuotolinis edukacinis užsiėmimas bus transliuojamas gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Paskaitos pagalba sudaryti sąlygas kiekvienam mokiniui pažinti lietuviškų kalėdinių papročių bei tradicijų savitumą, ugdytis tautinį tapatumą ir savivertę, vertinti ir gerbti lietuviškas etnines tradicijas.
Paskaita skirta tiems, kurie nori labiau patyrinėti senuosius lietuviškus Kūčių ir Kalėdų papročius, susipažinti su ikikrikščioniška šių švenčių analogija. Iš kur kilo žodžiai „Kūčios“ ir „Kalėdos“, kokie svarbiausi ritualai būdavo atliekami Kūčių dieną, be kokių valgių negalėjo apsieiti Kūčių stalas ir kokie burtai laukė tą stebuklingą naktį.
Aiškinsimės eglutės puošimo bei Kalėdų senelio atsiradimo istorijas Lietuvoje, susipažinsime su pagrindinėmis lietuvių Kalėdų šventimo ištakomis: kodėl skirtingai švęsdavo pirmąją ir antrąją Kalėdų dieną. Klausysime Kalėdinės giesmės ir gautų žinių įtvirtinimui paskaitos pabaigoje sužaisime Kahoot.
Paskaita pritaikoma skirtingo amžiaus vaikams, todėl pastabose prašome parašyti kelintokai dalyvauja edukacijoje.


Dirbtuvėse su kompozitoriumi ir aktoriumi dalyviai mokysis kompozicijos pagrindų netradiciniais būdais - be natų ar instrumentų. Dalyviai turės galimybę įsiklausyti ir geriau pažinti juos supantį garsovaizdį, eidami specialiai kompozitoriaus sudarytą maršrutą. Įsiklausę į aplinką dalyviai mokysis analizuoti ir interpretuoti garsus, suprasti jų keliamas emocijas. Taip pat dalyviai susipažins su kine kuriamų triukšmų metodais bei sukurs savo muzikinius takelius, kuriuos galės panaudoti teatro ar kino etiuduose.


Edukacinis užsiėmimas "Kaip atsiranda perlas?" (nuotolinė paslauga)

Edukacinis užsiėmimas „Kaip atsiranda perlas?“ Istorijos apie perlus yra apaugusios daugybe mitų bei pasakojimų: nuo tokių, kurie teigia, jog pirmieji perlai atsirado iš Ievos ir Adomo ašarų, iki tokių, kurie teigia, jog perlai - turintys mistinių galių, galinčių net pražudyti. Tikėti, ar ne – kiekvieno pasirinkimas, tačiau edukacinio užsiėmimo metu mes Jums pateiksime pačius tikriausius faktus apie neįprastą perlo gimimą, jo augimą, supažindinsime su perlo nameliu ir atliksime neįtikėtiną bandymą, kurio galutinis rezultatas garantuotas – tai šokoladinių perlų gamyba. Nepavykti tiesiog neįmanoma. Skatinant smalsumą, jų natūralų domėjimąsi supančia aplinka vaikai kviečiami tyrinėti gamtos pasaulyje vykstančius procesus ir lyginti juos su jų artimiausioje aplinkoje vykstančias įvykiais. Ko reikia, kad užaugtų gražus didelis ir vertingas perlas, kiek laiko jam reikia subręsti? O ko reikia, kad užaugtų žmogus, kad jis susiformuotų kaip asmenybė? Kokių sąlygų reikia, kad žmogus taptų „perlu“?


Edukacinio kino kūrimas (1–4 kl. mokiniams ir 5–8 kl. mokiniams) (Išvažiuojamoji)

