„Labas rytas, pone triuši“ pagal Milan Marković Matthis

„Labas rytas, pone Triuši“ – tai rinkos sąlygojamų šiuolaikinio meno ir visuomenės kritika, tai narcisistinių fantazijų analizė, istorija apie tarpgalaktinę draugystę, apie Budą ir drugelį, apie mažą paukštelį, nutūpusį ant peties, apie šunis, kates ir delfinus… (Milan Marković Matthis) Tai pjesė apie modernios vartotojiškos visuomenės šizofreniją. Spektaklis apie jauną žmogų, nusivylusį vartotojiška „pirk arba mirk“ visuomene, kurioje jis bando išgyventi. Vartotojų visuomenė prieš Asmenybę. Asmenybė prieš Vartotojų visuomenę. Vyriškumas prieš Moteriškumą. Moteriškumas prieš Vyriškumą. Laisvė prieš Stigmatizaciją. Stigmatizacija prieš Laisvę. Beprotybė prieš Gydymą. Gydymas prieš Beprotybę. Beprotybė prieš Keistenybę… Užburtas ratas… Iš pirmo žvilgsnio atrodo neįmanoma ištrūkti iš šio labirinto. Bet tik iš pirmo žvilgsnio. Giliau įnikus į šią istoriją, paaiškėja vienas dalykas: tai drama, kurios esminis konfliktas yra senas kaip pasaulis. Tai konfliktas tarp atsakomybės ir laisvės. Kalbant teatriniais terminais – tarp meilės ir pareigos. Šioje dramoje bandoma prisitaikyti prie mus supančio pasaulio taisyklių. Ši drama – tarsi vadovėlis, kuriame aprašytos žaidimo taisyklės tuomet, kai žaidimas virsta gyvenimu. Tikru gyvenimu. Pjesės autorius yra jaunas ir jau tarptautinį pripažinimą pelnęs serbų dramaturgas, rašytojas ir atlikėjas Milan Marković, gimęs 1978 m. Belgrade, gyvenantis Švedijoje, Malmėje. Jo darbai didžiuosiuose nacionaliniuose Kroatijos, Slovėnijos, Serbijos, Italijos teatruose ir nepriklausomoje scenoje demonstruoja svarbius jo meninės veiklos aspektus. Pagal jo dramaturgiją pastatyti spektakliai Danijoje ir Vokietijoje. Jis yra aktyvus „FyraBen“ narys.


Edukacija „Lietuviškos tradicijos - per molio ir stiklo draugystę“

Molis - reikšminga priemonė, kūrybiniams, meniniams gebėjimams, estetikai ugdyti. Remiantis senovės kultūros patirtimi, kuriant tradicinius keraminius indus, svarbu išlaikyti tradicijas: formas, spalvas, ornamentus. Stengsimės tradicijas tęsti, tačiau edukacijos metu bus siekiama atskleisti kiekvieno mokinio kūrybingumą, jo gebėjimą interpretuoti savaip. Keramikos menas tapo įvairesnis, vis labiau įgydamas eksperimentinį pobūdį. Tapo įprasta keramikoje matyti netradiciškai naudojamas įvairias medžiagas. Pirmoje edukacijos dalyje, medijų priemonių pagalba, parodysime video filmuką, kuriame supažindinsime su senovės liaudies kurtais gaminiais, su dekoravimui naudotais raštais, ornamentais, simboliais, su keramikos dirbinio komponavimo principais. Pakalbėsime apie molį, iš kur jis atsiranda, jo savybes, supažindinsime su molio lipdymo įrankiais. Antroje praktinėje dalyje vaikai nusilipdys pasirinktos paskirties indelį (dubenėlį, ąsotėlį, puodelį...). Papuoš jį seniausiais dekoravimo būdais. O darbelį išgrąžins, netikėta dekoravimo priemone – gludintais stiklo gabaliukais, kurie degimo metu išsilydys ir padengs darbelį taip, lyg būtų dekoruota spalvota, ryškia glazūra. Šiai keramikos edukacijai tereikia vieno susitikimo. Po užsiėmimo, darbai bus išdžiovinami, išdegami ir grąžinami gamintojams. Savo pagamintą indą kiekvienas dalyvis galės pritaikyti praktiniam naudojimui.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Burtininko Dyvo ir tetos KU-KŪ (Hana Stanislava Šumilaitė) edukacinė ir kultūrinė teatro programa (Nuotolinė paslauga)

