Kviečiame į ekskursiją po Žaliakalnį – slėpiningą, ąžuolų prieglobstyje paskendusį Kauno art deco perlą, kupiną romantiškų istorijų apie iškilias asmenybes, liudijantį Lietuvai svarbius istorinius įvykius ir datas. Ekskursiją pradėsime prie M. ir K. Petrauskų skyriaus pasakojimu apie Žaliakalnį. Vėliau pasikviesime pasivaikščioti jaukiomis Žaliakalnio gatvelėmis ir aplankyti žymius kompozitorius, dainininkus ar muzikantus menančias vietas. Siekiant užtikrinti, kad kiekvienas dalyvis girdėtų pasakojimą, bus naudojama audiogido sistema. Pasakojimas bus iliustruojamas vaizdine medžiaga planšetėje. Ekskursija tinkama specialiųjų ugdymo poreikių turinčioms mokinių grupėms. Užsiėmimas gali būti pritaikytas vaikams su proto negalia, raidos sutrikimais, vedant supaprastintą užsiėmimo variantą (pristatoma glaustesnė informacija, naudojamas paprastesnis žodynas, kalbama trumpesniais glaustesniais sakiniais). Su tam tikrais iššūkiais galimas ekskursijos pravedimas asmenims su judėjimo negalia - ekskursija vyksta Žaliakalnyje, tad miesto infrastruktūra ne visur palanki ir reikalinga lydinčiųjų asmenų pagalba įveikiant "bortelius". Apie grupės specialiuosius poreikius prašome informuoti užsakymo formoje.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską (9-12 kl. išvažiuojamoji Lietuvoje, išskyrus Kauno m. ir Kauno raj.)

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus bei apsilankysime autentiškame Kipro Petrausko bute. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu. Paslauga teikiama visoje Lietuvoje, išskyrus Kauno miestą ir rajoną. Minimalus viename užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 25, užsakant ne mažiau nei 2 užsiėmimus, vedamus vienas po kito.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Tradiciniai lietuvių liaudies žaidimai ir pramogos

Programoje nuotaikingai pristatoma tradicinių lietuvių liaudies žaidimų ir pramogų įvairovė, priemonės žaidimams žaisti, garsiniai žaislai. Bus demonstruojama kaip pagaminti skudutį ir nendrinę birbynę, muzikuoti. Organizuojamos individualios ir komandinės žaidimų rungtys, naudojant ne tik specialias priemones žaidimams žaisti, bet ir įvairius senovinius buities daiktus. Tradiciniai lietuvių liaudies žaidimai paprasti ir visiems prieinami: nereikalauja sudėtingų įrankių bei prietaisų, didžiulių aikščių. Pagrindinis lietuvių liaudies žaidimų įrankis buvo lazda. Lazda buvo artimas didžiojo žaidimų sumanytojo piemens pagalbininkas. Neatsitiktinai ir užsiėmimų metu yra nemažai žaidimų su lazdomis: „Rekežio nuvertimas“, „Išstūmimas iš rato“, „Fechtavimas lazdomis“, „Svarstyklės“, „Apsivertimas aplink lazdą“, „Šuolis per lazdą“, „Rankų jėgos bandymas“ ir kt. Kiti populiarūs žaidimai: „Vilkeliai“, „Meškeriotojas“, „Žvejyba“, „Meškos šovimas“, „Paukščio plunksnos metimas“, „Lindimas per lanką“, „Kojūkai“, „Švytuoklė“, „Avinėlių grumtynės“, „Katinai“, „Imtynės kojomis“, „Raitelių imtynės“, „Pokštai užrištomis akims“, „Lankų varymas“, „Vežimo ratų varymas“ ir kt


Ar pinigai tave padarytų laimingu ir kaip tai galėtų būti?
Ar sunku dalintis?
Klaipėda gali didžiuotis, kad istorijos bėgyje turėjo daug geradarių. Šioje edukacijoje norėtume supažindinti su dviem iškiliais Klaipėdos labdariais – Juliumi Liudviku Vyneriu ir Hermanu Gerlachu.
Tikrieji geradariai iš žmogiškųjų paskatų tiesiog aukoja materialines vertybes jų stokojantiems žmonėms. Tad kokius šių asmenybių gerųjų darbų pėdsakus galime rasti dar šiandien?
Kviesime susimastyti, ką mes žinome apie tokių žmonių darbus ir kaip patys pasielgtume jei per gyvenimą susikrautume tokius turtus ir kur norėtume tas lėšas nukreipti?
Tikimės, kad kažkurie Gerlacho arba Vynerio gerieji darbai miestui įkvėps iš šių dienų moksleivius gerų darbų bangai!
Užduotys, kalbėjimo stilius ir konkretus maršrutas pritaikytas atsižvelgiant į moksleivių amžių.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Mitinių būtybių slėptuvės. Literatūrinė edukacija su Kotryna Zyle

Ar šiuolaikiniame pasaulyje vis dar galima sutikti mitinių būtybių? Ar lietuviški papročiai gali „vežti“ ir XXI a. žmogų? Rašytojos ir iliustruotojos Kotrynos Zylės vedamos edukacijos supažindina moksleivius su lietuvių mitologija, papročiais, kviečia netikėtu kampu pažvelgti į tautosaką, išradingai aktualizuojamą autorės literatūros kūriniuose. 1–3 klasėms skirti užsiėmimai remiasi „Didžiąja būtybių knyga“ (Gražiausia metų knyga vaikams, 2016). 4–6 klasių moksleiviai dalyvauja smagiai šiurpiame protmūšyje pagal „Sielą sumuštinių dėžutėje“ (Metų knyga paaugliams, 2021), 7–10 klasės kviečiamos į kelionę po romano „Sukeistas“ (Nominuota metų knygos rinkimuose, 2019) kūrybos užkulisius. Su vyresnėliais diskutuojama, ką tautosaka mums atskleidžia apie praeities visuomenės baimes ir įpročius; mažieji sužino, kokias sritis globojo lietuvių deivės ir dievai, kodėl tuo buvo tikima. Skaidrėse rodomas knygos iliustracijų gimimo procesas, išduodamos autorės „slaptos žinutės“. Moksleiviai supažindinami su rašytojos, iliustruotojos, grafikos dizainerės profesijomis. Kotrynos Zylės susitikimuose gausu dialogo tarp autorės ir klausytojų, kuris mezgamas atsižvelgiant į dalyvių amžių ir patirtis. Kartu su vaikais į etnokultūrą pažvelgiama naujai, sudominant, atrandant jos svarbą ir vietą dabartiniame pasaulyje.


Literatūrinis-edukacinis užsiėmimas „Vaizduotės tuneliu – į stebuklų šalį“

Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo metu bus kalbama apie nuotykinę apysaką, „Elzė ir senojo dvaro paslaptis“. Pagrindinė apysakos veikėja – smalsi, kūrybinga, bet vieniša mergaitė Elzė. Ji gali valandų valandas spoksoti į sienų apmušalus ar tūnoti užsidariusi spintoje, tačiau jos gyvenimas pasikeičia šeimai persikrausčius į seną dvarą. Ten ji atranda paslaptingą tunelį, nuvesiantį į praeitį, kur užsimezgusi sielų draugystė galiausiai nugali visus išbandymus. Pasakojime nagrinėjamos vaikams, paaugliams aktualios temos: vienišumas, santykiai su tėvais ir bendramoksliais, patyčios, savasties, vidinės stiprybės ir tikros draugystės paieškos. Į realistinę siužeto liniją įpinta šiek tiek magijos, nuotykių, lietuvių mitologinių būtybių. Veikėjų gausa ir įvairovė leidžia vaikams atrasti sau artimą personažą, su juo susitapatinti. Pasitelkiant informacines technologijas, vaizdines priemones bus perteikiamos literatūrinių personažų ir siužeto kūrimo subtilybės. Užsiėmimo dalyviai susipažins su lietuvių mitologinėmis būtybėmis – kaukais, laumėmis ir kt. Įsitrauks į žaismingas veiklas, kurios sudomins skirtingų pomėgių ir poreikių vaikus, padės jiems įsijausti į pasakojimą, perprasti veikėjų jausmus ir išgyvenimus, kartu su jais įveikti iššūkius. Pagrindinė kūrinio ir užsiėmimo mintis – kiekvieno žmogaus širdyje slypi ypatinga galia ir visur aplink mus – stebuklai, tereikia juos pastebėti. Dirbtuvių metu visi sukurs po vilnonį kauką-talismaną, rinks jam vardą, meninėmis priemonėmis perteiks jo išorines ir vidines savybes. Sukurtus personažus vaikai (savarankiškai, kartu su mokytojais ir/ar tėvais) galės naudoti tęstinėms veikloms – knygų aptarimams, vaidinimams ir kt. Užsiėmimus ves rašytoja, menininkė, edukatorė Ignė Zarambaitė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Susipažinkite su personažu vaikams - Gudria lape. Kartu su lapute leiskitės į abėcėlės (spausdintinės ir rašytinės) pažinimą ir kiekvienas gaukite DOVANŲ po užduočių knygą "Gudrios lapės abėcėlė".

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas (išvažiuojamoji)

Tekstilės dekoravimas, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su dizainu ir tekstilės dekoravimu, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis piešti ant audinio, sukuriamas vienetinis, dekoruotas krepšelis. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima sukurti labai gražų darbelį, kuris bus ir daugkartinio panaudojimo, taip prisidedant prie gamtos saugojimo.


Edukacinė programa „Užgavėnės: tradicija ir dabartis" (5 - 6 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Skatinti moksleivių domėjimąsi Užgavėnių šventės tradicijomis. 1. Analizuoti elitines Užgavėnių tradicijos Vakarų Europoje ir Lietuvoje.  2. Pajusti šventinio karnavalo nuotaiką.  3. Akcentuoti žmogaus veiksmų svarbą, budinant ir žadinant žemę, skatinant augimo galias. 4. Skatinti persikūnyti į mėgiamus persirengėlių būrio personažus, aptarus jų elgseną ir paskirtį Užgavėnių šventėje. 5. Mokytis papje maše technikos. 6. Mokytis interpretuoti tradicinio meno kūrinius. 7. Ugdyti ekologinį sąmoningumą, kūrybinėje veikloje naudojant antrines žaliavas.
Pristatomos elitinės Užgavėnių tradicijos Vakarų Europoje ir Lietuvoje. Didesnis dėmesys skiriamas kaimo Užgavėnių apeigoms: pasivažinėjimo, laistymosi, supimosi, būrimų prasmėms. Akcentuojamas apeiginis pasidalijimas maistu, simbolinė vaišių gausa, gamtos permainas lemiantys žmogaus veiksmai. Pristatomi persirengėlių būrio personažai: gyvūnų pavidalo, žmogaus pavidalo, antgamtinių padarų pavidalo kaukės: mokiniai turi galimybę persikūnyti į pasirinktą personažą, panaudodami kailinius, veltinius, nagines, klumpes, virves, šieną, pakulas, kaukes ir kt. Didesnis dėmesys skiriamas „žydui“ – svarbiausiam persirengėlių būrio personažui, akcentuojant žydų tautos sumanumą ir vienybę. Kuriamos persirengėlių būrio oracijos. Demonstruojamas video siužetas  „Užgavėnių kaukės gamyba". Kaukės gaminamos papje maše technika. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu. Mokiniai pažins kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas Lietuvoje ir Vakarų Europoje, analizuos svarbiausias šventės apeigas, personažus, sukurs keletą Užgavėnių oracijų, kiekvienas pasigamins Užgavėnių kaukę papje maše technika, realizuos savitas kūrybines idėjas. Veiklos įgyvendintojas: edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. Šiaulių pedagoginis institutas, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. Vytauto Didžiojo Universitetas, etnologijos ir folkloristikos magistras.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lietuvos pilys virtualioje realybėje (5-6 kl.)

"Lietuvos pilys virtualioje realybėje“ edukaciniuose užsiėmimuose mokiniai susipažins su Lietuvos pilimis. Mokiniams bus pristatytos Lietuvos pilys, jų istorinė, kultūrinė reikšmė Lietuvai. Veiklų metu bus apjungta Lietuvos istorija, paveldas, kultūra, šiuolaikinė ir senovinė architektūra. Edukacinių veiklų metu mokiniai virtualios realybės aplinkoje kurs pilis, mokysis programuoti suteikiant kuriamoms pilims interaktyvumo, mokiniai bus supažindinti su architektūros pradmenimis, pasitelks kūrybiškumą, vaizduotę ir meninius gebėjimus. Sukurtos pilys bus peržiūrimos virtualioje aplinkoje su virtualios realybės  akiniais, bus išbandomas sukurtų pilių interaktyvumas. Mokiniai mokysis bendradarbiauti ir bendrauti, dirbti komandomis, ugdys lyderystės įgūdžius. Per smagias veiklas, kurdami virtualias pilis, mokiniai patirs istorijos, kultūros, pilietiškumo dermę, įgys gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, patirs pažinimo, bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Galvosūkių kambarys „Escape Bunker 1944“

Kultūrinė edukacija vyksta autentiškame II Pasaulinio karo bunkeryje.

Paslaugos tikslas: II Pasaulinio karo įvykių pažinimas per edukacinio žaidimo formą bei nekilnojamojo karinio paveldo situacijos pristatymas

Edukacija susideda iš dviejų dalių:
Pirmoji dalis: Galvosūkių sprendimas.
Antroji dalis: Diskusija.

1. Pirmosios dalies metu moksleiviai spręs įvairaus tipo galvosūkius II Pasaulinio karo bunkeryje. Galvosūkiai siejasi su II Pasaulinio karo įvykiais Lietuvoje. Tad žaidimo forma skatinama pažinti, sužinoti daugiau, o vėliau galbūt pasidomėti ir plačiau apie Klaipėdoje vykusius įvykius 1944 metais. Istoriniai įvykiai pateikiami įvairiomis formomis – žemėlapiais, gynybos strategijų planais, karinių laivų schemomis, naudojamasi II Pasaulinio karo telefonais ir t.t.

2.  Antrosios dalies metu reflektuosime, kaip sekėsi žaidimas, kokios buvo komandos stiprybės ir silpnybės, ką ir kaip gerintų kitą kartą. Po to pristatysiu nekilnojamojo karininio paveldo situaciją Lietuvoje bei užsienyje. Kelsime diskusiją apie paveldo svarbą, vertes, potencialius pritaikymus šiandienos reikmėms, galimybes prisidėti prie situacijos gerinimo.

Tai puiki sintezė, kuomet istorinius faktus galima pažinti objekte, kuris tiesiogiai liudija tuometinius istorinius įvykius, o po to ir aptarti, kokia gali būti tolimesnė šių objektų istorija, kurią kuriame jau mes patys.