Vaikams patinka filmuoti, filmuotis o gal tiesiog norite sužinoti kaip gimsta filmai? Žavi įvairios šiuolaikinės medijos? 1-8
klasių mokinius kviečiame į Edukacinio kino dirbtuves! Kinas visada palieka savo pėdsakus, tad atsiminimui savo sukurtą
filmuką mokiniai gaus DOVANŲ! Kinas puiki asmenybės, kuri ieško savęs saviraiškos priemonė, nes kino dirbtuvėse
mokiniai gali atrasti, tai kas labiausiai patinka. Kiekvienas atėjęs pabando, filmuoti, vaidinti, kurti scenarijų ar patapti
režisieriumi. Pasitelkiant kiną kaip priemonę, ugdomi jaunimo meniniai gebėjimai, kritinis mąstymas, kūrybiškumas ir bendrosios kompetencijos. Taip pat siekiama skatinti bendrojo lavinimo pamokose integruoti mokiniams kino kūrimo meną kaip galimybę mokytis ir mokyti.  Vaidyba, bendravimas su įvairiais žmonėmis ir bendraminčiais, kūrybinė veikla, tai viskas ko reikia augti kūrybiškomis asmenybėms. Kinas leidžia mokiniams patiems peržiūrų metu pasidžiaugti savo sukurtais darbais, nes jiems
nebereikia lipti į sceną ir baimintis, kad pamirš tekstą, tad kino užsiėmimas siekia realizuoti moksleivių idėjas, leisti jiems atrasti save. Užsiėmimą veda Karolina Pakalkė, teatro ir kino edukologė, edukacinių kino programų kūrėja ir Kino stovyklų "Aš kino fanas" įkūrėja.


Kumštis prieš pirštą: sambūrio anatomija

Ar sutinki, kad kompanijoje smagiau? Tačiau ar susimąstei, kad būti tarp panašių į save – esminė žmogaus egzistavimo sąlyga? Kartu mes dalinamės patirtimi, siekiame tikslų, išbandome idėjas, mėgaujamės emociniu kontaktu, įgyjame daugiau drąsos ir galių. Tautos žadintojas Jonas Šliūpas šiandien mus patikintų, kad ir Lietuvos valstybė gimė dėl to, kad susitelkėme ir veikėme išvien. Jis, vienas pirmųjų lietuviškų visuomeninių organizacijų steigėjų, vadovavosi nuostata, kad susibūrę tampame lyg kumštis. Bet galbūt kumštis negali to, ką gali pirštas? Išbandykime kartu!

Edukacinis užsiėmimas leis jo dalyviams patirti net keletą eksperimentų. Pirmasis kvies susimąstyti, kaip jaučiasi į kone beviltišką situaciją pakliuvęs žmogus, kuris, norėdamas įveikti jam kilusias kliūtis, yra priverstas be išlygų pasitikėti  bičiulių pagalba. Antrasis kvies sužaisti simuliacinį sambūrio kūrimo žaidimą, kurio kulminacija taps kūrybiškas gimusios draugijos pristatymas. Tuo tarpu refleksijos metu sužinosite apie  neišvengiamai jus ištikusį paradoksą, priversiantį kitu žvilgsniu pamatyti kasdienį bendravimą.

Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kūrybinės tapymo dirbtuvės - tai tapymas tekstiliniais dažais ant medžiaginio maišelio, susikuriant sau originalų gaminį.
Tapymo metu susipažįstama su įvairiomis tapymo technikomis: liejimo, "guašo", taškymo, fraktalo, konkretaus piešinio. Dirbtuvės tinka visiems - tiek geriems piešėjams, tiek galvojantiems, kad nemoka piešti, tapyti, bet norintiems tai daryti. Tapymo metu nėra mokoma piešti, tapyti, o išlaisvinami kiekvieno vaiko individualūs gebėjimai, skatinama piešti, tapyti , įsiklausant į save, savo nuotaiką, būseną, emocijas , tai išreiškiant spalvomis ar piešiniu, tuo pačiu tai estetizuojant ir pritaikant konkrečiam gaminiui.
Ši dirbtuvė turi ir emocinį terapinį poveikį, skatina vaikų kūrybingumą, spontaniškumą, drąsą eksperimentuoti ir pasitikėti savimi.
Dirbtuvės taip pat labai tinka prieškalėdiniu laikotarpiu, kaip dovanėlės gamyba artimam žmogui, ar dovana Motinos dienos proga. Maišelius galima skalbti rankomis ar skalbimo mašina, jie yra pilnai funkcionalūs.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kviečiame virtualiai pasivaikščioti Vilniaus gatvėmis ieškant skirtingų amžių mums paliktų ženklų, kad mokykloje išmoktas datas, žmones ir įvykius „įdėtume“ į mūsų miestą! Vėliau savarankiškai vaikštant miesto gatvėmis, moksleiviai galės atpažinti objektus primenančius asmenybes ir įvykius, kuriuos mokosi pamokose.