Burtininkas Dyvas bei teta KU-KŪ - teatro atstovai, personažai, pasirengę nuotoliniu būdu įtaigiai atskleisti teatrą tiek kaip išraiškos priemonę, tiek kaip pastatą, kuriame rodomi įvairiausi spektakliai. Lavinant vaikų vaizduotę bei kūrybiškumą, burtininkas ir teta KU-KŪ virtualiai mokys savo vaidmenų subtilybių, taipogi supažindins su teatro istorija. Paslaptingasis burtininkas Dyvas leis vaikams pasinerti į magijos pasaulį: juo susižavėti, tačiau ir kritiškai įvertinti. Netikėtai atsirandanti burtų lazdelė, burtininko skrybėlė, rankose pranykstanti nosinaitė – stebuklai, kurie iš tiesų egzistuoja, o gal tai tik iliuzija? Į šį ir kitus klausimus atsakysime drauge. Tuo tarpu, keistuolei tetai KU-KŪ pačiai iškils daug klausimų. Užduodami smalsius klausimus - mokysimės visi. Teta tarsi “iškritusi iš laikrodžio”, dažnai nesupranta įvairių dalykų, todėl vaikai, kartu su ja virtualiai vaidindami, jai padės susivokti šiame gyvenime. Teta - linksma, naivi, išradinga ir juokinga, todėl tokias emocijas bandys perteikti ir mokiniai. Kartu su teta KU-KŪ mokiniai “keliaus po platų pasaulį”, sustodami netikėčiausiose stotelėse. Ten aplankys gražiausias vietas, nuotoliniu būdu bandys atvaizduoti įvairiausius vaisius, daržoves, gyvūnus. Juk prisirpęs pomidoras – linksmas, šmaikštus, o liūtas savimi pasitikintis, didingas. Tokiais kartu su teta KU-KŪ ir pabandysime pabūti! Išalkę po kelionės, mokiniai improvizuojant mokysis atsidaryti nematomą stiklainį uogienės (išduosime paslaptį - mums patinka braškių, o Jums?). Su teta KU-KŪ taipogi jie galės pasitikrinti savo žinias apie teatro pastatą ir jo vidų. Galbūt iš naujo prisimins kas yra scena, jos uždanga, užkulisiai ar parteris. Animatoriai: Vytautas Diržininkas, Hana Stanislava Šumilaitė.