Kultūrinę edukaciją veda kultūros vadybininkė, paveldosaugininkė, XX am. karinio paveldo tyrinėtoja bei „Escape Bunker 1944” įkūrėja Augustė Rumbutytė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Mobili meno mokykla - kūrybinės odos dirbtuvės

MOBILI MENO MOKYKLA – KŪRYBINĖS ODOS DIRBTUVĖS. Edukacijos metu jos dalyviai kartu su filmuota medžiaga (https://www.youtube.com/watch?v=hm7vr75096k) ir jos autore aptars pasakojimą apie tai, kad odos apdirbimas žinomas kaip vienas seniausių amatų pasaulyje, menantis žmonių - atsiradimą, kad senųjų civilizacijų gyventojai daug ką gamindavo iš gyvulių odos, o Lietuvoje amatininkų odininkų buvo kiekviename dvare, kaime ir mieste. Jie gamindavo aprangos detales ir apavus, žirgų pakinktus ir balnus, dekoratyvinius knygų ir albumų viršelius, papuošalus, baldus bei suvenyrus. Odos amatas iki šių dienų liko ne daug pakitęs, tad kviečiame susipažinti su juo. Edukacijos metu mokiniai susipažins su odos rūšimis, apdirbimo įrankiais, įvairiais senovėje gamintais odos dirbiniais (kapšais, diržo krepšiais, diržais, avalyne, papuošalais ir kt.), išbandys odos ornamentavimo ir apdirbimo įrankius, technologijas. Išmoksime derinti spalvas ir įvairias formas. Kiekvienas, padedamas ir patariamas profesionalių edukacijos vedėjų, pats sukurs ir pasigamins sau unikalų kūrinį -segę, kaklo papuošalą, apyrankę, pakabuką raktams, kaklo papuošalą, dėkliuką telefonui, piniginę arba tiesiog gražią juostelę-skirtuką knygai iš pasirinktų natūralios odos ruošinių. Pageidaujant edukacijos dalyviams ir iš anksto sutarus galime organizuoti ir kitokius - piešimo, tapybos (guašas, akvarelė, tempera, aliejiniai dažai, pastelė...) arba metalo plastikos, keramikos užsiėmimus.


Edukacinė ekskursija „Pirmosios lietuviškos knygos, spaustuvės ir bibliotekos“

Edukacinės ekskursijos metu Vilniaus senamiestyje lankysime vietas, susijusias su senosiomis popieriaus dirbtuvėmis ir spaustuvėmis, lietuviškomis knygomis bei seniausiomis bibliotekomis. Aiškinsimės, kokie Lietuvos valdovai ir didikai turėjo didžiausią įtaką rašto kultūrai, knygų atsiradimui bei lietuvių kalbos puoselėjimui. Kieno dovanotos knygos davė pradžią Vilniaus universiteto bibliotekai ir kodėl pirmoji lietuviška knyga buvo išleista ne Lietuvos teritorijoje. Sužinosime, kur ir kada galime pamatyti Martyno Mažvydo „Katekizmo“ originalą bei knygas iš Žygimanto Augusto kolekcijos. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti senamiesčio paveldo vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis miestų istorija, kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Edukacinis užsiėmimas norintiems pažinti XIX - XX a. kaimo žmonių buities aplinką, apyvokos daiktus, darbo įrankius per smulkiosios tautosakos atstoves - mįsles - užrašytas Kupiškio krašte. Senovinės gražiosios mįslės kalba apie jau primirštus ar net nežinomus daiktus, rakandus ir darbus. Supažindinsime su Kupiškio etnografijos muziejaus ekspozicijos eksponatais, jų paskirtimi. Užsiėmimas vedamas pasitelkiant interaktyviąsias lėkštes "Hopspots".  Šis edukacinis užsiėmimas vaizdžiai papildys mokykloje įgytas lietuvių kalbos, pasaulio
pažinimo, istorijos žinias, primins sąvokas, skatins mąstyti ir prisidėti prie sąmoningo kultūros, literatūros, kalbos ir istorijos
puoselėjimo. Svarbu domėtis ir tyrinėti savo aplinką, kalbą ir žmonių sukurtas vertybės, jas perimant ir perduodant
ateinančioms kartoms.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Satyrinė agitacija pagal Kazio Binkio kūrybą Keistuolių teatras triukšmingai kviečia visus, išsiilgusius kandaus ir užkrečiančio lietuviško humoro, į siautulingai „rimtą“ spektaklį pagal Kazio Binkio satyrinę poemą „Raulas keliauninkas“. Atsispirdami nuo paties autoriaus žaismingo eiliavimo ir pasitelkdami savo jaunatvišką polėkį, Keistuolių jauniausiosios kartos aktoriai istoriją pasakoja šmaikščiai, žaismingai, beprotiškai energingai ir negailėdami gero žiupsnio sveikos ironijos. Poetizuota Lietuvos kaimo bernioko Raulo, iškeliavusio ieškoti laimės į pačią Braziliją, istorija su netikėtais siužeto vingiais kiekvieną privers iki ašarų pasijuokti ir susimąstyti apie amžinąją tiesą – kad ir kokia skalsi atrodytų duona svetur, savas kraštas – pats brangiausias! „Raulas keliauninkas“ – gera nuotaika net didžiausią bambeklį užkrečiantis spektaklis, skirtas kiekvienam – čia ir svetur gyvenančiam, teatru besibodinčiam ir jį mylinčiam, augančiam ir jau užaugusiam. Režisierius - Aidas Giniotis. Vaidina: Aistė Šeštokaitė, Diana Kamarauskaitė, Džiugas Širvys, Gintautas Ulmis, Lukas Auksoraitis, Lyja Maknavičiūtė, Matas Pranskevičius, Tautvydas Galkauskas ir Urtė Smulskytė. Trukmė: 1 h 15 min N-12


Edukacinio užsiėmimo dalyviai, unikalioje Trakų Pusiasalio pilies aplinkoje, tyrinės istorijos ir kultūros objektus. Atlikdami užduotis, padedant edukatoriui, sužinos sakmes gaubiančias Trakų istorinį paveldą, ugdys kūrybiškumą ir vaizduotę atlikdami kūrybines užduotis ir dėliodami dėliones.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Paslauga yra aukštos meninės ir kultūrinės vertės ir pasitelkiama kultūros paveldo aukštos kokybės komunikavimo formas, per Oratorystės meną. Užsiėmimų metu dalyviai sužinos apie scenos kultūros, bei suvoks esminius dalykus apie viešąjį kalbėjimą. Po užsiėmimo dalyviai  labiau suvoks į ką reikia kreipti dėmesį kalbant viešai ir kaip įveikti jaudulį. Ši paslauga stiprina kultūrinį identitetą ir sąmoningumą, kadangi dalyviai tiesiogiai įtraukiame į veiklą aiškinantis viešojo kalbėjimo principų.


Alytaus Jurgio Kunčino viešoji biblioteka

Įsivaizduok, kad vienai dienai tampi bite ir gyveni avilyje. Kaip tai atrodytų?
Edukacijos metu sužinosi daugybę įdomių faktų apie bites ir bitininkystę, kokią svarbią vietą lietuvių kultūroje bei tautosakoje užima bitelės ir iš jų pagaminto vaško liejamos žvakės, gyvai pamatysi ir apžiūrėsi bitininkystei skirtus reikmenis, kursi Bičiulystės taisykles ir savo Drevininko ženklą.
Edukacijoje gausu patyriminio pažinimo - užuosi, paliesi natūralų bičių vašką, o kūrybinėse dirbtuvėse pasigaminsi žvakę arba vaško bitę!


Jie gyveno šalia mūsų – žydiškasis Pasvalys

Ekskursijos metu apžiūrima buvusi sinagoga, kurioje išlikusi bima, arkiniai langai, durys, moterų maldos vieta, išorinės sienos. Keliaujant Pasvalio miesto gatvėmis, apžiūrimi žydams priklausę pastatai. Aplankoma Rūtų gatvė, kurioje gyveno žydų gelbėtojos Ona Levonienė su dukra Genute. Prisimenamas šių kuklių moterų žygdarbis, gelbstint Vabalninko vaistininką Govšovičių, nepamirštami ir kiti žydų gelbėtojai pasvaliečiai. Vėliau lankoma Palėvenės gatvė, kurioje veikė getas, talpinęs beveik 1500 žydų. Vaikai gali įsivaizduoti, koks tai buvo sunkus laikas, turi progą pamąstyti apie žmogaus vietą ir pasirinkimo galimybes grėsmės akivaizdoje – gelbėti ar išduoti. Sustojama prie pastato, kur veikė žydų pradžios mokykla. Ekskursija baigiama žydų kapinėse.


Įspūdinga pažintis su gintaru per pojūčius (Mizgirių gintaro muziejus)

Uždaroji akcinė bendrovė "Gintaro galerija"

Muziejuje gintaras pristatomas meninėmis formomis, o mokslinės žinios apie jį - interaktyviomis priemonėmis.
Unikalų parodos pobūdį labiausiai suteikia gausi retų gintarų ir meno kūrinių kolekcija, kurią papildo specialiai šiam muziejui suprojektuotuose panoraminiuose ekranuose pateikiamas virtualus pasakojimas apie gintaro susidarymą.
Rodomas gintaro susidarymą pristatantis 3D filmas apie prieš maždaug 40-50 mln. metų augusį Gintarmedžių mišką. Gintaro susidarymo legendą pristato animacija apie Jūratę ir
Kastytį. Vidiniame multimediniame tilte parodomas realiais faktais paremtas poetinis pasakojimas apie Kuršių Nerijos formavimąsi.
Praktinių užsiėmimų erdvėje pasitelkus pagrindines jusles: lytėjimą, uoslę, klausą galima sužinoti pagrindines fizikines ir gydomąsias gintaro savybes. Galima paliesti tiek šlifuotą, tiek nešlifuotą gintarą, rankose pakilnoti didesnį gintaro gabalą, kad suprasti, koks yra jo svoris. Kai  gintaras sušyla – skleidžia sakų aromatą. Galima palyginti gintaro svorį su medžiu, akmeniu, stiklu ar metalu, pagrojus gintariniu metalofonu, galima išgirsti, kokį garsą skleidžia gintaras, o kokį garsą skleidžia stiklas, akmuo ar metalas. Akcentuojama kiekvieno dalyvio patyriminė veikla. Pateikiami gintaro panaudojimo liaudies medicinoje pavyzdžiai. Užsiėmimo dalyviai išmoksta gintarą atskirti nuo kitų gamtinių bei pramoninių medžiagų, bei gauna žinių apie gintaro gydomąsias savybes. Pasibaigus interaktyviam pristatymui galima apžiūrėti:
• Perkūno akmenį – didžiausią jūrinį gintarą Lietuvoje;
• unikalią inkliuzų kolekciją;
• Palvininkų gintaro telkinio geologinį pjūvį;
• gintaro prekybinius kelius;
• gintarų, kopalų ir fosilinių sakų kolekciją iš viso pasaulio;
• interaktyviuose ekranuose pavartyti gintaro enciklopediją.
Užsiėmimas lengvai pritaikomas tiek jaunesniems, tiek vyresniems moksleiviams. Šios edukacinės veiklos patyriminis pobūdis leidžia joje pilnavertiškai dalyvauti turintiems įvairias negalias.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Rokiškio r. Panemunėlio universalus daugiafunkcis centras

Mūsų Panemunėlio kraštas linininkystės tradicijas puoselėjo ilgus dešimtmečius. Deja, jau daug metų, kai ne tik Panemunėlio laukuose, bet ir visame Rokiškio rajone nebežydi mėlynakių linų laukai. Ši programa neleis užmiršti krašto tradicijų – pagarbos linui, nes linininkystė Panemunėlio kraštui yra itin svarbi. Šiandieniniam žmogui sunku įsivaizduoti dar taip neseniai mūsų protėvių, senelių ar tėvų jaustą dvasinį ryšį su papročiais, senojo tikėjimo apeigomis ir skambiai apdainuotu bei aprašytu augalu linu. Edukacija vyksta įrengtame linų muziejuje, kur yra surinkti senoviniai lininkystės apdirbimui įrankiai, verpimo rateliai. Pasakojimas yra pritaikomas pagal dalyvių amžiaus grupes. Edukatorė demonstruos lino apdirbimo įrankius, todėl lankytojai turės galimybę ne tik pamatyti, bet ir patys dalyvauti linų apdirbimo procese. Edukacinio renginio metu bus kalbama apie lino auginimo tradicijas Lietuvoje, praktinę lininio audinio naudą, lino gydomąsias savybes bei jo vietą lietuvių papročiuose ir apeigose. Skambės Panemunėlio jaunimo atliekamos dainos apie liną. Renginį pagyvins mokinių skaitomos eilės, mįslės, patarlės, priežodžiai apie liną. Susipažins su ilgaamžės tautodailininkės, audėjos Veronikos Siminonienės nuostabių audinių paroda, kurioje eksponuojami senoviniai lino rankšluosčiai, lovatiesės, staltiesės. Dalyviai patys gali išbandyti kai kuriuos darbus. Edukacijos metu 1-4 klasių mokiniai pasigamins skudurinę lėlę iš lino skiautės, o 5-8 klasių mokiniai iš lino pakulų mokysis verpti senoviniu verpimo rateliu. Užsiėmimo pabaigoje vaišinamasi karštomis bulvėmis su sėmenimis.


Tikslas – supažindinti mokinius su fantastinių, antgamtiškų savybių turinčiais gyvūnais iš viso pasaulio. Uždaviniai: 1. Pristatyti mažiausiai 4-6 antgamtiškomis savybėmis pasižyminčius gyvūnus. 2. Remiantis istorijos, mitologijos, etnologijos (tautosakos) bei gamtos mokslų žiniomis, paanalizuoti, kuo šių gyvūnų vaizdiniai yra fantastiniai, o kokios jų savybės gali sietis su tikrove ? 3. Atlikti įvairias praktines, kūrybines užduotis, padėsiančias geriau įsiminti ir įsisavinti naujas žinias.
Užsiėmimo turinys ir raiškos forma skatins mokinius pažinti kultūrą įvairiais aspektais. Į tą patį reiškinį (fantastinius gyvūnus) bus žvelgiama per skirtingų mokslų prizmę, pasitelkiant žinias apie įvairias to paties kultūrinio reiškinio puses. Juk net tradicinėje kultūroje, tautosakoje ypatingu laikomas žmogaus ir gamtos ryšys. Galbūt mitų kilmė atsiskleis pasitelkus istorijos ar gamtos mokslus? Tokiu būdu, išteisinant mitą kaip alegorinę kalbą, o ne pramaną, bus formuojamas teigiamas mokinių požiūris į tradicijų išsaugojimą ir perdavimą ateinančioms kartoms.
Teorinėje dalyje, remdamasi žiniomis iš įvairių mokslo sričių, edukatorė pristatys įdomius faktus apie fantastinius, antgamtinių savybių turinčius, gyvūnus iš viso pasaulio. Teorinę dalį papildys praktinės užduotys. Mokiniai, gavę mokymosi įrankius (naudodamiesi mitinių būtybių paplitimo žemėlapiu ir enciklopedijomis) per tam tikrą laiką turės sudėlioti žaidimo korteles, susiejančias gyvūną su tam tikra šalimi ar senovine kultūra.
Dalyvavimas edukacijoje leis patirti kūrybinį eksperimentą: edukacijos dalyviai gaus kūrybinę užduotį – iš gautų priemonių sukurti savo fantastinį gyvūną. Tokiu būdu, per praktinę veiklą, bus ugdomas ir puoselėjamas mokinio vidinis pasaulis, lavinami meninės raiškos gebėjimai ir vaizduotė, puoselėjamas estetinis suvokimas.
Edukaciją veda etninės kultūros mokslų daktarė, edukacijų kūrėja ir edukatorė, edukacinių užsiėmimų erdvės „Mitologinių būtybių laboratorija“ įkūrėja Ingrida Stundžė.