LIVE (gyvai) transliacijos būdu per nuotolinio bendravimo platformą (Zoom, Teams, Meet ar kt.) gidė telefonu filmuos objektus mieste realiu laiku, o moksleiviai dalyvaus edukacijoje nuotoliniu būdu. Gidės pasakojimas bus papildytas nuorodomis į animuotas vizualizacijas pristatančias aptariamą objektą, įvykį ar asmenybę.

Lavinsime moksleivių pastabumą tyrinėjant memorialines lentas žyminčias asmenybių gyvenimo ar įvykių vietas, paslėptus objektus kiemeliuose ir pastatų architektūrinių detalių simbolius (gotikos, renesanso, baroko, klasicizmo).

Kultūrinės edukacijos metu moksleiviai (jiems suprantama kalba, pagal jų amžių ir patirtį) nuotoliniu būdu (LIVE transliacija per nuotolinio bendravimo platformą) tyrinės senamiesčio gatvelių ir kiemelių architektūros vertybes. Pasakojimai ir animuotos vizualizacijos padės įsivaizduoti gyvenimą praeities Vilniuje (imperatorių vizitai, sukilimų pasekmės, kasdieninio gyvenimo sąlygos, kultūrinė veikla) ir kt.

Užduotys, kalbėjimo stilius ir konkretus maršrutas pritaikytas atsižvelgiant į moksleivių amžių ir patirtį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Sojų vaško žvakių liejimas „Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis"

Aromatinių sojų vaško žvakių gamybos edukacija „Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis".
Vykdomos edukacijos trukmė 60 min. Edukacija vykdoma 1-4 klasės mokiniams.
Edukacijos metu žvakių gamybai naudojamos tik natūralios medžiagos ir priemonės: sertifikuoti sojų vaškas ir natūralūs eteriniai aliejai, medvilnės dagtis. Žvakes liejame daugkartinio naudojimo 30 ml. aliumininiuose, tinkančiuose sąlyčiui su maistu, indeliuose.
Edukacijos metu:
a) dalyviai skaidrių bei video pagalba detaliai yra supažindinami su žvakių gamybos taisyklėmis, aromatinių žvakių ingridientais bei detaliu jų aprašymu, saugiu žvakių laikymu bei deginimu;
b) po supažindinimo vyksta sojų vaško testavimas ir lyginimas su parafininėmis žvakėmis;
c) supažindinimas su eteriniais aliejais jutiminiu būdu (uodžiant);
d) žvakės kūrimo procesas: kol kaitinamas ir lydomas sojų vaškas, kiekvienas edukacijos dalyvis gamina savo žvakių širdį, iš siūlomų eterinių aliejų susikuria savo žvakės aromatą; lydomui vaškui pasiekus reikiamą liejimo temperatūrą, sumaišo visus žvakės ingridientus bei galiausiai kiekvienas pats išlieja savo unikalią sojų vaško aromatinę žvakę.
e) Išliejus žvakes bei laukiant kol jos sustings, mokinys apipavidalina savo pasigamintos žvakės pakuotę.
f) Likusį edukacijos laiką skiriame pokalbiams, pasisakymams, mokinių klausimams, pastebėjimams, diskusijoms.

Organizatoriaus pastaba.
*Kviečiame susisiekti +370 670 96679 arba info@sestasispojutis.lt ir susitarti dėl Jums ir mums patogaus renginio laiko (sukursime individualų renginį kalendoriuje Jūsų mokinių grupei).
*Po edukacijos atskiru susitarimu galima ekskursija po Nemuno kilpų regioninio parko lankytojų centrą apžiūrint ekspozicijas.


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Šiais laikais neįsivaizduojamas gyvenimas be popieriaus, jis naudojamas visose sferose, bet ar žinome kada, kaip jis atsirado, iš ko ir kaip gaminamas, kokią įtaką jo gamyba daro mus supančiai aplinkai? Popieriaus gamyba – labai įdomus procesas, todėl edukacinio užsiėmimo „Popierius – savo rankomis“ metu mokiniai sužinos kada, iš ko buvo pradėtas gaminti popierius, kam jis buvo naudojamas, kaip jis gaminamas šiais laikais. Šis edukacinis užsiėmimas – tai puiki galimybė ne tik pasigaminti įdomios tekstūros popieriaus lakštą pačiam, bet ir sunaudoti jau nebereikalingą antrinę žaliavą. Iš edukacijos metu pasigaminto popieriaus lakšto, mokiniai galės pasidaryti atviruką, rėmelį, dovanų dėžutę ir pan.