Rašytojui, humanistui Juozui Grušui visuomet rūpėjo jaunimo tema. Autorius savo kūryba, ypač tragikomedija „Meilė, džiazas ir velnias“ siekė atskleisti laikmečio piktžaizdes (jaunų žmonių priklausomybės, agresyvus elgesys, smurto proveržiai, prievarta, pakrikę santykiai su tėvais, identiteto krizė ir kt.), kėlė sudėtingas etines problemas, pasižymėjo apibendrinimų platumu, emocijų ir minties aštrumu, subtilia psichologine analize. Iki šiol aktualus jo deklaruojamas troškimas kovoti „už žmogų, jo pilnavertiškumą ir taurumą, už aukštas moralines normas ir principus gyvenime“. Edukacinės programos „Bėk, Beatriče“ veiklos eiga: ekskursija po muziejų, aktyvus klausymasis, aktyvus teatrinės ekspozicijos tyrinėjimas, klausimų formulavimas ir pateikimas edukatoriui, pažintis su vaizdo ir garso medžiaga, kūrybinės užduoties įgyvendinimas (pagal gautą temą sukurti ir žodžiu pristatyti literatūrinę miniatiūrą), mokinių įsitraukimas į prasmingą komunikaciją (diskusiją „J. Grušo tragikomedijos „Meilė, džiazas ir velnias“ ne / aktualumas“) su bendraamžiais, pedagogais ir edukatoriais, veiklos vertinimas. Trumpoje ekskursijoje po teatro ekspoziciją programos dalyviai supažindinami su įdomiausiais eksponatais: rankraščiais, fotografijomis, meno kūriniais, teksto fragmentais, susijusiais su aptariama pjese. Bus pateikiama naujų sąvokų: tragikomedija, pagrindinė mintis, veiksmo erdvė, laikas, remarka, veiksmo kulminacija, režisūra ir kt. Mokiniai pamatys unikalių teatro ir kino dailininkų sukurtų scenovaizdžių ir kostiumų eskizų, afišų, teatro ir kino pastatymų vaizdo įrašų, išgirs 1967 m. spektaklio garso įrašo fragmentą. Nagrinėsime temas, pabrėžiančias laikmečio kontekstą, socialines ir biografines kūrinio „Meilė, džiazas ir velnias“ atsiradimo aplinkybes, gilinsimės į autoriaus pasaulėžvalgines intencijas. Programa siekiama supažindinti moksleivius su populiariausia J. Grušo pjese, jos žanriniais ypatumais, inscenizacijomis, akcentuojant kūrinio aktualumą.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Klounados spektaklis Kalėdų giesmė ( 1 kl.- 2kl.)

Spektaklis sukurtas pagal garsaus anglų rašytojo Charleso Dickenso to paties pavadinimo apysaką, kurioje pasakojama apie šykštuolį Ebenzerį Skrudžą, kuris nemato prasmės džiaugtis Kalėdomis, kol Kūčių vakarą jo neaplanko trys Dvasios. Šiandien ši apysaka pati yra tapusi Kalėdų tradicija, ji jaudina seną ir jauną, vargšą ir turtingą tiek pat, kiek ir 1843 m., kai pasirodė pirmą kartą. Tai viena iš geriausių visų laikų kalėdinių istorijų ir... pati pirmoji. Svarbiausia scennio žaidimo terpe virto laikas ir jo skaičiavimo, matavimo, fiksavimo mechanizmai. Scenoje matome keistą objektą, tarsi didelį laikrodį, tarsi paslaptingą grimo kambarį, kur spektakliui besiruošiantys aktoriai skaičiuoja iki pasirodymo likusias minutes ir taip garsiai primena mums apie nuolatinę laiko tėkmę... Pagrindinį istorijos personažą Skrudžą ir jo velionį draugą Marlį vaidinantys aktoriai scenoje žaidžia naudodami šiuolaikinės klounados principus, o tai jiems suteikia daug erdvės ir galios įtaigiai, netikėtai ir įdomiai papasakoti šią viktorijos laikų istoriją šiuolaikiškai. Spektaklyje naudojamos skirtingų laikmečių medijos ir jose transliuojami vaizdai žadina praeities prisiminimus, leidžia tarsi iš šalies stebėti dabarties Kalėdų vaizdus ir sufantazuoti, kokių Kalėdų laukiame!!! Režisierė - Kamilė Kondrotaitė Scenografė, kostiumų dailininkė – Liuda Liaudanskaitė Video projekcijų autorius- Tomas Jurginas Fotografas - Remigijus Treigys Kompozitorius - Mantas Joneikis Grimo autorė- Giedrė Jarockaitė. Aktoriai - Liudas Vyšniauskas, Mantvydas Poškus. Autoriaus balsas- Šarūnas Juškevičius.