„Maudynės Gonge” – tai vienos akademinės valandos apimties vienkartinis užsiėmimas, skirtas vyresnių klasių mokiniams, kurie šiame ypatingame raidos periode turi labai aktyvų protą, užspaustus jausmus, ar neišreikštas emocijas, daugybe minčių ir nori nors trumpam nuo jų pailsėti. Tai muzikos ir garso meno reprezentacija, koncertas su garso terapijos elementais. Edukacijos tikslas – supažindinti mokinius su Gongų garsu, sukurti poilsio ir pažinimo erdvę. Programos metu mokiniai susipažins su Gongų instrumentais, sužinos jų istoriją, praplės savo kultūrinio pažinimo horizontus, o taip pat galės atsipalaiduoti ir pajusti gongų muzikos garsų poveikį, išgirs kosminės muzikos gausmo dainą. Gongų garsai nuo senų laikų buvo skiriami minčių švarai palaikyti, keliauja per visą pasaulį, kurdami vidinę žmogaus taiką, kuri taip reikalinga šiuolaikiniame pasaulyje. Poveikis ilgalaikis, silpsta nerimas, geriau miegama, po truputį atsiranda ramuma, prasiplečia akiratis, auga sąmoningumas.


Senojo Vilniaus gyvenimas neatsiejamas nuo vienuoliškos kultūros. Vienuolynuose žmonės rasdavo prieglobstį nuo negandų, čia būdavo auklėjamos ir mokomos kilmingų bei paprastų giminių atžalos. Vienuoliai perrašinėdavo knygas, klausydavo išpažinčių, mokydavo, patardavo dvasiniais reikalais. Iš vienuolynų po miestą plito mokslo atradimai, įvairūs patobulinimai, kulinariniai receptai ir medicinos žinios. Pasidalinę istorijomis apie vienuolynų istorijas, praktinėje dalyje oforto technika kursime architektūros ansamblių kompozicijas, jas atsispausime ir turėsime visą Vilniaus albumą.


Dvaro didybės atspindžiai (edukacinė tapybos studija)

Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Pirmoje edukacinės progamos dalyje – pažintis su Trakų Vokės dvaro sodyba. Šiame užsiėmime yra derinamos kūrybinės dirbtuvės su pasakojimu dvaro rūmuose, pristatomi išlikę interjerai, demonstruojama ikonografinė medžiaga, nuotraukos vaizduojančios autentišką dvaro rūmų aplinką. Klausantis istorijų apie čia gyvenusius asmenis, jų likimus moksleiviai tarsi patiria ir išgyvena susitikimą su praeitimi, semiasi idėjų kūrybai. Tikslas – tarsi laiko mašina persikelti į grafų Tiškevičių erą ir gražiausius dvaro gyvavimo metus. Iš istorijos semtis kūrybinio įkvėpimo, ieškoti idėjų kūrybai, improvizuoti dvaro tema, susikurti eskizą ir drobėje išlieti savo emocijas ir jausmus, susijusius su dvaro aplinka, jos regima ir menama didybe. Ar tai būtų muzika iš to laikmečio, žemės ūkio garsai ar parke viešėjusių didikų juokas – visa tai atspindės vaizduotės ir kūrybos galią moksleivio, tapusio dailininku darbe. Savo įspūdžius teptuku ir dažais įamžins drobėje. Apibendrinimui pristatys savo darbus, papasakos, kokia istorija ar dvaro sodybos elementas buvo įkvėpimo šaltinis. Sužinos, kad menas visais laikais buvo svarbus dvaro gyvenime. Dažnas dvaras turėjo savo meno vertybių rinkinį, jautė aistrą meno kūriniams. Meno kūrinys visais laikais buvo svarbus dvaro gyvenimo dalyvis. Tyrimais įrodyta, kad moksleiviai išmėginę įvairias meninės veiklos formas per kūrybinę saviraišką įgija savirefleksijos įgūdžių ir vertybių aiškumo, lengviau įveikia paauglystės amžiaus krizes, lengviau adaptuojasi socialinėje aplinkoje. Meninė saviraiška gerina vaiko emocinę būklę, jo prisitaikymą visuomenėje. Pasakojimo ir kūrybinių dirbtuvių derinimo metodas prisideda prie įvairių kultūros patirčių potyrio: praplečia mokinių kultūrinį akiratį, ugdo kultūrinį dalyvių sąmoningumą, o praktinė pusė – padeda įsisąmoninti žinias per patrauklią ir suasmenintą kūrybinę veiklą.


Tikslas – skatinti moksleivių kūrybiškumą, pajaučiant muzikos ir meno harmoniją. Uždaviniai: skambant gyvai muzikai mokyti moksleivius kurti estetiškus smėlio piešinius, atitinkančius mokinių amžių ir poreikius, visa tai stebint ekrane, atlikti pozityvius ir įkvepiančius kūrybai muzikos kūrinius. Piešimas smėliu, klausantis gyvos muzikos, ugdys moksleivių kūrybinius meninius gebėjimus, lavins vaizduotę, fantaziją. Moksleiviai bus mokomi piešti smėliu, klausantis gyvos muzikos, o ne su ausinukais ausyse. Pieš pirštais, šiaudais, teptukais ir tuo, ką padiktuos fantazija. Piešiant smėliu ir klausantis muzikos (norintiems bus suteikta galimybė muzikuoti patiems) išryškės individualios moksleivių kūrybos galios, mėgavimasis kūrybos procesu, atsiras džiaugsmas kūrybos laisve. Užsiėmimas lavins kūrybinį dėmesį, vaizduotę, pojūčius, fantaziją, emocinę atmintį, pastabumą, išmonę, drąsą, bendravimą ir bendradarbiavimą.


Kauno miesto savivaldybės Vinco Kudirkos viešoji biblioteka

Kviečiame pasinerti į užburiantį meninės fotografijos pasaulį ir sukurti savo pirmąjį šviesos paveikslą. Ar kada susimąstėte kaip galima tapyti šviesa ir tai užfiksuoti fotografijose? Užsiėmimų metu galėsite visa tai sužinoti ir patys išmėginti nepaprastai įdomią tapymo šviesa techniką. Trumpoje teorinėje dalyje sužinosite pagrindinius fotografijos principus, atlikdami įvairius fotografinius eksperimentus įgysite žinių kaip praktiškai išmėginti tapymo šviesa metodą. Suprasite kokią įtaką mūsų nuotraukoms daro išlaikymo funkcija, jautrumas šviesai, diafragmos atidarymas, šviesos šaltiniai bei judėjimo greitis ir kryptys. Susipažinsite su įvairiais šviesos šaltiniais: nuo paprastų šviesos diodų iki lazerių. Sužinosite kaip patiems pasigaminti išskirtinį ir įdomų šviesos šaltinį. Pradėdami nuo nesudėtingų veiksmų įsitrauksite į idėjų ir eksperimentų kupiną praktinį procesą. Atskleisdami savo kūrybiškumą ir išlaisvindami fantaziją fotografuosite tamsoje ilga ekspozicija judindami šviesos šaltinius. Tokiu būdu kiekvienas savo fotografijose galėsite išgauti išraiškingus šviesos raštus ir tapybiškus akcentus bei panaudoti juos savo meniniam pasakojimui kurti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacijos tikslas - supažindinti mokinius su  savo pinigų tvarkymu, t.y. finansiniu raštingumu.
 Suteikti žinių apie pinigus, skatinti kūrybiškumą ir kritinį mąstymą, generuojant, analizuojant idėjas, kaip aš galiu uždirbti, taupyti, išleisti ir skolinti- investuoti. Ugdyti  mokinio sąmoningumą, atsakingumą, savęs  pažinimą. Mokyti  kultūringumo bendraujant ir bendradarbiaujant, skatinama būti originaliu, "perlipti per save" pristatant užduotis klasei, lavinti mokinio kalbinius viešojo kalbėjimo įgūdžius,  nugalėti savo baimes. Edukacijos metu atliekamos loginės, kūrybiškumas ir  kritinį mąstymą lavinančios užduotys, kurios kaitaliojamos su judriais žaidimais. Žinios įtvirtinamos žaidimu- vitorina.
Kultūrinės edukacijos metu mokiniai turi galimybę sužinoti, kaip atsirado pinigai, kas yra finansinis raštingumas- taip pralėsdami savo kultūrinį sąmoningumą, ugdosi platesnį supratimą  apie pinigų valdymą, vertybes – tvarumą, ekonomiškumą.

Mokiniai turės supratimą, kaip elgtis su pinigais, kad jų turėtų, kaip taupyti ir išleisti. Susiformuos pagrindus apie savo  pinigų tvarkymą, bendradarbiaudami įgis sąmoningumo.

Organizatorius: Irena Kyguolytė-Kataržė


Ar norėtum bent kartą apsilankyti tikroje spaustuvėje? O sužinoti, kokią kūno dalį turi ne tik žmogus, bet ir knyga? O pasigalynėti proto mūšyje su draugais ar pabūti knygos gydytoju? Jei taip, jūsų laukia edukacija ,,Knygos anatomija“ bei jos vedėja – Filomena Knygmanytė, Tai ką išmoksite ar sužinosite edukacijos metu, tikrai nerasite savo vadovėliuose! Kultūrinės edukacija ,,Knygos anatomija“ edukacija yra skirta 2-6 klasių mokiniams: 2-4 klasėms ir 5-6 klasėms. Priklausomai nuo mokinių amžiaus skiriasi žaidimui skirtos priemonės bei informacijos pateikimo metodai. Edukacijos metu mokiniai žaidimo ar protmūšio metodu supažindinami su pagrindiniais knygos elementais, pildydami paciento korteles susipažįsta su svarbiausiais bibliografiniais knygos duomenimis, žiūri 2 pažintinius filmus, ,,gydo“ knygą (2-4 klasės), diskutuoja apie knygos viršelį, susipažįsta su interaktyviomis knygomis, aptaria savo įgytas žinias. Kultūros edukacijos dalyviai gaus nemokamą metodinę užklasinio skaitymo priemonę – ,,Mano skaitymo dienoraštį“, kurį specialiai šiai edukacijai sukūrė rašytoja ir leidėja Danguolė Kandrotienė. Priemonė yra skirta naudoti klasėje arba individuliai. Pildydami šį dienoraštį mokiniai įtvirtina edukacijos metu įgytas žinias. Tokiu būdu pasiekiamas kultūrinės paslaugos tęstinumas bei sprendžiama užklasinio skaitymo užrašų problema.


Šios edukacinės programos metu mes norime supažindinti edukacijos dalyvius su Baltų simboliais ir Lietuviškais tautiniais raštais, kaip tautos paveldu. Mums yra labai svarbu, kad nepasimirštų sukaupta mūsų protėvių patirtis bei senoviškos tautiškos tradicijos. Edukacijos dalyviai įgis teorinių žinių apie tautinių raštų reikšmę praeityje ir dabartyje. Susipažins su tautiniais raštais kaip tautos simboliais ir kultūros paveldu. Aptars pagrindinių tautinių raštų reikšmes, spalvas ir panaudojimo galimybes. Edukacijos pabaigoje galės nupiešti pasirinktą tautinį raštą ant pasiūto lininio maišelio į kurį įsidės šventintos Agotos duonelės gabalėlį. Maišelį dalyviai išsineš namo.


Istorijos pasakojimas vaizdu: Samuelio Bako atvejis

Užsiėmimo metu dalyviai supažindinami su Samuelio Bako biografijos detalėmis - ypač vaikyste, praleista Vilniuje. Dalyviai, skaitydami ištraukas iš S. Bako atsiminimų knygos ,,Nutapyta žodžiais”, kartu su edukatore aptaria labiausiai ištraukas atitinkančius paveikslus. Paveikslų siužetas taip pat aptariamas Lietuvos ir Vilniaus istorijos kontekste, identiteto formavimo klausime. Užsiėmimo metu kartu su
edukatore pažinsite kūrėjo simbolius, atskleisite vaizdinių reikšmes, kurios yra neatsiejamos nuo dailininko išgyvenimų ir patirčių Antrojo pasaulinio karo metais.


Senieji instrumentai (5 - 8 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Sauliaus Petreikio nuotolinė edukacija „Senieji instrumentai" - tai puiki galimybė išgirsti pasaulio muzikos instrumentus būnant net ir atokiausiame Lietuvos kampelyje vėjams siaučiant, lietui lyjant ar esant karantinui. Saulius Petreikis, sukaupęs didelę senovinių ir šiuolaikinių instrumentų kolekciją, pristato profesionaliai ir linksmai nufilmuotą medžiagą apie įvairių kultūrų instrumentus, juos pademonstruoja, atlieka įvairias melodijas netgi įterpdamas ir trumpus pasakojimus. Jau pastebėta, kad mokiniams muzikinis lobynas yra itin įdomus, todėl nufilmuotą edukaciją pratęs vaizdo pokalbis ir paruoštos užduotys, kurias dalyviai galės atlikti namuose. Visos edukacijos metu bus galima užduoti klausimus, o edukacijos pabaigoje atlikėjas parodys ir naujausius savo instrumentus (XIX a. vargonus, fujara, hurdy gurdy ir kt.).


Kvapai mus lydi nuo pat pirmojo oro gurkšnio. O kaip gimsta kvapai, iš ko jie sudaryti ir kam reikalingi? Pasinersime į nuostabų eterinių aliejų pasaulį, kur mokiniai sužinos eterinių aliejų išgavimo budus, jų panaudojimo galimynes. Kiekvienas mokinys derindamas kvapų natas susikurs savo asmeninius kvepalus, o dailų kvepalų buteliuką papuoš savo pačio sukurta etikete. Ši edukacija - tai nepakartojama kelionė po gyliausius savo širdies kampelius.