Pristatomos Kūčių dienos tradicijos: ritualinis apeiginis apsivalymas, namų, kiemų tvarkymasis, prausimasis. . Didesnis dėmesys skiriamas eglutės puošimo tradicijai.
 Aptariami likimą lemiantys tikėjimai ir burtai. Akcentuojamos burtų formos: liejiniai su žvake, skaičiavimas. Moksleiviai kepa kūčiukus, juos ragauja, buriama.


Edukacinė programa „Užgavėnės: tradicija ir dabartis" (9 - 10 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Skatinti moksleivių domėjimąsi Užgavėnių šventės tradicijomis ir jų kaita.
1. Analizuoti Užgavėnių tradicijas Vakarų Europoje ir Lietuvoje. 2. Pajusti šventinio karnavalo nuotaiką. 3. Akcentuoti žmogaus veiksmų svarbą, budinant ir žadinant žemę, skatinant augimo galias. 4. Siekti persikūnyti į persirengėlių būrio personažus, aptarus jų elgseną ir paskirtį Užgavėnių šventėje. 5. Mokytis papje maše technikos. 6.	Mokytis interpretuoti tradicinio meno kūrinius.  7. Ugdyti ekologinį sąmoningumą, kūrybinėje veikloje naudojant antrines žaliavas.
Pristatomos elitinės Užgavėnių tradicijos Vakarų Europoje ir Lietuvoje. Didesnis dėmesys skiriamas kaimo Užgavėnių apeigoms: pasivažinėjimo, laistymosi, supimosi, būrimų prasmėms. Akcentuojamas apeiginis pasidalijimas maistu, simbolinė vaišių gausa, gamtos permainas lemiantys žmogaus veiksmai. Pristatomi persirengėlių būrio personažai: gyvūnų pavidalo, žmogaus pavidalo, antgamtinių padarų pavidalo kaukės: mokiniai persikūnija į pasirinktą personažą, panaudodami kailinius, veltinius, nagines, klumpes, virves, šieną, pakulas,  kaukes ir kt.  Didesnis dėmesys skiriamas „žydui“ – svarbiausiam persirengėlių būrio personažui, akcentuojant žydų tautos sumanumą, vienybę. Kuriamos persirengėlių būrio oracijos. Šokami Užgavėnių šokiai: „Žyds", „Granskveras". Kaukės kuriamos papje maše technika ant medinių pagrindų. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.
Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas Lietuvoje ir Vakarų Europoje, analizuos svarbiausias šventės apeigas, kurs personažus, oracijas, realizuos savitas kūrybines idėjas. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis  kurs Užgavėnių kaukę papje maše technika,
Veiklos įgyvendintojas: Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. Šiaulių pedagoginis institutas, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. Vytauto Didžiojo Universitetas, etnologijos ir folkloristikos magistras.


Užsiėmimas skirtas lavinti vaizduotę ir galvoti apie tai kas svarbu kiekvienam vaikui, jo idealai ir svajonės. Edukacijos metu kiekvienas vaikas kurs savo herojaus statulą iš antrinių žaliavų, sugalvos jo super galias ir pasidalins pasakojimu su grupe.
Bus skatinama „atpalaiduoti“ smegenis ir palikti daug vietos fantazijai. Taip pat vaikai sužinos apie medžiagų antrinio panaudojimo naudą, supažindinami kaip kiekvienas gali kas dieną prisidėti prie švaresnės planetos.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

„Vaško kumelaitė, lino uodegaitė“ – Kas? Žinoma – tai žvakė. Kaip gimsta ta vaško kumelaitė su lino uodegaite ir kviečiame Mažosios Lietuvos istorijos muziejaus žvakių liejimo edukaciniame užsiėmime. Kuom Mažosios Lietuvos gyventojai apšviesdavo namus senaisiais laikas? Kas yra žibinčius ir liktarna? Kaip lietuvininkai švęsdavo Vėlines? Ir kur namuose žibėjo Advento žvakelės? Tai ir dar daugiau sužinosite apsilankę mūsų muziejuje. Užsiėmimo dalyviai ne tik išgirs įdomių pasakojimų apie lietuvininkų tradicijas, bitininkystę, žvakių liejimą, bet ir patys dalyvaus procese ir kiekvienas savo rankose išsineš po mažyti žiburėlį.