Plungės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Klasė, atėjusi į edukaciją, padalijama į dvi grupes. Joms užsiėmimus veda skirtingi edukatoriai. Kiekviena grupė pavedžiojama po Plungės išmanųjį parką, supažindinant vaikus su kultūros objektais, parko augalais ir gyvūnais. Antrajame etape grupės gauna dėžutę su augalų pavadinimais ir piešiniais. Varžydamosi tarpusavyje turi surinkti nurodytus pavyzdžius. Užsiėmimo pabaigoje vyksta refleksija-viktorina, kurioje komandoms užduodami klausimai apie Plungės parko kultūrinius objektus ir parko gyvūnus bei augalus. Galiausiai vyksta komandų apdovanojimas.


„Susipažink su mano pasauliu – kinas neregio akimis“ (Nuotolinė paslauga)

Lietuvos aklųjų biblioteka (LAB) - valstybinės reikšmės biblioteka skirta tenkinti asmenų, negalinčių dėl regos ar kitos negalios skaityti spausdintinių tekstų informacinius ir kultūrinius poreikius. LAB, vystydama įvairias veiklas, siekia padidinti aklųjų ir silpnaregių asmenų socialinę, informacinę ir kultūrinę įtrauktį, šviesti ir supažindinti visuomenę su nereginčių asmenų aplinka ir galimybėmis. Kino filmai – viena iš populiariausių kultūrinio gyvenimo išraiškų. Kviečiame sudalyvauti LAB kultūros edukacijoje „Susipažink su mano pasauliu – Kinas neregio akimis”, kurios dalyviai turės galimybę pamatyti kino filmų ištraukas neregio akimis, bus supažindinami su garsinio vaizdavimo ypatybėmis ir patys, pasitelkdami turimas menines / kultūrines kompetencijas, mokysis perteikti parinktą kino filmo sceną nematančiam žmogui. Veiklų metu bus akcentuojama meno prieinamumo svarba regos ar kitą negalią, sutrikimą turintiems asmenims, todėl dalyviai bus skatinami kurti atsakingai, aiškiai perteikti norimą žinutę, emociją bei vaizdą taip, kad būtų suprantama nematančiam žmogui. Taip pat bus skatinama kalbėti apie garsinio vaizdavimo kino filmus, išsakyti mintis ir pojūčius žiūrint ar įgarsinant tokio pobūdžio filmus supažindinti dalyvius su audiovizualinio vaizdavimo pagrindais. Kultūros edukacijos „Susipažink su mano pasauliu –Kinas neregio akimis” dalyviai dalyvių saviraiška, empatija bei neįprasta kultūrinė patirtis.


O jeigu mano klasėje mokytųsi Edvinas Kratas? - literatūrinė edukacija pagal knygą su rašytoja Daina Opolskaite (išvažiuojamoji)

Literatūrinės edukacijos pagrindas - konkrečios rašytojos knygos "Kur dingo Edvinas Kratas?" siužetas. Edvino klasėje mokosi 22 mokiniai, tačiau jis vienintelis yra kitoks. Edvinas turi negalią - kenčia nuo cerebrinio paralyžiaus, bet trokšta mokytis kartu su savo bendraamžiais. Vieną dieną Edvinas tiesiog dingsta. Niekas iš klasės draugų nežino kur, bet nujaučia kodėl. Mokiniams pristatomas knygos siužetas ir psichologinė situacija, pateikiamos užduotys. Literatūrinės edukacijos metu mokiniai mokomi įsigyventi į kūrinio situaciją, empatiškai reaguoti į nutikusį įvykį, skatinami ieškoti problemos sprendimo būdų ir įvertinti savo atsakomybės ribas. Pasirinkę vieną frazę iš knygos pakomentuoja jos turinį, analizuoja problemą pasitelkdami empatiją (nusako savo požiūrį ir jausmus į situaciją), pasiūlo problemos sprendimo būdą, kaip būtų galima padėti Edvinui ir siūlo, ką daryti jam dingus - veikti ar išlikti pasyviam. Ugdydamiesi kūrybingumą ir kritinį mąstymą jie įvardins patiriamus jausmus, ugdysis emocinį jautrumą, patirs, kad literatūra moko gyventi ir kartais duoda atsakymus į svarbiausius gyvenime klausimus.