Spektaklis „Kupriukas muzikantas“ pagal Aldonos Liobytės pjesę, tarsi pasaka pasakoje. Čia žiūrovas ne tik supažindinamas
su etnine kultūra, bet ir įtraukiamas kartu ją pajusti su aktoriais.Edukacinė programa prieš spektaklį bus tarsi kelias,
užburiantis ir vedantis žiūrovą į salę bei paliečiantis įvairius jo pojūčius: regą, lytėjimą, klausą, uoslę skonį. Stebėdamas
vaikas paklius į stebuklingą sniego krioklį, kuriame galės paragauti „sniego varveklių", išgirsti žiemos muziką, lietuviškas,
įtrauktas į nematerialųjį Europos kultūros paveldą, sutartines, užuosti medaus, cinamono, gvazdikėlių, žolelių arbatos kvapą,
paridenti sniego kamuolius, pasisupti laumių žirgais - mediniais arkliukais. Šis spektaklis leis būti ne tik stebėtojais, bet ir
veiksmo dalyviais. Spektaklyje bus naudojami stilizuoti vestuvių papročių elementai apipinti liaudies žaidimų ir šokių
„pynėmis“, iliustruoti dzūkų kraštui būdingomis sutartinėmis, daugybe patarlių, priežodžių ir pasakiškai daininga šnekta.
Girdimi dialogai primins dainų tekstus su daugybe palyginimų, grožybinių meilių žodelių, frazeologizmų. Spektaklyje gyvuos
dzūkiška dvasia ir kultūra.


Susipažinkite – viduramžių miestas Kaunas

Viešoji įstaiga Gyvenimo ir tikėjimo institutas

Edukacija pritaikyta judrioms ir aktyvioms mokinių grupėms, nes jos metu bus daug judėjimo – mokiniai aplankys du Kauno architektūros paveldo objektus – jėzuitų vienuolyno apžvalgos aikštelę bei seniausią Kauno gyvenamą namą – gotikos architektūros perlą – Perkūno namą. O taip pat susipažins su pagrindiniais Kauno miesto kūrimosi istorijos faktais. Nuo vienuolyno stogo atsiveria puiki senojo miesto panorama. Aplink čia esančią turgaus aikštę telkėsi miestiečių gyvenimas. Nuo čia matosi visi svarbiausi miesto objektai: rotušė, bažnyčios ir vienuolynai, miestą gynusi tvirtovė, Nemuno krantinė, kur ilgus amžius buvo uostas, pirmosios miesto įmonės – vaškinės liekanos ir, žinoma, gyvenamieji namai. Daug pastatų, čia statytų prieš 500 metų, išliko, vieni mažiau, kiti daugiau pasikeitę. Terasoje mokiniai atliks praktinę užduotį – pasiskirstę grupėmis žemėlapyje turės rasti kelis aukščiau išvardintus objektus. Po to pakviesime vaikus aplankyti vieną gražiausių Lietuvos gotikinių namų – Perkūno namą. Jame 1546 metais apsigyveno tuometinis miesto burmistras Bernardas Bitneris. Todėl čia tinkama vieta susipažinti su Kauno miesto pradžios istorija. Viduramžiškai pasipuošusi gidė papasakos apie kunigaikščio Vytauto 1408 metais miestui suteiktas prekybos ir savivaldos privilegijas. Mokiniai skaitys priesaiką, kurią turėjo duoti žmogus, norintis tapti tikru miestiečiu. Šoks vieną bendruomeninį šokį, kokį, tikėtina, čia beveik prieš 500 metų šoko miesto burmistro svečiai. Taip pat išmoks senoviniu būdu sulankstyti laišką, kurį, galės parvežti lauktuvių savo šeimos nariams.


,,Vinetu kaime”, gyvosios Amerikos indėnų istorijos muziejuje po atviru dangumi , vykdoma edukacinė, patyriminė programa “Pasimatuok indėno mokasinus” - tarsi laiko mašina nukelia atgal į praeitį, į laukinius Šiaurės Amerikos vakarus, į indėnišką aplinką. Natūralios gamtos apsuptyje edukacijos dalyvius pasitinkantis indėnas Vinetu kviečia “pasinerti” į turtingą ir spalvingą, legendomis apipintą Amerikos čiabuvių gyvenimą per prigimtinius žmogaus gebėjimus: liesti, jausti, matyti, girdėti, užuosti, ragauti, būti čia ir dabar. Vaizdinės, garsinės patiriminės, praktinės veiklos skatina moksleivius pažinti pasaulį, nebijant klysti, eksperimentuoti ir rasti atsakymus į sau kilusius klausimus. Moksleiviai realizuoja savo gebėjimus per kultūrinius žaidimus, estafetes, dalyvaudami šaudymo iš archainių ginklų turnyruose, mėtydami ietis, taip ugdydami pasitikėjimą, valią ir koncentraciją tikslui pasiekti. Tarpkultūriniams ištekliams pristatyti naudojamos muziejaus sukauptos kolekcijos iš skirtingų Amerikos indėnų etninių genčių grupių. Tai moterų ir vyrų rankdarbiai, istorinės nuotraukos ir paveikslais, buities ir medžioklės instrumentai, ginklai, muzikos instrumentai, amuletai, trofėjai, galvos apdangalai, aprangos detalės ir daugybė kitų kultūros detalių. Dalyvaudami kultūriniame pristatymo rituale, mokiniai mokosi suprasti, kad tarpusavio bendravimui netrukdo nei odos spalva, nei nepažįstama kalba, labai svarbu yra suprasti ir toleruoti kultūrų įvairumą, pažinti ir gerbti kitą šalį, o pirmiausia - jos gyventojus, jų aplinką ir tradicijas.


Paslaugos tikslas – pasitelkiant praktines užduotis ir veiklas, taip pat įvairių pojūčių pagalba, supažindinti 1-4 kl. mokinius su labai ryškiu ir savitu lietuvių mitologinių sakmių personažu – laume bei įvairiais jos vaizdinio aspektais, taip pat tradiciniu lietuvių liaudies amatu ir vienu iš laumės atliekamų darbų - verpimu. Uždaviniai:  1. žaidimų ir užduočių pagalba supažindinti mokinius su mitologinių sakmių personažu - laume, jos atliekamais darbais, funkcijomis; 2. praktiškai leisti mokiniams išmėginti vieną iš laumės atliekamų darbų - verpimą; 3. supažindinti mokinius su vilnos rūšimis ir vilnos apdirbimo procesu; 4. pasigaminti vilnonį laumiuką - pakabuką; 5. paragauti laumės pyrago.
Užsiėmimo metu, naudojant įvairius asociatyvius liečiamus daiktus ir interaktyvius informacinius stendus,  supažindinama su mitologinių sakmių siužetais, kuriuose veikia personažas  - laumė. Mįslių, įvairių užduočių ir žaidimų pagalba yra išsiaiškinama, kokias funkcijas laumė atlieka, kokios jos išvaizdos ypatybės, vardų įvairovė, kaip atrodo laumės vaikas – laumiukas.
 Išsiaiškinus, kokius darbus daro sakmių laumės, edukatorė mokiniams pademonstruos vieną iš laumės mėgstamų darbų – verpimą, trumpai pristatys  verpimo amato istoriją. Mokiniai ne tik sužinos teoriškai, bet ir patys galės pabandyti paverpti.
Antroje kūrybinėje edukacijos dalyje mokiniai galės iš jau suveltos vilnos detalių pasigaminti po unikalų ir savitą rakto pakabuką-laumiuką.
Edukacija baigiama laumės pyrago ragavimu, mitologinių vaizdinių prasmės aptarimu.
Šia paslauga siekiama mokiniams praktiškai parodyti, kodėl taip svarbu išsaugoti tautos nematerialųjį paveldą, išmanyti lietuvių tautosaką ir senuosius tradicinius amataus, parodyti,  kam šie visi dalykai gali būt naudingi praktiškai, kaip jie gali būti pritaikomi gyvenime.
Edukaciją veda etnologijos mokslų daktarė, mitologijos tyrinėtoja, mokslinių straipsnių autorė Ingrida Stundžė.


Esminė mūsų gyvenimo dalis yra mąstymas, bet tam mes neskiriame dėmesio. Mąstymas yra svarbiau, nei mūsų DNR, bet tam neskiriame laiko mokykloje. Dabartinė aplinka mus įsuka į tokį greitį, taip pumpuoja informaciją ir mus blaško, kad mes nepaliekame laiko kokybiškam mąstymui, problemos suvokimui, jos analizei, sprendimui ir refleksijai.
Norėdami parodyti sprendimų ir mąstymo svarbą sukūrėme eilę simuliacijų skirtų pradinių klasių moksleiviams, kurios padedant meninėms ir kultūrinėms veikloms padeda savęs pažinimui ir savirefleksijai.
Simuliacijos dengiamos temos yra labai plačios nuo globalių gamtosauginių problemų, saugos internete, ieškant didžiausių pasaulio išradimų ar pažįstant meno kūrinius.
Simuliacijoms sukurtos specialios interaktyvios mobiliosios programėlės su pasakojimo rėmais. Simuliacijose dažniausiai naudojame fizinius artefaktus (žemėlapiais, miniatiūromis, kortomis, žetonais ir t.t.).
Moksleivių komanda susirenka klasėje ir gauna visą reikalingą įrangą (telefonus, fizinius artefaktus) ir pasirinkę istoriją pradeda simuliaciją, kurioje pirmiausia reikia pažinti situacijas į kurias papuoli, tuomet svarstyti galimas alternatyvas ir daryti pasirinkimus, o tuomet išgirsti savo pasirinkimų pasekmes.
Taip praeinamas visas kūrybinis kelias nuo problemos, idėjų generavimo, alternatyvų svarstymo, pasirinkimo padarymo, pasekmių sužinojimo ir proceso refleksijos.


Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Edukacija ,,Gamtos pėdsakais" kviečia susiorientuoti aplinkoje, įveikti smagias su Aukštaitijos nacionaliniu parku susijusias užduotis, praplečiant savo akiratį ir papildant su gamta susijusias žinias.
Programos turinys: Žaidimas vyksta Meironų gamtos take, jo pradžia ir pabaiga Aukštaitijos nacionalinio parko Gamtos mokykloje. Gavus žemėlapį, žaidėjai, pažymėtuose taškuose kuo greičiau suranda ir surenka dėlionės detales, sudelioja dėlionę ir atspėja arba suranda informaciją kas joje pavaizduota (naudojasi enciklopedija ir vadovėliais).
Žaidime gali dalyvauti nuo 4 asmenų iki 4 komandų (vienoje komandoje ne daugiau 10 asmenų, amžius neribojamas, tik vaikų iki 16 m. amžiaus komandose turi būti po vieną suagusįjį palydovą). Žaidimas tinka klasėms, šeimoms, ar tiesiog draugų kompanijai. Nugalėtojų komanda apdovanojama, o kiti dalyviai gauna azarto, lenktyniavimo ir pažinimo džiaugsmo.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Edukacija Skaitmeninė tapatybė siekia padėti mokiniams suvokti skaitmeninio pasaulio esmę, kaip jis veikia ir kokios galimybės ir iššūkiai jame egzistuoja. Ši edukacija siekia sujungti kultūros ir skaitmenine tapatybe, skatindama mokinius suprasti ir įsisavinti kultūros paveldą bei meno formas per šiuolaikines technologijas. Siekiama mokiniams suteikti žinias ir įgūdžius, kurie leis jiems kritiškai vertinti informaciją, kūrybiškai naudotis skaitmeninėmis priemonėmis, saugiai naudotis internetu ir suprasti savo skaitmeninę tapatybę. Mokiniai mokosi internetinio saugumo, privatumo ir sužino apie skaitmeninį etiką. Ši veikla siekia lavinti mokinių skaitmenines įgūdžius, įskaitant informacijos paiešką, kritinį mąstymą, problemų sprendimą ir technologinį raštingumą. Mokiniai įgyja gebėjimus naudotis skaitmeninėmis technologijomis ir priemonėmis bei efektyviai bendrauti ir dirbti skaitmeninėje erdvėje. Taip pat aiškinasi, kaip tapti atsakingais ir sąmoningais skaitmeninės erdvės piliečiais. Jie supranta savo teises ir pareigas internete, sužino kaip atpažinti ir reaguoti į interneto sukčius, supranta informacijos patikimumo vertinimą ir kritinį mąstymą, taip pat įgyja gebėjimų vystyti teigiamus santykius ir bendradarbiauti internete. Skaitmeninė tapatybė skatina mokinius kūrybiškai naudoti skaitmenines technologijas ir priemones. Jie gali išreikšti save, kurti originalius projektus ir idėjas, eksperimentuoti su skaitmeniniais kūrybos ir programavimo įrankiais bei ieškoti naujoviškų būdų spręsti problemas. Edukaciją vykdo patyrę edukacijų specialistai, turintys žinių ir patirties šioje srityje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Alytaus miesto teatras atveria duris dar mažai Lietuvoje pažįstamam šiuolaikinės klounados žanrui ir kviečia į spektaklį vaikams „Čiurlionio pasaka“. Spektaklį apie žymųjį dailininką ir kompozitorių Mikalojų Konstantiną Čiurlionį kuria šio žanro Lietuvoje pradininkas, režisierius Žilvinas Beniušis.
Spektaklio epicentre – pats Čiurlionis, apie kurį pasakoja jo dukra Danutė, gimusi beveik tuo pat metu, kuomet Čiurlioniui teko išeiti iš šio gyvenimo. Ji apie Čiurlionį pasakoja lyg kurdama pasaką, pilną ryškių veikėjų ir stebuklingų su tikrove (bei kūryba) susijusių įvykių. Visas veiksmas vyksta dailininko studijoje, kuri tampa jo gyvenimo ir fantazijos vieta.
Komiška ir kartu stebuklinga atmosfera kuriama aiškios fizinės vaidybos ir magiškos scenografijos, susijusios su menininko tapybos darbais, dėka. Spektaklyje Čiurlionis vaizduojamas kaip linksmas čapliniškas herojus, plačia širdimi, nuolat įsiveliantis į komiškas situacijas. Jo gyvenimas – tarsi cirko pasirodymas, kuriame niekada netrūksta truputį magiškų elementų.
Spektaklis skirtas vaikams nuo 6 metų ir visai šeimai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


"Kas slepias po kauke?" (išvažiuojamoji)