Edukacijos "Animacijos dirbtuvės nuo nulio" metu dalyviai taps animacinių filmų kūrėjais - nuo idėjų generavimo iki fotografavimo planšetiniais kompiuteriais. Kartu su edukatoriumi dalyviai sužinos ko reikia animacino filmo kūrimui, atras sustabdyto kadro animacijos techniką. Dirbdami grupėmis dalinsis idėjomis animacinio filmo scenarijui, diskutuos. Pasirinkę norimas kanceliarines priemones gamins pačių sugalvotus personažus ir fonus animaciam filmui.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Šioje edukacijoje savo paslaptis atvers ant sūraus požeminio vandens kupolo išaugęs miestas. Išskirtiniai jo vandenys žinomi nuo viduramžių. XIX a. tapęs kurortu buvo patekęs į populiariausių Europos kurortų dešimtuką. Gal jau atspėjote, kad tai – Birštonas? Sūraus vandens savybių pažinimas domina ir vaikus, ir suaugusius. Edukacinio užsiėmimo metu turėsite galimybę pasitikrinti ir plėsti žinias apie vandenį: gėlą ir sūrų, požeminį, gydantį,.. Sūrių versmių kilmę padės suprasti interaktyvios schemos, tūriniai maketai, skaidrės su filmuota medžiaga, nuotraukomis, piešiniais). Paskutinė edukacinės programos dalis skirta tautosakai, menui ir kūrybai. Edukatoriai – regioninio parko darbuotojai pakvies pasitikrinti žinias apie vandenį tautosakoje bei pasigaminti kurorto simbolį. Laukiame visų, kuriems smalsu sužinoti, koks brangiausias Lietuvos turtas, kuo nuo seno garsėja Birštonas, kodėl šiose vietose požeminis vanduo sūrus?


Nuotolinė programa „Krentanti žvaigždė“. 1 - 4 klasės

Plati, visapusiška, informatyvi, moksliniais faktais ir žiniomis paremta pramoginė pažintinė  edukacija apie Visatą, padedanti  jaunajam klausytojui  susivokti apie save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą.  Šios programos tikslas - supažindinti ir sudominti astronomija kaip mokslu, o taip pat paskatinti labiau domėtis ir gilintis jo svarba ir reikšme dabartyje, o ateityje renkantis profesiją bei kuriant ir gyvenant savo gyvenimą. Šis užsiėmimas mokytojams gali būti puiki priemonė papildyti astronomijos žinias savo pamokose. Siekiame, kad šis užsiėmimas klausytoją skatintų kritiškai mąstyti, ieškoti faktinių įrodymų ir kūrybiškai pritaikyti žinias šiame visaapimančiame pasaulyje ir tiesiog būti laimingais kūrėjais.
PROGRAMOJE:
Kur prasideda Kosmosas? Ar Visata turi pradžią ir pabaigą? Kas yra ta “krentanti žvaigždė”? Apie mėgstamiausias ir svarbiausias senovės ir dabarties lietuvių sezonines šventes (Kalėdos, Velykos, Rasos) ir kaip jos susijusios su Kosmosu? Kokia yra mums artimiausia žvaigždė, koks atstumas iki jos? Kokie atstumai iki kitų dangaus kūnų? Kokių dydžių yra planetos, žvaigždės, galaktikos? Ar tikrai esame žvaigždžių vaikai? Kodėl taip yra?  Juodoji skylė - paslaptis ar visai ne? Pademonstruosime ir vaizdžiai parodysime bei palyginsime įvairius dangaus kūnus. Ar planetos ir žvaigždės skleidžia garsus? Paklausysime įvairiausių Visatos kūnų garsų - skleidžiamų bangų, kurių žmogaus ausis negirdi ir paaiškinsime, kodėl negirdi. Kokiomis priemonėmis galime stebėti dangų?   Praktinė dalis - pažintis su elektroniniu teleskopu.  Esant tinkamom oro sąlygom - gyvi stebėjimai, nesant - pademonstruosime jo dėka užfiksuotų Kosmoso vaizdų  įrašus, palyginsime juos. Klausimai - atsakymai.
Geriausia patalpa šiai edukacijai - su maksimaliai užtamsintais langais ir didelis baltas ekranas/siena.
Užsiėmimus veda astrofotografas, astronomijos mokslo populiarintojas, privačios observatorijos įkūrėjas Simas Šatkauskas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šio edukacinio užsiėmimo metu galėsite pasiklausyti pasakojimo apie rugių sėjos, javų kirtimo, rišimo ir kūlimo, grūdų valymo ir malimo bei duonos kepimo procesus, išvysite visus senuosius Klaipėdos krašto darbo įrankius, naudotus duonos ruošimui. Pamokėlės metu susipažinsite ir su duonos gamybos ypatumais senovėje. Patys mėginsite grūsti grūdus, smulkinti juos piesta, susipažinsite su atskiromis javų rūšimis bei atliksite įdomias užduotis.