Senovės Graikijos kultūrinis palikimas (Nuotolinė paslauga)

Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Šios pamokos metu sužinosite apie Senovės Graikijos laikais gyvenusių žmonių buities daiktus, architektūrą ir meną. Daug dėmesio skirsime keramikos meno aptarimui bei pamatysite iki šių dienų išlikusius eksponatus, saugomus Nacionaliniame M. K. Čiurlionio dailės muziejuje Kaune.


Edukacinio užsiėmimo „Nulipdyk koklį“ metu dalyviai susipažins su archeologine ekspozicija, sužinos, kas yra kokliai ir koklinė krosnis - jų atsiradimo istoriją, gamybos ir puošybos technikas, būdingą ornamentiką. Po teorinės dalies moksleiviai kviečiami įsijausti į viduramžių amatininko vaidmenį. Naudodami rekonstruotas koklių formas, kiekvienas galės atsispausti piešinio fragmentą bei interpretuoti, ieškodami šiuolaikinio koklio pritaikymo galimybių. Edukatorius turi patirties vesti užsiėmimus ir ekskursijas asmenims su protine negalia, asmenims turintiems autizmo spektro sutrikimų. Turime galimybę į šią ekskursiją pritaikyti mokiniams su protine negalia - jos metu pateikiama mažiau informacijos, vartojamas paprastesnis žodynas. Užsakant užsiėmimą asmenų su specialiaisiais poreikiais grupei, prašome apie grupės specifiką informuoti iš anksto. Svarbu: paslaugos teikimo vieta nepritaikyta asmenims su judėjimo negalia.


Interaktyvi eksursija „Tarp diplomatijos ir žvalgybos: Lietuva 1939 - 1941 m. pasaulyje“

Viešoji įstaiga Sugiharos fondas "DIPLOMATAI UŽ GYVYBĘ"

Ar žinote, kad "The Guardian" savo skaitytojams Kauną siūlo aplankyti tarp 10-ies svarbiausią Europoje art-deco miestų?
Bent trumpai "pagyvenkite" to laikotarpio švietimo ministro J. Toknūno name, kuris pasakos ne tik savo, bet ir Japonijos
konsulo Kaune Čijunės Sugiharos ir jo šeimos istoriją, pristatys Nyderlandų garbės konsulo ir "Philips" direktoriaus
Lietuvoje Jano Zwartendijko veiklą bei šių dviejų diplomatų išskirtinį ryšį 1940 m. vasarą. 1939 - 1941 metai ženklina
Antrojo pasaulinio karo dalį ir Lietuvos valstybingumo netektį, bet jei šį laikotarpį norite suprasti ir pamatyti, ne tik kaip
Lietuvos valstybingumo žlugimą, bet kilnaus poelgio pavyzdį priimant karo pabėgėlius iš Lenkijos ir jais rūpinantis iki
sovietų okupacijos, šis muziejus kaip tik jums. Laukiami norintys susipažinti ne tik su fasadiniu diplomatų gyvenimu, bet ir
jų žvalgybinėmis užduotimis, Lietuvos interesais pasaulyje ir užsienio valstybių interesais Lietuvoje. Kviečiame pasiklysti to
meto tarptautinių santykių ir individo judumo labirintuose. Ar pakako tik asmens noro keliauti (ar greičiau bėgti) nuo karo
negandų ir 1940 m. užgriuvusios sovietų okupacijos? kokių reikėjo dokumentų? Kas sankcionuodavo išvykimą? Ar visi
keliai buvo atviri? Ir ar apmąstyta ir parengta kelionė baigdavosi sėkmingai?.. Šie ir daugelis kitų klausimų nebus atsakyti be
jūsų dalyvavimo.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Vaikų dainuojamasis ir muzikinis folkloras