Paslaugos tikslas – 1. Supažindinti 1-5 kl. mokinius su lietuvių Užgavėnių šventimo tradicijomis, kaukių paskirtimi, įvairove. 2. Pasigaminti tradicines Užgavėnių kaukes. Uždaviniai:  1. Pristatyti Užgavėnių šventės svarbiausius akcentus. 2. Supažindinti su lietuviškų Užgavėnių svarbiausiais personažais, kaukių įvairove,  jų gamybos būdais. 3. Pasigaminti po Užgavėnių kaukę. 4. Aptarti kaukės reikšmę lietuvių tradicijų  kontekste (taikoma tik 5 kl.).
Paslauga vyksta ne ilgiau kaip 60 min. Pirma dalis –  teorinė (trukmė apie 10 min.), jos metu rodomos Užgavėnių kaukių nuotraukos, pasakojama apie Užgavėnių papročius. Antra dalis – praktinė, gaminama kaukė (trukmė 30-50 min., priklausomai nuo klasės dydžio, ir vaikų amžiaus bei gebėjimų). Užgavėnių kaukių gaminimo procesas nėra sudėtingas, tačiau reikalaujantis kūrybiškumo ir fantazijos. Gamybos procese naudojamos medžiagos: kartonas, popierinės vienkartinės lėkštės, puodeliai, įvairios antrinio panaudojimo žaliavos, lipalas, karšti klijai, guašas ir pan.
Kūrybinio proceso metu patiriamos teigiamos  emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją, o per pasitenkinimą savo darbo rezultatu – Užgavėnių kauke, ugdoma savivertė ir pasitikėjimas savimi. Edukacijos metu įgyjamos naujos žinios apie lietuvių Užgavėnių papročius ir tradicijas ugdo mokinių kultūrinę kompetenciją, praplečia bendrąsias žinias apie lietuvių etninę kultūrą. Mokiniai sužinos, kokias funkcijas atlieka Užgavėnių persirengėliai, kokius personažus jie įkūnija, kokios populiariausios kaukės vyravo prieš šimtą metų ir seniau Lietuvos kaime, iš ko ir kaip kaukes gamino mūsų proseneliai. Viliamasi, jog šios tradicinės šventės gilus pažinimas, sužadins mokinių domėjimąsi ir kitomis lietuvių šventėmis bei papročiais, žadins kultūrinį sąmoningumą.
Edukaciją veda etnologijos mokslų daktarė, mitologijos tyrinėtoja, mokslinių straipsnių autorė Ingrida Stundžė.


Kūrybinės dirbtuvės „Judesys ir piešinys“

Kūrybinių judesio dirbtuvių metu moksleiviai savo kūrybos pamatu turės lietuvių liteartūros autorių vaikams knygų iliustracijas. Skirtingais metodais, analizuojant, improvizuojant, diskutuojant apie pasirinktą knygos iliustraciją, kūrybinių dirbtuvių dalyviai patys sukurs šokio pasirodymą, judesiu perteikdami įvairius personažus, skirtingas nuotaikas, dirbtuvių metu sukurtas istorijas. Užsiėmimo metu moksleiviai mokysis interpretuoti dailės bei literatūros kūrinius, ugdys bendradarbiavimo, kūrybiškumo kompetencijas, analizuos savo bei kitų pasirodymus.


Edukacinė programa „Piemenėlių vargai ir pramogos“ vyksta nuo Jurginių (balandžio 23 d.) iki pat vėlyvo rudens. Kerdžiaus ragas kviečia mažuosius tapti piemenėliais ir sužinoti įvairių dalykų apie ganiavą senajame kaime. Edukacinio užsiėmimo „Piemenėlių vargai ir pramogos" dalyviai Žaliūkių malūnininko sodyboje supažindinami su ganiavos tradicijomis, žmonių tarpusavio santykiais senajame Lietuvos kaime, kaimo gyvenimo ritmiškumu. Dalyviai akivaizdžiai įsitikina, kaip galima lengvai išmokti groti senaisiais piemenų muzikos instrumentais, kaip lengvai ir greitai padaromi paprasčiausi instrumentai, kokius žaidimus žaisdavo piemenaudami mūsų seneliai ir proseneliai. Moksleiviai taip pat pajaučia, visgi koks tai buvo vargas piemenauti – kasdieniai palydovai buvo šaltis, alkis ir nuovargis. Tokiu būdu ši programa pagilina istorinę atmintį, stipriai praplečia kultūrinį akiratį, puoselėja emocinius tarpusavio ryšius ir ugdo pasitikėjimą savo jėgomis. Kerdžius parodo, kaip buvo daromi piemenų muzikos instrumentai: iš medžio žievės ir mediniai lumzdeliai, skudučiai, švilpynės, šiaudo birbynės; visi dalyviai gali pabandyti juos padaryti ir jais paraliuoti. Taip pat dalyviai išmoksta nusivyti virvutę ar virvę, padaryti pantį, žaidžiami tradiciniai piemenėlių žaidimai. Galiausiai ragaujama lauže keptų bulvių su lupenomis. Aptariama edukacinio užsiėmimo metu įgyta vaikų patirtis, jų išgyventos emocijos. Šioje edukacijoje piemenėlių vargai nedideli, o pramogos – smagios.


Edukacinis užsiėmimas „Pasakų istorijos“

Edukacinį užsiėmimą „Pasakų istorijos“ sudarys trys dalys. Visų pirma, dalyviai bus supažindinami su pasakų Europoje ištakomis, taip pat ir su kitų pasaulio šalių pasakų rinkiniais – „Tūkstantis ir viena naktis“, „Kaukazo pasakos“, „Japonų pasakos“ ir kt. Bus pristatoma lietuvių pasakojamoji tautosaka, tokie svarbūs jai žmonės kaip S. Daukantas, J. Basanavičius, J. Balys, A. Giedrius, parodomos bibliotekoje saugomos jų senosios pasakų knygos, paskaitoma pasakų pavyzdžių. Susipažinę su senaisiais tekstais, mokiniai komandose kurs savo pasakas. Burtų keliu išsitraukę lapelius su pasakų veikėjais, vieta ir kt., mokiniai turės juos panaudodami sukurti savo pasakas. Ant lapelių edukacinio užsiėmimo dalyviai ras nuspėjamų ir netikėtų pasakų elementų, tad tikrai prireiks pasitelkti kūrybiškumą, o kiekviena sukurta pasaka bus unikali. Dirbant komandose pasakos bus užrašomos, o edukacinis užsiėmimas baigiamas kūrinių pasidalinimu ir draugišku jų aptarimu.


Programa skirta pradinio ugdymo mokiniams. Dalyviai turi unikalią galimybę susipažinti su tradiciniais lietuvių, baltarusių ir kt. tautų šiaudų dirbiniais – sodais. Užsiėmimo metu šiuolaikinių technologijų pagalba pasakojama apie tradicinių sodų paskirtį ir prasmę, vėrimo ypatybes, papročius. Praktinio užsiėmimo metu versime sodą: kiekvienas dalyvis suvers po sodo detalę – reketuką, iš kurių surišime bendrą jūsų kolektyvo sodą, kuris į jūsų kolektyvą atneš bendrumo ir ramybės jausmą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Interaktyvios ekskursijos po Vilniaus senamiestį metu susipažinsime su Kalėdų laikotarpio šventėmis, skirtingų religijų maldos namų ypatumais, atliksime užduotis, padedančias geriau pažinti tautų įvairovę, rinksime gražiausią kalėdinę vitriną, ragausime, spėliosime, žaisime, stebėsimės, juoksimės, pažinsime, fotografuosimės su eglute, tai yra švęsime šventes!


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacija „To sviestelio gardumas“ – praktinė – pažintinė programa apie sviesto gaminimą ir jo kelią iki stalo. Moksleiviai dalyvauja sviesto mušimo procese, supažindinami su senoviniais darbo įrankiais, mokomi jais naudotis. Moksleiviai sužino, kaip atsiranda pienas, sūris, sviestas, patys sviestą susimuša, o paskui suvalgo su namine duona ar pyragu. Programos pabaigoje menamos mįslės apie pieno produktus  ir jų gamybos būdus.


Susipažink su Lietuvos jūreivystės istorija ir Klaipėdos kraštu, konstruojant su LEGO

Edukacinis renginys praplės vaikų kultūrinį ir tautinį sąmoningumą kartu lavins vaiko įgūdžius: bendradarbiavimą, komunikaciją, kūrybingumą, kritinį mąstymą, problemų sprendimą. Edukacinio renginio metu su vaikais diskutuosime apie Lietuvos jūreivystės ir laivybos istoriają, Klaipėdos krašto kultūrinį bei tautinį paveldą. Dabartinės Lietuvos pakrantėse kadaise skleidėsi visapusė jūrinė kultūra - pirataujančių kuršių laivynas vertė drebėti Gotlando ir Švedijos gyventojus. Abiejų Tautų Respublikos laivai dalyvavo svarbiuose kariniuose jūros mūšiuose, pajūryje buvo išplitęs tarptautinis kontrabandininkų tinklas, kuris ne vieną dešimtmetį vienijo pirklius, pakrantės gyventojus ir jūreivius. Klaipėda XIX amžiuje turėjo apie 90 burlaivių. Tad galima įsivaizduoti, kad miesto pakrantėje virė intensyvus gyvenimas. Renginio metu su mokiniais konstruosime su LEGO burlaivius. Modelius konstruos pagal modelio planus, juos sukonstavus galės patobulinti iš savo kūrybos. Užbaigsime edukacinį renginį apibendrinimu. Mes tikime, kad vaikai mokosi geriausiai per veiklą, kuri skatina jų smalsumą ir kūrybiškumą.


Kūribinės edukacijos metu bus kuriamas vizualaus meno kūrinys - piešinys, naudojant fluorescencinius markerius, bei skirtingo šviesos spektro galimybes. Bus kuriamas personažas, kaip grafikos darbas. Analizuojant kūrinį, vaikai turės pasitelkę kritinį mąstymą daugiau sužinoti apie dalyvius bei save.


Vasario 16-osios epocha: vaidmenų žaidimas (nuotolinė edukacija)

Tam, kad tokio dokumento kaip Nepriklausomybės aktas pasirašymas virstų į gerai veikiančią valstybę, reikalingas didžiosios daugumos visuomenės pritarimas ir palaikymas. Kokio dydžio tai darbas? Galbūt dalį žmonių reikia įkalbėti? O galbūt kažkas taip ir liks neįtikintas? Vaidmenų žaidimo metu galėsite įsijausti į XX a. pr. kasdienybę ir pasimatuoti valstietės Onos, vilniečio Donato ir valdininko Aleksandro batus. Visi jie turėjo savo nuomonę apie tai, kas vyksta valstybėje! Drauge su edukatoriumi virtualiai keliaudami po Signatarų namų ekspoziciją atrasite, kaip Nepriklausomybės paskelbimą galėjo vertinti jūsų vaidmens atstovas bei geriau pažinsite visuomenę ir žmones, gyvenusius Vasario 16-osios epochoje.


Liaudies muzikos instrumentų šaltje 9-12 kl.

Tai nuotaikinga ir įdomi kelionė po muzikos instrumentų šalį. Jos metu mokiniai susipažins su įvairiais lietuvių liaudies muzikos instrumentais ir šiuolaikine folklorinės muzikos kryptimi – post-folkloru, klausysis muzikos įrašų. Atsižvelgiant į kiekvienos grupės pobūdį, informacija ir veiklos pristatomos tam tikrai amžiaus grupei priimtinu būdu: jaunesniesiems užsiėmimo dalyviams informacija pateikiama storytelling metodu, demonstruojami paprastesni instrumentai; vyresniems užsiėmimo dalyviams pristatomas platesnis ir gilesnis liaudies instrumentų kontekstas. Užsiėmimo tikslas: supažindinti su Lietuvos muzikiniu folkloru ir jį suaktualinti. Uždaviniai: 1. Pristatyti muzikavimą-žaidimą kaip saviraiškos ir kūrybos formą. 2. Paaiškinti funkcinę muzikavimo naudą tradicijoje. 3. Supažindinti su seniausiais muzikavimo papročiais Lietuvoje. 4. Pristatyti lietuviško muzikavimo savitumo / originalumo priežastis. 5. Pademonstruoti ir išbandyti muzikos instrumentus. 6. Supažindinti su tradicinių muzikos instrumentų gamybos būdais ir ypatumais. 7. Paklausyti liaudiens muzikos įrašų. Metodai: 1. Įtraukus pasakojimas, paremtas vaizdinių ir atmosferos kūrimu. 2. Dainavimo pratimai. 3. Pavyzdžiai, leidžiantys suvokti muzikanto ir meistro įgūdžių vertę. 4. Žodinis aiškinimas. 5. Garsinis vaizdavimas (jei paskaita vedama vaikams su regėjimo negalia). Rezultatai: 1.Dalyviai supras muzikavimo reikšmę ir naudą tradicijoje. 2. Žinos muzikavimo papročius Lietuvoje. 4. Gebės atpažinti bent vieną liaudies muzikos kūrinį. Užsiėmimas pritaikomas vaikams su regos negalia - pasitelkiamas garsinis vizualinės informacijos atvaizdavimas. Taip pat yra galimybė užsiėmimą pritaikyti asmenims su proto negalia. Jo metu pristatoma mažiau informacijos, supažindinama su mažiau instrumentų. Yra galimybė priimti mokinius su judėjimo negalia - turime specialų keltuvą; tokiu atveju priimam mažesnę grupę.Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.