Kino protmūšis – tai žaidimas, skirtas pažinti kino raidą, Lietuvos ir pasaulio kino istoriją, ikoniškus filmus bei jų žanrus.
Edukaciją galima rinktis iš trijų temų:
- Pasaulio kinas,
- Europos kinas,
- Lietuvos kinas.
Žaisdami komandomis moksleiviai diskutuos tarpusavyje, ieškodami teisingo atsakymo varianto, kartu su edukatoriumi aptars teisingo bei neteisingų atsakymų variantų skirtumus bei panašumus. Žaidimo metu moksleiviai sužinos idomius, negirdėtus faktus iš kultinių filmų ir jų kūrimo, pažins kino lauką pakeitusius filmus bei svarbiausius įvykius.


„Kai senoliai pančius vijo ir linus verpė“

Edukacinis užsiėmimas vyksta „Šiaulių istorijos muziejaus“ atvirų saugyklų ekspozicijoje (3 aukštas). Pirmoji stotelė – vaikai nuvedami prie Stasio Rudoko kaimiškos sodybos maketo. Čia aptariama kokie pastatai buvo, kaip jie vadinosi ir kam skirti. Pvz: gyvenamasis namas Žemaitijoje – troba, Aukštaitijoje – gryčia, Dzūkijoje – pirkia, Suvalkijoje – stuba. Apžiūrėjus maketą, pereinama prie keramikos. Pagal paskirtį keramika skirstoma į buitinę – indai maistui gaminti, laikyti ir vartoti, dekoratyvinę – vazos, skulptūrėlės, švilpukai, žvakidės. Nepraleidžiami ir iš medžio pagaminti daiktai – sviestinės, lauknešėliai, žvakidės, šaukštai. Vėliau pereinama prie kalendorinių švenčių, aptariamos užgavėnių kaukės ir margučiai. Pasitelkiant esančia informacija teleterminaluose skiriamos tam tikros užduotys – atrasti pačią seniausią užgavėnių kaukę ar margutį. XIX ir XX amžių sandūroje lietuviai dažniausiai turėjo ne po vieną išeiginį kostiumą. Trumpai aptariami ekspozicijoje esantys kostiumai, pabrėžiant žemaitiško kostiumo raštus ir spalvas. Kita užduotis teleterminaluose -  atrinkti tinkamas „Žemaičių moterų kostiumo” dalis. Paskui dalyviai susodinami ant suoliukų. Išbandomi nasčiai, klumpės, užduodamos nesudėtingos mįslės susijusios su ekspozicijoje esančiais daiktais. Paskutinis ir smagiausias edukacinio užsiėmimo momentas – žaidimas mediniais vilkeliais.


Kūrybiška ekskursija atskleis dingusio, o gal kur nors už kampo pasislėpusio senojo miesto istorijas. Kur stovėjo senojo miesto vartai? Kodėl išnyko kai kurios gatvelės ir kaip dabar jas pastebėti? Kokius atspaudus viduramžių pastatų plytose paliko senieji meistrai? Bandysime įminti istorines miesto paslaptis žemėlapiuose brėždami dingusias gatveles, išmatuodami  „ūgtelėjusius“ durų slenksčius,  žingsniuodami siaurais slaptais praėjimais…
Ekskursijos tikslas – ugdyti sąmoningą vaikų požiūrį į paveldą ir jo išsaugojimo svarbą, ugdyti pastabumą ir gebėjimą suprasti įvairius kultūros, architektūros ženklus miesto aplinkoje, atpažinti ir atskirti istorines vertybes nuo naujai atsiradusių elementų.


Edukacinis užsiėmimas "Atvirukų skrynelė"

Šiais laikais norėdami pasveikinti artimą, mes siunčiame paveiksliuką socialiniais tinklais, elektroniniu paštu bei susirašinėjimo programėlėmis. Ar susimąstėte, kas pirmasis pasiuntė sveikinimą? Kokia atviruko gimimo istorija? Būtų labai gaila, jeigu iš mūsų socialinės sferos visam laikui pasitrauktų šiltas ir nuoširdus bendravimas laiškais ir sveikinimas atvirukais, kuriuose esančius tekstus užrašo pats siuntėjas. Galbūt pats metas susimąstyti ir pradėti nuo savęs? Kada paskutinį kartą siuntėte draugui tikrą, popierinį laišką ar atviruką? Gal artėja artimo žmogaus gimtadienis ar kita šventė? Edukacinio užsiėmimo „Atvirukų skrynelė“ veikloje sužinosite kas pirmasis prašė sveikinimo žodžius, kokie buvo pirmieji atvirukai, kaip kuriami atvirlaiškiai. Stebėsite parengtą senovinių atvirukų parodą. Pagal amžiaus grupes atliksite kūrybines užduotis, kurios atkartos atviruko kūrimo tradicijas. Edukacinė veikla pritaikyta skirtingoms amžiaus grupėms. Valstybinių ir buitinių švenčių labai daug, tai atlikus vienos tematikos miniatiūrą, galima vėl sugrįžti ir taikant kitas menines technikas bei priemones sukurti kitos tematikos atviruką. Esant galimybei, bendraujant su „Lietuvos paštu“ atviruką (sveikinimą) galima išsiųsti gavėjui, pasinaudojus siuntimo paslauga.


Spektaklis “Nojaus laivas” Spektaklis „Nojaus laivas“ – tai teatro kalba labai vaizdingai, įdomiai papasakota Šventame Rašte, Pradžios knygoje aprašytą Didžiojo tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istoriją. Dievas dėl žmonių nedorumo planavo milžinišku potvyniu sunaikinti Žemę, tačiau tarp visų žmonių atsirado vienas vyras Nojus, kuris rado malonę Dievo akyse. Nojui buvo duoti nurodymai suręsti didžiulį laivą į kurį turėjo tilpti ne tik Nojaus žmona bei trys jo sūnūs su žmonomis, bet ir visų žemėje gyvenančių gyvūnų, paukščių ir roplių poros. Nojus –mūsų visų propropro... prosenelis, supermenas, didvyris išsigelbėjęs nuo tvano. Biblinė pasaulio tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istorija atskleidžiama aktoriui vartant ir komentuojant nuostabiais raštais ir piešiniais išmargintos didelės bei paslaptingų kertelių turinčios knygos puslapius. Kartais iš jų išnyra vis nauji personažai: žmonės, gyvūnai, paukščiai, ropliai, laivo korpuso detalės, ar teksto nuotrupos. Piešiniuose ir tekstuose tarsi senoviniuose papirusuose ar olose išraižytose ornamentuose suskamba visiems gerai žinoma Šventojo Rašto istorija. Orginaliai, jautriai. Spektaklio kūrėjai: Dailė - Liuda Liaudanskaitė Muzika - Mantas Joneikis Režisūra - Kamilė Kondrotaitė Vaidina- Liudas Vyšniauskas


,,Baltų Žemės ženklai: Perkūno karalystė""

dukacijoje: susipažinsime su Perkūnu ir jo karalystės gyventojais, aiškinsimės, kas sukelia vėją, lietų, škvalus ir tornadus, diskutuosime ar vėjo reikia bijoti, ar su juo galime susidraugauti ir pritaikyti šią gamtos jėgą kasdieniuose gyvenimuose (naudoti vėją kaip atsinaujinantį išteklį). Vaikai po edukacijos gebės atsakyti į klausimus, kodėl pirma pamatome žaibą, o tik po to išgirstame griaustinį, koks žaibo tipas yra pavojingiausias, ar verta per perkūniją slėptis po skėčiu ar medžiu. Edukacijoje vaikai pasigamins oru varomus automobilius, taip pat atliks eksperimentą tikrindami, koks oras, gali pripūsti balioną.