Jei mokykloje tyrinėjote poeto Jono Mačiulio-Maironio eilėraščius „Lietuva brangi“, „Trakų pilis“ ar „Pavasaris“ ir norėtumėte susipažinti su Maironio kūryba išsamiau, ši edukacinė programa kaip tik jums! Edukacinė programa „Atradimai „Pavasario balsuose“ skirta vyriausiųjų klasių (11–12 kl.) moksleiviams, norintiems apie svarbiausią Maironio literatūrinį palikimą – eilėraščių rinkinį „Pavasario balsai“ – sužinoti naujų, dar negirdėtų faktų: aiškinsimės, kiek šio poezijos rinkinio leidimų išėjo poetui gyvam esant, kuris iš jų buvo sutiktas ir vertintas šiek tiek kritiškai, kokiais eilėraščiais nauji leidimai buvo papildomi, spręsime antrojo „Pavasario balsų“ leidimo „dingimo“ mįslę, sužinosime, kokiems asmenims poetas dedikavo savo eilėraščius ir kaip šie asmenys yra susiję su paties Maironio gyvenimu, ir daug kitų įdomių dalykų! Be to, šioje edukacinėje programoje turėsite galimybę patyrinėti ir praktiškai palyginti, kaip įvairiuose leidimuose kito patys eilėraščiai, kaip jie buvo redaguojami. Po trumpos ekskursijos Maironio memorialiniame bute suskirstysime į komandas, bus išdalinamos kortelės, kuriose pateikta vaizdinė ir tekstinė informacija, susijusi su Maironio „Pavasario balsais“ ir jų pasirodymo kontekstu. Kiekvienai grupei tenka vis kita poezijos rinkinio tema. Užduotis – ne tik suvokti, kaip kiekviena atskira kortelė yra susijusi su šiuo eilėraščių rinkiniu, bet ir atrasti tarpusavio sąsajas, išskirti svarbiausius kiekvienos temos aspektus. Edukacinės veiklos pabaigoje savo atradimus „Pavasario balsuose“ pristatysime kitoms komandoms, pasidalinsime įspūdžiais ir padiskutuosime.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Šimtmetį skaičiuojančios Lietuvos operos gimimas nebuvo lengvas. Mokiniai kviečiami apsilankyti lietuviško Džiuzepės Verdžio ,,Traviatos“ pastatymo pagrindinio Violetos vaidmens atlikėjos Adelės Galaunienės muzikiniame salone ir susipažinti su tuometės Operos vaidyklos kūrimo, pirmojo ,,Traviatos“ spektaklio pastatymo iššūkiais. Kas yra opera, kas ir kaip parinko kūrinį pirmajai premjerai, kodėl pirmajai operai dirigavo pianistas, aktoriai vaidino vilkėdami skolintus vakarinius drabužius, o scenografijai buvo naudojami iš namų A. Galaunienės atsinešti patalai? Atsakymus į šiuos ir daugybę kitų su tarpukariu Valstybės operoje statytais spektakliais susijusių klausimų rasite lankydamiesi Adelės ir Pauliaus Galaunių namuose-muziejuje. Čia edukacijos dalyviai turės galimybę patys sudalyvauti kuriant spektaklio mizansceną. Pasidalinę grupėmis, mokiniai turės galimybę išmėginti savo jėgas scenografijos, kostiumų kūrime, pabūti aktoriais ir dėmesingais žiūrovais.


Lietuva- sena tauta su didinga istorija. Mūsų tradicijos, liaudies menas ir kultūra turi unikalių savybių, tačiau mes esame pamiršę, kas protėvių buvo gerbta ir mylėta. Kadangi šiuo metu rinka užvaldyta „kičo“, mažai išlikę senųjų vertybių kasdienybėje, vaikai mažai žino apie senovėje naudotus lietuviškus daiktus, medžiagas, tai ši programa padės susipažinti su lietuviškomis vertybėmis, tvariomis idėjomis gaminant daiktus, susieti grožį su tautiškumu ir simbolika. Programa siekiama sudominti moksleivius, įtraukti juos į pažintį su Lietuvos tautiškumu, tautine simbolika, skatinti kūrybišką, meninį mąstymą. Edukacijos metu vaikai bus supažindinami su lietuvišku audiniu (linu), jo atsiradimo keliu  nuo augančio lino iki tapimo audiniu. Vaikai bus supažindinami ir su  gintaru, pagrindiniais lietuviškais tautiniais simboliais. Bus analizuojama lietuvių liaudies simbolika, susiejant tai su simbolių reikšme žmonėms. Simboliuose užkoduota tautos kultūra, gilios tradicijos ir papročiai. Simboliai atspindi tai, kuo gyveno to meto žmonės: žemės maitintojos švelnumą, dangaus kūnų ir dievybių garbinimą, kasdienės buities ritualus, pagarbą augmenijai ir savo artimam.
Edukacijos metu kiekvienas vaikas pasigamins po:
*knygos skirtuką naudodamas popierių, drobę, gintarą, džiovintus augalus, siūlus, piešdamas tautinius simbolius;
*drobinę servetėlę, kurią dekoruos norima lietuviška simbolika ir raštais;
*dekoruos atvirlaiškį, kuris bus išsiųstas nurodytam adresatui.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo metu suteikiama galimybę gilinti ir plėsti tapybos ant šilko žinias, bei patiems išbandyti naujas idėjas praktiškai. Taip pat skatinamas klasės bendradarbiavimas, nes bus tapomas vienas, didelis darbas puoštas rudeniais lapais. Užsiėmime liejami dažai bei vaško technika dekoruojamas šalis. Kūrybinis rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus, o ir klasė susivienijusi ir gerai praleidusi laiką.
Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Kad tau liežuvis nudžiūtų! (nuotolinis užsiėmimas)

Keiksmažodžiai – mūsų etninės kultūros dalis. Be galo įdomūs ir išraiškingi yra lietuviški keiksmažodžiai: „Kad tau kelnėse ežys išdygtų!“; „Pakasyk sliekui pažastį!“; „Po ššššimts kalakutų!“; „Žžžžalia rūta“; „Lįsk tu vabalo blauzdon“ ir kt. Tačiau lietuviškų keiksmų retai beišgirsi, vyrauja „riebūs“ rusiški, dažnai susiję su lytiniais organais, lytiniais santykiais, nepadoriu elgesiu ir pan. Pastaruoju metu itin sparčiai plinta ir necenzūriniai angliški žodžiai. O kokius keiksmažodžius ir kodėl vartojate jūs? Per užsiėmimą kalbėsime apie lietuviškus keiksmažodžius, aiškinsimės jų reikšmes, kartu suvoksime, kad mūsų kalba – be galo turtinga ir įdomi.


Užsiėmimų metu dalyviai išmoks atpažinti vaistinius augalus bei sužinos jų panaudojimo savo reikmėms galimybes.


Pirmojoje teorinėje edukacijos dalyje mokiniai susipažįsta su Pasauline knygos diena: sužino, kam skirta Pasaulinė knygos diena, bei kodėl šiai šventei švęsti pasirinkta būtent balandžio 23-ioji., taip pat susipažįsta su Pasaulio knygų sostinėmis bei diskutuoja, kaip tinkamai ir turiningai švęsti Pasaulinę knygos dieną. Edukacijos metu vaikai aptars garsiausius Pasaulio ir Lietuvos rašytojus, jų kūrinius bei garsiausias Pasaulio bibliotekas. Mokiniai edukacijos metu skatinami skaityti bei plėsti savo akiratį renkantis laisvalaikį leisti su literatūriniais kūriniais. Antrojoje edukacijos dalyje vaikai atliks STEAM metodologija paremtą eksperimentą, kurio metu išlaisvindami savo kūrybinį potencialą pasigamins šviečiančią knygą. Edukacijos metu vaikai susipažįsta ne tik su knygos svarba, bet tyrinėja elektros grandinę bei laviną smulkiąją motoriką. Ši STEAM edukacija puikiai tinka Pasaulinei knygos dienai paminėti ir yra rekomenduojama 4-6 kl. mokiniams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Jei manote, kad viktorinos skirtos tik moksliukams, mes įrodysime, jog tai – netiesa. Mokiniai sudalyvaus trumpoje ekskursijoje „Kauno pilies istorijos mozaika“ ir sužinos daug įdomių faktų apie pilies praeitį, o vėliau surems kardus komandinėje viktorinoje, kurioje galės pasitikrinti įgytas istorines žinias. Interaktyvi viktorina sukurta TV žaidimo „Lietuvos tūkstantmečio vaikai“ principu, tik apimanti siauresnę istorijos mokslo sritį – būtent tik tai, kas siejama su Kauno pilies istorija. Dalyviai išklauso edukatoriaus pasakojimo ir įgytas žinias turi pritaikyti rasdami teisingus atsakymus į pateikiamus klausimus. Edukatorius turi patirties vesti užsiėmimus ir ekskursijas asmenims su protine negalia, asmenims turintiems autizmo spektro sutrikimų. Turime galimybę į šią ekskursiją pritaikyti asmenims su protine negalia - jos metu pateikiama mažiau informacijos, vartojamas paprastesnis žodynas. Užsakant užsiėmimą asmenų su specialiaisiais poreikiais grupei, prašome apie grupės specifiką informuoti iš anksto. Svarbu: paslaugos teikimo vieta nepritaikyta asmenims su judėjimo negalia.


Tikslas - susipažinti su literatūros žanru - poezija, sudominti vaikus ir skatinti pamėgti poeziją. Edukacijos metu, mokiniai atliks užduotis, kurios leis jiems tapti rašytojais, kūrėjais, detektyvais, žurnalistais. Pagavai mintį?

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Ekologija ir tvarumas yra viena iš svarbiausių šių dienų aktualijų.
Tvarios edukacijos metu dalyviai įvairiomis priemonėmis dekoruos skardines. Bus naudojamos Lietuvos gamtinė medžiaga: gilės, kankorėžiai, smilgos, džiovinti pievų augalai ir grūdai, džiovintos gėlės. Taip pat dekoruoti galima ir audiniais, juostelėmis, virvelėmis. Tokia dekoruota skardinė atgimsta naujam gyvenimui ir iš jos gimsta nauja pieštukinė, vaza ar smulkmenų dėžutė.

Pažinimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kūrybiškumo lavinimas šiuolaikinėje kultūroje

"KAZIMIERO SIMONAVIČIAUS UNIVERSITETAS", UAB

Interaktyvios kūrybiškumo lavinimo dirbtuvių, pasitelkiant žaidybiškumo įrankius, tikslai:
1)	Skatinti kūrybinį mąstymą per metaforas, smalsumą bei refleksiją, dirbant komandoje ar individualiai.
2)	Padėti atrasti prigimtinį kūrybiškumą ir rasti būdus kaip galima jį integruoti kasdieninėse veiklose.
3)	Pasitelkus žaidybiškumo elementus, atrasti savo kūrybines galias ir potencialą.
Uždaviniai:
a)	Supažindinti su skirtingais kūrėjais, pristatant jų garsiausius darbus ar veiklas.
b)	Pasitelkiant kūrybines užduotis skatinti atrasti galimus sprendimo būdus.
c)	Išbandyti naujus metodus bei žaidybinimo elementus, lavinančius kūrybiškumą.
Formatas: 90 min. paskaita- praktinės kūrybiškumo dirbtuvės, kurių metu moksleiviai atliks įvairias kūrybiškumą lavinančias užduotis, susipažins su kūrybiškumo, atminties lavinimo metodais. Sužinos naudingos informacijos apie žinomus kūrėjus ir jų istorijas. Išbandys žaidybinimo elemntus: kūrybinį rašymą, istorijų pasakojimą (angl. Storytelling).
 Dirbtuvių vedėja – Rasa Vilnienė, KSU marketing vadovė, turinti pedagogo kvalifikaciją, dviejų metų pedagoginę patirtį, vedant neformalaus švietimo veiklas “Kūrybiškumo ABC” Vilniaus m. mokyklose. Turinti daugiau nei 12 metų patirties komunikacijos srityje, kaip laisvai samdoma rašytoja ir turinio kūrėja. Knygos “Naglis Bierancas. ATEITIES ŽMOGAUS FENOMENAS: kaip neknisti sau proto ir džiaugtis gyvenimu” autorė.


Bendramoksliai. Aš nemoku piešti  (Išvažiuojamoji)

Ar tikrai piešti gali kiekvienas iš mūsų? Menininkas Amilcar Rivera Munive (Tlaxcala, Meksika) integruotoje pamokoje „Aš nemoku piešti“ mokinius įtraukia į kolektyvinį kūrybos procesą: dalyviai piešia superherojus žvelgdami į savo bendraklasių veidus bei kūrybinio rašymo užduotyje jiems kuria vardus ir galias. Ši edukacija – tai galimybė geriau pažinti savo bendraklasius ir paskatinti piešimo kaip mąstymo ir bendravimo būdo idėją.

Amilcar Rivera Munive – menininkas, galerijos Munive Arte Contemporáneo įkūrėjas ir direktorius (Tlaxcala, Meksika). Amilcar baigė literatūros studijas ir fotografiją. Šiuo metu Amilcar yra universiteto profesorius, dėstantis piešimą ir kūrybą. Nuo 2010 m. dirbo akademinėje srityje šiuose universitetuose: Instituto de Estudios Superiores de Monterrey, ITESM,Iberoamericana universiteto miestelis (Puebla), ir San Karloso akademija (Meksika).

Edukacija vyksta anglų kalba, todėl puikiai tinka ir kaip alternatyvi anglų kalbos pamoka.

Edukacijos pristatymas: https://vimeo.com/787868863


RENESANSAS LIETUVOS DIDŽIOJOJE KUNIGAIKŠTYSTĖJE

Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

XVI a. pradžioje Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje vyko daugybė permainų, jas sukėlė iš Vakarų Europos valstybę pasiekusios humanistinės idėjos. Keitėsi valstybės elito jaunosios kartos interesai – tarp jaunų didikų išplito mada vykti pasižvalgyti po italų, vokiečių, flamandų ir prancūzų žemes. Keitėsi aukštuomenės manieros, interesai, būsto interjeras ir eksterjeras, net maistas ir stalo serviravimo papročiai. Žygimanto Senojo nurodymu renesansine maniera pradėti pertvarkyti valdovų rezidenciniai rūmai Krokuvoje ir Vilniuje, juo sekė valstybės didikai. Per edukacinį užsiėmimą dalyviai susipažins su Renesanso epochos architektūra, meno, literatūros ir gyvenimo būdo specifika Vilniaus valdovų rezidencijoje, sužinos, kurie Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovai ir didikai daugiausia prisidėjo prie įvairialypės Renesanso idėjų sklaidos.