Minkysim, puodynėlę lipdysim (5–10 kl. mokiniams)

Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Edukacinė programa skirta supažindinti su liaudies keramikos tradicija, puodynių lipdybos pagrindais. Pažintinė dalis vyksta muziejaus archeologinėje ir etnografinėje ekspozicijose, tarp autentiškų ir intriguojančių muziejuje saugomų kultūros objektų. Šioje dalyje tyrinėjame vienas didžiausių Lietuvoje laidojimo urnas, atkreipiame dėmesį į indo formas ir sužinome pagrindines juos sudarančias dalis. Toliau persikeliame laiku į tradicinį Lietuvos kaimą, kur tyrinėjame muziejaus molinių puodų rinkinį, susipažįstame su didžiule puodų, puodynių ir kitų indų įvairove. Čia ir sužinome „kur laikomas pienas?“, koks indas skirtas maistui gabenti bei kitas įdomybes. Dalyviai analizuoja indų paskirtį, lipdybos būdą, dekorą. Praktinėje užsiėmimo dalyje kiekvienas dalyvis iš molio lipdo ir dekoruoja puodynėlę tūkstantmečius gyvuojančiu lipdymo būdu.


Obelynės parko kankorėžiai ir kankorėžėliai

Obelynės parkas yra Kamšos botaninio – zoologinio draustinio teritorijoje, Akademijos miestelio pakraštyje, ribojasi su giliomis Varžupio ir Obelynės upelių griovomis. Tai gamtininko profesoriaus Tado Ivanausko įkurtas parkas jo sodyboje. Parkas paskelbtas respublikinės reikšmės istoriniu, kraštovaizdžio, architektūros paminklu.
Edukacijos metu, vaikščiojant po parką, pasakojama Obelynės dendrologinio parko atsiradimo istorija, rodomi čia augantys medžiai.
Edukacija suskirstyta į 13 stotelių, prie kurių sustojama, trumpai pristatomi medžiai, praktinei užduočiai atlikti renkami kankorėžiai, vaisiai, uogos ir kt. (priklausomai nuo lankymosi sezoniškumo). Stotelės:
1. Didžioji tuja
2. Kanadinė cūga
3. Juodoji pušis
4. Bankso pušis
5. Geltonoji pušis
6. Paprastoji eglė
7. Balkaninė pušis
8. Serbinė eglė
9. Didžioji pocūgė
10. Sibirinis maumedis
11. Kurilinis maumedis
12. Baltoji eglė
13. Žirniavaisis puskiparisis
Po išsamaus pasakojimo apie medžius, edukacijos dalyviai dirba individualiai arba grupėse, kuriami koliažai  ir vykdomas kankorėžių spalvinimo pleneras.
Aplankomas gyvenamasis namas-memorialinis muziejus.


Edukacinė programa "Gyvi tropiniai drugeliai iš arti"

Nuo pat ankstyvosios Majų civilizacijos drugelis žmonijos kultūroje atliko didelį vaidmenį tiek literatūroje tiek mitologijoje. Per šią trapios būtybės prizmę vaikai bus supažindinti ne tik su drugelio gyvenimo ciklu, tačiau ir su įvairiausiomis kultūromis ir jų tikėjimais. Programos metu dalyviai pamato ir drugelius, ir visas drugelio stadijas (kiaušinius, vikšrus, leliukės, kokonus) ne paveiksliuke ar ekrane, o naturaliai. Pradinių klasių moksleiviai bus įtraukti į žaidimą. kad geriau jas prisiminti. Pateikiama informacija apie ypatingus drugelių ir jų vikšrų maitinimo įpročius, jų gyvenimo trukme. Drugeliai turi savo spalvų, formų, elgsenos magiją, kuri vilioja vaikus pasinerti į pažinimų kelionę. Moksleiviai galės patirinėti kokoną, drugelio sparnus, pamatyti kaip valgo drugeliai, kiek koju turi ir kokios jos. Bus pristatyti drugeliai - rekordininkai. Susitikimo su drugeliais metu mokiniai bus supažindinami su mikroskopiniu drugelio pasauliu - įvairiausiomis spalvomis ir raštais, kurie primena ir žuvies žvynus ir gėlės žiedadulkes ir daugybę kitų dalykų. Vaikai skatinami tausoti gamtą, atsargiai elgtis su drugeliais ir kt. gyvūnais. Programos pabaigoje kiekvienas dalyvis turi galimybė palaikyti apelsiną su ant jo atsitupusiu drugelių ir pasakyti jam savo norą. Drugeliai juk pildo norus! Paslaugos tikslas: 1. Dalyviai susipažįsta su kultūrine drugelio reikšme Lietuvoje ir visame pasaulyje. 2. Sukelti teigiamas moksleivių emocijas, 3. Parodyti koks gražus, mistinis ir trapus drugelio gyvenimas, 4. Skatinti tikėti savimi ir stebuklais.