Šv. Velykos – linksma pavasario pasitikimo, atsigaunančios gamtos pažinimo, bendruomenės ryšių stiprinimo šventė, jungianti senuosius papročius ir tikėjimus su šiuolaikinio žmogaus būdu. Užsiėmimo metu susipažinsime su Šv. Velykų ilgametės tradicijos gyvavimo priežastimis, vertingu ir įdomiu šventės muzikiniu-improvizaciniu paveldu bei naujomis jų prasmėmis: mokysimės priešvelykinio (Verbų), Velykų ir povelykinio (iki Atvelykio) folkloro, aptarsime, kurios jo dalys yra mums aktualios šiandien bei kodėl senovėje žmonių poreikiai ir santykiai skyrėsi nuo dabartinių. Užsiėmimo metu kursime savo velykinę kapelą – muziką iš gamtinių ir edukacinių priemonių, žaisime smagius Velykų žaidimus ir dainuosime. Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti mokinius su Velykų šventės tradicijomis Lietuvoje; populiarinti tautinės muzikos paveldą. Šiam tikslui pasiekti keliami uždaviniai: 1. Pristatyti Velykų šventės tradiciją ir jos išaiškinti jos prasmę. 2. Supažindinti su Velykų papročiais, apeigomis, žaidimais ir muzika. 3. Įtraukti vaikus į praktinę-kūrybinę veiklą: pasimokyti groti improvizuotais instrumentais velykinėje kapeloje, šokti ratelius-žaidimus, dainuoti velykines dainas, suptis improvizuotomis supynėmis. Siekiami rezultatai: 1. Įgytos žinios apie senąją Velykų tradiciją. 2. Išmoktas bent 1 ratelis-žaidimas. 3. Susipažinta su muzikavimo tautiniais instrumentais pradmenimis. Naudojami metodai: Iliustruojantis pasakojimas. Žodinis aiškinimas. Pratybos. Demonstravimas. Ugdomosios kompetencijos: Funkcijos ir pasekmės sąryšio suvokimas. Komandinio darbo. Kultūrinio sąmoningumo. Užsiėmimą galima pritaikyti vaikams su judėjimo, intelekto negalia. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nuo dramos iki spektaklio su „Barbora Radvilaite“

Tikrai taip, kadaise šimtmečio spektakliu pramintos „Barboros Radvilaitės“ dramą parašė ne kas kitas, o mylimas dramaturgas Juozas Grušas!
Edukacinės programos metu susipažinsite su garsiausia Juozo Grušo drama bei skandalinga jos interpretacija teatro scenoje, juk tai spektaklis „neturėjęs“ režisieriaus.
Kelsime klausimą – ar Juozas Grušas skaitė Balio Sruogos 1946 metų dramą? Gilinsimės kaip istorines asmenybes bei laikmetį interpretavo šie rašytojai.
Aptarsime pagrindinių dramos veikėjų istorinius portretus, kaip Juozas Grušas konstravo draminę kalbą, veikiant griežtai sovietmečio cenzūrai.
Nepamiršime ir įspūdingo 1972 metų Jono Jurašo inscenizacijos, kuri neatitiko sovietmečio kultūrinių normų, buvo stipriai cenzūruota.
Edukacijos metu Jūs tapsite tikrais istorikais, vertinančiais sovietmečio kultūrinį gyvenimą bei to meto aktualijas!


„Žongliravimo magija”– šiuolaikinio cirko spektaktaklis – žongliravimo šou. Susitikimas - aptarimas su kūrėju, atlikėju Mantu Markevičium

“Žongliravimo magija” tai pats įspūdingiausias ir labiausiai ištobulintas žongliravimo pasirodymas su šviečiančiais žongliravimo įrankiais ultravioletinėje šviesoje.
Neišmatuojamos fantazijos, miklių rankų artistas nustebins Jus savo išmone!
Netradicinis požiūris į žongliravimą ir užburiantis vikrumas!
Ore skraido šviečiantys kamuoliai, kėgliai, žiedai ir kiti mažiau tradiciniai žongliravimo įrankiai.
Viskas prasideda nuo poetiško ir lėto žongliravimo skarelėmis. Palengva pereina į manipuliacijas ir žongliravimą žiedais, po to šviečiantys kamuoliukai ir netiketai į sceną pakviečiamas žiūrovas, kuris tampa vakaro žvaigžde (interaktyvus numeris , bendraujant su publika). Ir pabaigai nepakrtojamas pasirodymas su diabolo, kuris nustebins ir visko mačiusius žiūrovus!
 Po pasirodymo vyks susitikimas-aptarimas.
Vizualu, įdomu, interaktyvu


Senieji instrumentai (9 - 12 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Sauliaus Petreikio nuotolinė edukacija „Senieji instrumentai" - tai puiki galimybė išgirsti pasaulio muzikos instrumentus būnant net ir atokiausiame Lietuvos kampelyje vėjams siaučiant, lietui lyjant ar esant karantinui. Saulius Petreikis, sukaupęs didelę senovinių ir šiuolaikinių instrumentų kolekciją, pristato profesionaliai ir linksmai nufilmuotą medžiagą apie įvairių kultūrų instrumentus, juos pademonstruoja, atlieka įvairias melodijas netgi įterpdamas ir trumpus pasakojimus. Jau pastebėta, kad mokiniams muzikinis lobynas yra itin įdomus, todėl nufilmuotą edukaciją pratęs vaizdo pokalbis ir paruoštos užduotys, kurias dalyviai galės atlikti namuose. Visos edukacijos metu bus galima užduoti klausimus, o edukacijos pabaigoje atlikėjas parodys ir naujausius savo instrumentus (XIX a. vargonus, fujara, hurdy gurdy ir kt.).


Edukacinė programa „Bitės liemuo, lino gelmuo" (5 - 8 kl.)

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės kultūros apšvietimo priemonėmis: demonstruojamas žibinčius, žibalinės lempos, žibintai, įvairių formų žvakidės ir žvakės. Demonstruojamas video siužetas/pasakojimas „Bitininko užrašai". Užsiėmimo dalyviai supažindinami bičių šeimos struktūra. Aiškinamasi, kada bitė vadinama avilio, lauko bite, kada ji gali tapti sargybine ir žvalge. Tyrinėjami bičių produktai: žiedadulkės, bičių pikis, bičių duonelė, vaškas. Moksleiviai supažindinami su bičių namais, jų darbais, kalba, šokio figūromis. Diskutuojama apie bičių svarbą žmonijai, apie žmogaus vykdomą veiklą ir jos padarinius vabzdžiams. Iš natūralaus vaško liejamos žvakės senuoju pylimo būdu ir su forma. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Iki šiol tai pati populiariausia mūsų edukacija, kurios metu tiek maži tiek dideli, tiek vaikai tiek suaugę susikaupia ir pasineria į margučių marginimo magiją.
Visiems dalyviams išdalinami ant popieriaus atspausdinti senieji lietuvių raštai- ornamentų elementai, simboliai. Su dalyviais aptariame margučių marginimo tradicijas seniau ir dabar. Atitinkamai pagal amžių supažindiname su raštų simbolika,  paaiškiname reikšmės.   Trumpai papasakojame apie dažymo augalinais dažais  technologijas, pademonstruojame keletą augalų, kurie suteikia margučiams spalvą, supažindiname su spalvų reikšmėmis, tačiau  beveik visą užsiėmimo dalį  skiriame marginimo  procesui.


Trumpo teorinio įvado metu mokiniai susipažįsta su pagrindinėmis ir šalutinėmis spalvomis. Kaip spalvos yra susijusios su emocijomis. Tuomet mokiniai atlieka praktinį užsiėmimą ir kuria savo spalvas, pagal tai kokia emocija ir nuotaika yra jų tuo momentu. Tuomet kuria spalvotas mandalas, kurios taip pat remiasi spalvų gama ir emocijų raiška. Po edukacijos mokiniai apibūdina savo sukurtą spalvą ir spalvotą mandalą, reflektuoja ką naujo sužinojo edukacijos metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinės pamokos metu moksleiviai ne tik linksmai praleis laiką žaisdami, dainuodami, tačiau ir sužinos įdomių faktų apie pelėdas, ir jų vaidmenį tautosakoje, dailėje, išmoks atpažinti pelėdų balsus. Taip pat kiekvienas vaikas sukurs ir sau pasigamins po suvenyrą - pelėdžiuką.


Knygą pristato ir edukaciją veda pedagogė ir psichologė, knygos «Dabarcinės pasakos» autorė Ieva Anelauskaitė-Motiejauskė. Renginys kviečia į trumpą kelionę po pasakų ir karpinių pasaulį, kuriame senovė persipina su dabartimi, pabrėžiamas gamtos didingumas ir žmogaus silpnybės, vaizduojama žmogaus kasdienybė keičiantis metų laikams.
Knyga parašyta dzūkiškai, turi žodynėlį, kuris paaiškina tarminius žodžius. Šiose pasakose įpinta nūdienos elementų, tačiau daugiausia remiamasi nekintančiu gamtos ciklu, augalijos gyvenimu.
Šios edukacijos tikslas - skatinti vaikų norą skaityti ir rašyti/kurti istorijas patiems, stiprinti jų saviraišką, komunikacijos įgūdžius, ugdyti kūrybiškumą, išlaisvinti vaizduotę. Toks užsiėmimas užtikrina tradicijų perdavimą jaunesniajai kartai, supažindina ir puoselėja etnokultūrą. Užsiėmimo pradžioje rašytoja pasakoja kaip atsirado «Dabarcinių pasakų» istorijos, herojai, įstabios karpinių iliustracijos ir pati knyga. Vaikai supažindinami su įvairiais pasakojimo kūrimo būdais, pasakos žanro savybėmis. Diskutuojant tarpusavyje, sugalvojami būsimo pasakojimo herojai, veiksmo pradžios vieta, tuomet visi kartu po žodį ar trumpą frazę kuria vieną bendrą pasaką, kurią užrašo edukatorė.
Šio renginio metu vaikai mokosi pajusti, suvokti bei vertinti pasaką kaip meną ir kultūrą. Susipažįstama su tautiniu menu, lavinami meninės raiškos gebėjimai ir vaizduotė, puoselėjamas vidinis kiekvieno mokinio pasaulis, stiprinamas pasitikikėjimas savimi, kaip kūrėju. Sukuriama bendra pasaka, kurią vaikai gali vėliau iliustruoti. Tai stiprina klasės, kaip bendruomenės, ryšius, moko bendradarbiauti dėl bendro tikslo.
Edukacija skirta priešmokyklinio amžiaus vaikams ir 1 – 5 klasių mokiniams. Užsiėmimo trukmė 60 min. Vieta: mokyklų klasėse, bibliotekose.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

„Lietuvių mitų burtų“ edukacija skirta susipažinti su pagrindinėmis mitų dievybėmis, užsiėmimo metu mokiniams bus vaizduojami mitologiniai personažai, apibūdinami jų charakteriai, stichijos, kurias jie globoja, mokiniams bus skaitomas mitas, kuris bus aptartas. Kad geriau įsisavintų žinias, edukacijos dalyviai dalyvaus interaktyvioje „Kahoot“ viktorinoje „Susipažinkime su lietuvių mitais“, jei nebus galimybės naudotis išmaniaisiais įrenginiais, viktorina bus pateikta pasitelkus „Power point“ Edukacija suskirstyta į dvi dalis: teorinė, kurios metu vaikai susipažins su mitų veikėjais, bei jiems bus skaitomas mitas ir praktinė, kurios metu mokiniai dalyvaus viktorinoje.


Pasitelkus interaktyvų žaidimą mokiniai tarsi nukeliami į XIX amžių, kai Lietuva buvo okupuota carinės Rusijos imperijos, lietuviškos mokyklos uždarytos, uždrausta spausdinti bei platinti leidinius lotyniškomis raidėmis. Dėl to 1864–1904 m. istorijos tarpsnis vadinamas spaudos draudimo laikotarpiu. Tačiau atsirado drąsių vyrų ir moterų – knygnešių, kurie slaptai atgabendavo į Lietuvą lietuviškų knygų iš Prūsijos. Užsiėmimo metu pristatysime garsius knygnešius J. Bielinį, V. Jušką, Žemaičių vyskupą M. Valančių ir kitas to meto istorines asmenybes, supažindinsime su jų nuveiktais darbais. Atlikdami įvairiausias užduotis, tyrinėdami, diskutuodami, mokiniai sužinos, kuo svarbūs Lietuvai knygnešiai, kaip veikė knygnešių tinklas, kaip buvo platinamos knygos. Aiškinsimės, kodėl reikėjo kurti slaptąsias mokyklas, kas buvo daraktoriai, ko galima buvo išmokti to meto mokykloje. Mokiniai galės praktiškai išmėginti, ką reiškia rašyti žąsies plunksna ar braižyti raides grifelinėje lentelėje, skaityti tekstus, parašytus „graždanka“, bei elementorių slebizavojimo būdu. Taip pat sužinos, kokios grėsmės kildavo slaptųjų mokyklų mokiniams ir jų mokytojams. Lietuva patyrė tai, ko nepatyrė kitos Europos tautos – niekur kitur nebuvo uždrausta savo kalba melstis, mokyti vaikus, skaityti knygas. Knygnešiai buvo tautinio atgimimo pradininkai, o UNESCO knygnešystę įvertino kaip unikalų reiškinį.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Sėkmės istorija - nepriklausoma Lietuva“ 5-8 kl.

Kultūrinės edukacinės programos „Lietuvos nepriklausomybės keliu. Vilnius“ Lietuvos sėkmės istorija, kurią prieš 100 metų
kūrė visi Lietuvos žmonės ir užsienyje gyvenantys lietuviai – mūsų seneliai, proseneliai atvedė Lietuvą į nepriklausomybę.
Daugelis savo šeimose turime dar gyvų prisiminimų apie signatarus, ūkininkus, partizanus, dvasininkus, mokytojus, Pasaulio
teisuolius, Sąjūdžio dalyvius, ar savanorius - jie mūsų herojai. Edukacinės programos tikslas ugdyti pilietišką, sąmoningą ir
laisvą asmenybę, gebančią vertinti svarbiausius Lietuvos istorijos momentus, reikšmingiausius įvykius, didžiausius
pasiekimus ir skaudžiausias netektis kovoje dėl nepriklausomos tėvynės. Edukacinės programos metu mokiniai
supažindinami su lietuvių tautos praeitimi, sudėtingu keliu į valstybės kūrimąsi, kovas dėl nepriklausomybės, svarbiausiomis
asmenybėmis ir jų darbais. Programos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, istorinis pasakojimas
papildomas vizualine medžiaga (signatarų, aktyvių visuomenės veikėjų portretais, senomis nuotraukomis, laikraščių
straipsniais) garsiniais elementais – Astos Krikščiūnaitės atliekama „Birutės arija“. Pagalbinės autentiškos medžiagos
panaudojimas (XX a. pr. nuotraukas, amžininkų prisiminimus, citatas, laikraščius, pirmojo lito kopijas) sukurs mokiniams
artimesnį/asmeniškesnį ryšį su vienais svarbiausių Lietuvos istorijoje įvykių ir asmenybių, bei juos menančiomis Vilniaus
vietomis. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma pagal amžiaus grupę.


Kumštis prieš pirštą: sambūrio anatomija

Ar sutinki, kad kompanijoje smagiau? Tačiau ar susimąstei, kad būti tarp panašių į save – esminė žmogaus egzistavimo sąlyga? Kartu mes dalinamės patirtimi, siekiame tikslų, išbandome idėjas, mėgaujamės emociniu kontaktu, įgyjame daugiau drąsos ir galių. Tautos žadintojas Jonas Šliūpas šiandien mus patikintų, kad ir Lietuvos valstybė gimė dėl to, kad susitelkėme ir veikėme išvien. Jis, vienas pirmųjų lietuviškų visuomeninių organizacijų steigėjų, vadovavosi nuostata, kad susibūrę tampame lyg kumštis. Bet galbūt kumštis negali to, ką gali pirštas? Išbandykime kartu!

Edukacinis užsiėmimas leis jo dalyviams patirti net keletą eksperimentų. Pirmasis kvies susimąstyti, kaip jaučiasi į kone beviltišką situaciją pakliuvęs žmogus, kuris, norėdamas įveikti jam kilusias kliūtis, yra priverstas be išlygų pasitikėti  bičiulių pagalba. Antrasis kvies sužaisti simuliacinį sambūrio kūrimo žaidimą, kurio kulminacija taps kūrybiškas gimusios draugijos pristatymas. Tuo tarpu refleksijos metu sužinosite apie  neišvengiamai jus ištikusį paradoksą, priversiantį kitu žvilgsniu pamatyti kasdienį bendravimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Barbora Radvilaitė – viena garsiausių Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovių. Vilniaus katedroje iki šių dienų išliko karalienės laikus menančios vietos: koplyčia, kur Barbora susituokė su Žygimantu Augustu, jos slaptasis kapas ir amžino poilsio vieta. Pradinių klasių moksleivius kviečiame iš arčiau pažinti Barboros Radvilaitės gyvenimą. Stabtelėsime katedroje, klaidžiosime požemių labirintais, apžiūrėsime prabangius audinius ir perlus, galėjusius puošti valdovę, pauostysime jai ruoštas kvepiančias vaistines medžiagas, patyrinėsime, kaip jos statuso žmonės bendravo ir rūpinosi buitimi.


Tikslas – suteikti mokiniams žinių apie Panemunės pilį kaip kultūros paveldo objektą, stiprinant mokinių kultūrinio akiračio plėtrą bei sąmoningumą, skatinant kūrybinę saviraišką ir saviugdą, aktyvinant kultūros paveldo informacijos sklaidą, patiriant pažinimo, atradimo džiaugsmą.
Uždaviniai:
1. Pristatyti Žemaitijos  kunigaikštystės valdytojo A. Gelgaudo reprezentacinius apartamentus.
2. Supažindinti su sienų restauravimo ypatumais.
3. Išmokyti pasigaminti kazeininius dažus.
4. Ugdyti komandinio darbo patirtį.
Kultūrinės edukacijos užsiėmimas „Restauravimo magija: sienų tapyba varške“ kviečia mokinius atvykti į Panemunės pilį, kurioje išlikusi Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės laikus menanti sienų tapyba.
Šiandien namuose sienos paprastai dažomos viena spalva arba dengiamos tapetais, todėl neretai sunku suprasti, kaip sienos buvo dekoruojamos prieš kelis šimtmečius, kokius dažus anuomet naudojo dekoratoriai. Panemunės pilyje vidaus apdailos darbams buvo naudojami kazeininiai dažai. Šioje edukacijoje, pasitelkiant interaktyvias priemones, pasakojama Panemunės pilies sienų tapybos istorija (ekskursija po reprezentacinius apartamentus), po jos jaunieji restauratoriai edukacijų salėje patys pajunta restauravimo magiją: bando įminti, kokių fragmentų trūksta pateiktuose ornamentuose, ką norėjo kadaise pavaizduoti dailininkas, kokios spalvos turėtų būti panaudotos. Darbų įgyvendinimui iš varškės ir kalkių masės gamina kazeininius dažus, juos maišo su spalvotais pigmentais, tuomet grupėse diskutuoja, kokį restauravimo būdą pasirinkti pateiktam iš dalies išlikusiam ornamento fragmentui: ar tik konservuoti, ar restauruoti, o gal atkurti trūkstamas vietas? Pasirinktas būdas išbandomas.
 Edukacinės veiklos dalyviai ne tik susipažins su Panemunės pilimi kaip kultūros paveldo objektu, supras restauratoriaus profesijos svarbą, bet ir mokysis bendros, draugiškos veiklos, turės galimybę saviraiškai ir patirs kūrybos bei teisingai priimtų sprendimų džiaugsmą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Archeologijos muziejuje naujas edukacinis užsiėmimas - ,,Lobių paslaptys“. Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje turėsite puikią galimybę iš arčiau susipažinti su lobiais rastais Lietuvos teritorijoje bei išmoksite juos skirti priklausomai nuo tipo bei sudėties. Sužinosite apie mokslininkus - archeologus, kurie aptinka lobius bei juos tyrinėja. Žinias įprasminsite atpažindami bei sugrupuoti lobius pagal rūšis, tipus. Be to turėsite unikalią galimybę pasigaminti maišelį, kuriame laikysite papuošalus, brangius daiktus - lobius.


Kviečiame į nuotaikingą ir įspūdžių kupiną edukacinį užsiėmimą, kuriame įsisuksite į siautulingą šokio sūkurį! Užsiėmimo metu sužinosite, kuo šokių tradicija Lietuvoje buvo tokia svarbi kultūros raidai, išmoksite tradicinių šokių bei ratelių pagrindus, sužinosite, kuo skiriasi tautiniai ir stilizuoti šokiai. Taip pat, užsiėmimo dalyviai išmėgins tradicinius muzikos instrumentus ir sukurs nenustygstančią kapelą, o visas žinias užtvirtinsime interaktyvioje viktorinoje.
Edukatorius turi patirties vedant užsiėmimus asmenims su regos, proto negalia. Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kelionė į save su pasaulio muzikos garsais

Senovės žmonės jautė, jog garsai ir muzika magiškai sujungia aukštybių ir požemių galias, suvienija protą ir kūną bei sutelkia dėmesį į esamos būklės priežastį. Garso banga padėdavo sukaupti valią ir greičiau susigrąžinti fizines , psichologines, dvasines jėgas , nuraminti protą ir atgauti dvasinę pusiausvyrą. Pagrindinis šio užsiėmimo tikslas - padėti mokiniams visapusiškai atsipalaiduoti, nuraminti protą ir mintis, padėti eiti doros keliu bei suvokti save, savo pojūčius ir laimės priežastis, kurios kartais slypi paprasčiausiuose dalykuose ar net mumyse. Edukacijos metu mokiniai sužinos apie įvairių tautų kultūros paveldą, o taip pat bus sudarytos sąlygos atsiskleisti ir reikštis kiekvieno jaučiamiems pojūčiams, emocijoms, naujoms patirtims, kurios dažnai būna užgniaužiamos ar ignoruojamos. Emocinę bei protinę įtampa gali jausti net ir jauni žmonės, tad ši patyriminė edukacija - puiki proga paleisti bei išreikšti susikaupusią įtampą, neigiamas emocijas, išgyvenimus, nuovargį ir pripildyti savo vidinį pasaulį šviesa, gėriu, teigiamomis emocijomis, motyvacija. Klausant muzikos garsų mokiniai pasiners į užburiančius ir nepamirštamus pojūčius, kurie sužadins jų vaizduotę. Muzikos garsų laukas kuriamas, naudojant senovinius muzikos instrumentus, surinktus iš keturių žemynų: Amerikos indėnų šamanišką būgną, indėnų fleitą, švilpynę, barškučius, Tibeto dainuojančius dubenis, australišką didžeridu, Rytų šalių varpus bei kitus muzikos instrumentus, kurie turi unikalias vibracijas. Muzikos instrumentus papildo gerklinis, dar vadinamas obertoniniu arba sielos, dainavimas.


Atverk senosios sinagogos duris ir pasileisk į nuotykius! Kas jis – tas mistinis žydas, kadaise gyvenęs šalia mūsų prosenelių? Kaip jis suvokė pasaulį, kaip gyveno, kuo tikėjo? Į šiuos ir kitus klausimus mėginsime atsakyti, klaidžiodami po senosios Alytaus sinagogos erdves, ieškodami paslėptų užuominų, gvildendami gudriai sudėliotas užduotis. Būsime lyg detektyvai, atrasdami atsakymus į užmintus klausimus. Žaismingas, aktyvus ir įtraukus edukacinis užsiėmimas leis praverti duris į keistąjį ir nepažintą žydų pasaulį, padės geriau suvokti žydų tautos unikalumą, jų tradicijas, papročius, pasaulėžiūros savitumą. Sužinosime, kas yra sinagoga, kas joje vykdavo ir, kuo ji skiriasi nuo kitų tikėjimų maldos namų. Išmoksime suprasti ir paaiškinti žydų tautai būdingų simbolių reikšmes. Sužinosime įdomių faktų apie Alytaus miesto istoriją, dirstelėdami čia ilgą laiką gyvenusios žydų bendruomenės akimis. Savarankiško tyrinėjimo ir azartiškų paieškų metu dalyviai, suskirstyti į nedideles 3–5 asmenų grupeles, bus skatinami lengviau įsisavinti žinias apie kadaise Lietuvoje buvusią gausią, kultūriškai ir ekonomiškai stiprią žydų tautą, neišvengiamai esančią mūsų visų istorijos dalimi. Atlikus užduotis, pasitikrinsime, kaip sekėsi dirbti komandose, ieškant atsakymų, kas buvo sudėtinga, ką netikėto sužinojome. Dalyviai išvyks patyrę dvigubą naudą - įgiję naujų žinių bei pasikrovę uždegančios energijos!


“Žaliasis koncertas” – tai muzikanto, multiinstrumentalisto ir edukatoriaus Remio Rančio vedama muzikinė edukacija jaunimui apie ekologiją, sveiką gyvenimo būdą bei žmogaus ryšio su gamta svarbą. Nors edukacijos tematika dažnai kalba apie negatyvų žmogaus poveikį gamtai, tačiau pats koncertas yra smagus, šmaikštus ir motyvuojantis veikti. Jame atlikėjas muzikuos bei pasakos „su meile apie dalykus, dėl kurių žaliuojame ir su ironija - apie dalykus, dėl kurių vystame“. Kitaip tariant, jūsų laukia gero gyvenimo receptas, išrašomas skirtingais instrumentais – gitarlele, kalimba, perkusija, fleitomis ir melodionu.
Pagrindinis koncerto kūrinys “Žalia" kalba apie mus supančią gamtos harmoniją ir grožį. Kiti koncerte skambantys autoriniai R. Rančio kūriniai yra apie darnos siekį kasdieninėje veikloje ir aplinkoje, apie neatsakingą medžių kirtimą, apie sveiką mitybą, apie judėjimo stoką šiandienos pasaulyje.
Edukacinio koncerto muzikiniai numeriai išsiskiria netradicinių instrumentų bei ritmų panaudojimu. Tam tikros kūrinių ritminės idėjos yra "pasiskolintos" iš P. Amerikos bei Afrikos muzikos tradicijų. Visi kūriniai atliekami gyvai arba naudojant "looper'į" (momentinio įrašymo technologija). Koncertas interaktyvus – daugelyje kūrinių auditorija atliks svarbų muzikinį vaidmenį pritardama balsais, ritmingais plojimais.
Remis Rančys – Lietuvos ir tarptautinėje muzikos scenoje puikiai žinomas muzikantas,  multiinstrumentalistas, džiazo kūrėjas bei edukatorius. Jis taip pat užsiima edukacine veikla – per daugiau nei penkerius metus Lietuvoje bei užsienyje R. Rančys surengė apie 200 muzikos edukacinių užsiėmimų vaikams ir suaugusiesiems.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Kokių priemonių imdavosi senovėje žmonės, kad išsaugotų bites? Koks avilių tipas buvo vienas populiariausių Klaipėdos krašte? Kokiu būdu medų atskirdavo nuo korių? Kaip suranda bitės kelią į namus? Ar ilgai jos gyvena? Susidomėjote? Atsakymus į šiuos ir kitus ne mažiau įdomius klausimus išgirsite apsilankę šiame edukaciniame užsiėmime. Bus ragaujamas medus, bandant atskirti jo rūšį, o užduočių pagalba mokiniai sužinos apie bičių reikšmę liaudies tikėjime ir jų teikiamą naudą.


Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Užsiėmimo metu vaikai pasiners į lietuvių etninės kultūros pasaulį ir mokysis apie lietuvių mitologijos personažus, susipažins su JAV komiksų superdidvyrių kultūra, sujungs teorines žinias su praktiniais piešimo įgūdžiais ir sukurs naują dar nematytą lietuvišką superdidvyrį, kuris turės lietuvių mitologijos bruožų.

Užsiėmimas skirtas 1–4 ir priešmokyklinių klasių mokiniams Užsiėmimo trukmė: 50 min.
Vieta: paslauga teikiama Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešojoje bibliotekoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas "Atvirukų skrynelė"

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Šiais laikais norėdami pasveikinti artimą, mes siunčiame paveiksliuką socialiniais tinklais, elektroniniu paštu bei susirašinėjimo programėlėmis. Ar susimąstėte, kas pirmasis pasiuntė sveikinimą? Kokia atviruko gimimo istorija? Būtų labai gaila, jeigu iš mūsų socialinės sferos visam laikui pasitrauktų šiltas ir nuoširdus bendravimas laiškais ir sveikinimas atvirukais, kuriuose esančius tekstus užrašo pats siuntėjas. Galbūt pats metas susimąstyti ir pradėti nuo savęs? Kada paskutinį kartą siuntėte draugui tikrą, popierinį laišką ar atviruką? Gal artėja artimo žmogaus gimtadienis ar kita šventė? Edukacinio užsiėmimo „Atvirukų skrynelė“ veikloje sužinosite kas pirmasis prašė sveikinimo žodžius, kokie buvo pirmieji atvirukai, kaip kuriami atvirlaiškiai. Stebės parengtą senovinių atvirukų parodą. Pagal amžiaus grupes atliksite kūrybines užduotis, kurios atkartos atviruko kūrimo tradicijas. Edukacinė veikla pritaikyta skirtingoms amžiaus grupėms. Valstybinių ir buitinių švenčių labai daug, tai atlikus vienos tematikos miniatiūrą, galima vėl sugrįžti ir taikant kitas menines technikas bei priemones sukurti kitos tematikos atviruką. Esant galimybei, bendraujant su „Lietuvos paštu“ atviruką (sveikinimą) galima išsiųsti gavėjui, pasinaudojus siuntimo paslauga.


Edukaciniai užsiėmimai liaudies menininkų dirbtuvėse: drožybos, pynimo, audimo, tapybos, keramikos sričių patirtis

Kazlų Rūdos savivaldybės kultūros centras

Vienos dienos kelionė Kazlų Rūdoje, aplankant čia įsikūrusius: dailininką, drožėją, keramiką, audėją, kurie supažindins su Lietuvių liaudies kūrybos tradicijomis, raštais, naudojamomis technikomis ir medžiagomis. Lietuvos regiono pažinimas, kūrybiškumo, saviugdos, kantrybės, ištvermės ugdymas. Bendravimo ir bendradarbiavimo sampratos ugdymas. Istorijos ir tautodailės vertybių pažinimas ir įprasminimas.