Edukacinės programos tikslas – kiekvienam vaikui, net ir mažiau gabiam sudaryti sąlygas dalyvauti etninės kultūros pažinimo ir kūrybiniame procese. Folkloras – universali ir visapusiška vaikų ugdymo terpė.
Edukacinė folkloro programa skatins vaikų saviraišką, domėjimąsi tradicine kultūra, ugdys estetinį jautrumą ir kūrybiškumą, sudarys sąlygas praktiškai pažinti lietuvių folklorą, patirti prasmingą, aktyvų ir kūrybišką dalyvavimą etnokultūrinėje veikloje.
Edukacijos dalys: trumpa informacija apie dainas, muzikos instrumentus, instrumentų pristatymas, praktiniai bandymai (atskirai ir grupėje), grįžtamasis ryšys (aptarimas, muzikavimo džiaugsmo išraiška).
Nuotaikinga dainavimo ir muzikinio folkloro edukacija, kurioje pristatomi lietuvių tradiciniai instrumentai: skudučiai,
lumzdeliai, švilpynės, kanklės, basetlė, būgnas, kuriais vaikai bus mokomi pagroti. Taip pat susipažins su Joniškio krašto
vaikų dainomis ir išmoksime labiausiai patikusią dainą. Užsiėmimų metu dalyviai sužinos įvairiausias muzikos instrumentų gamybos, saugojimo, dainų ir muzikos instrumentų sakralumo paslaptis, socialinius muzikantų ir dainininkų gyvenimo aspektus, muzikavimo, dainavimo džiaugsmus ir rūpesčius.
Uždaviniai – suteikti galimybę pažinti ir sudominti vaikus senąją tradicinės lietuvių kultūros dalimi – dainomis, instrumentais,
muzikavimu.
Edukacija puoselės prigimtinę kultūrą ir ugdys kultūrinį tapatumą.
Bus  supažįstama su tautiniu menu, bus skatinama jo sklaida.
Edukacija ugdys mokinių savivertę ir motyvaciją, pasitikėjimą savimi, savo etnine tapatybe, tauta.
Edukacijos vedėja – Joniškio kultūros centro etninių renginių režisierė ir folkloro kolektyvų meno vadovė Rita Kipšaitė-Balčiūnienė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Medžio pasaka, kas tai? Jei nori sužinoti kaip medis keliauja, kaip medis kalba, kokia medžių svarba mūsų gyvenimuose kol jis žaliuoja ir po to kai jis jau tampa mediena. Visa tai vaizdinėmis ir žaidimų forma perteikiame edukacijos dalyviams. Edukacijos metu dalyviai sužinos kaip senovės amatininkai ir šių dienų medžio meistrai panaudoja mediena įvairiose srityse. O po edukacijos kaip pradedantys meistrai visi dalyviai gauna ,, Jaunojo amatininko pažymėjimą"

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kuo mažesni vaikai, tuo rimtesni jų žaidimai... Edukacijoje, skirtoje smalsiems 7-9 metų tyrinėtojams, keliausime laiku 150 metų atgal ir atrasime žymaus Lietuvos veikėjo Jono Šliūpo vaikystės svajones ir žaidimus. Pasitelkę kūno pojūčius ir galingiausią mažųjų ginklą – vaizduotę – tyrinėsime neatrastas žemes ir svarstysime, kaip pasaulį matė ir jautė XIX a. pabaigos vaikai. Ir įsitikinsime – niekada ne vėlu pradėti ir visada per anksti baigti svajoti, nes tai pati maloniausia mankšta pasaulyje.
Edukacinis užsiėmimas ugdys vaikų kritinio mąstymo ir kūrybiškumo, kultūrinę, socialinę, komunikavimo kompetencijas. Jis praturtins ugdymo procese įgytas geografijos, pasaulio pažinimo, lietuvių kalbos žinias ir meninės raiškos gebėjimus. Edukacijos metu kartu sieksime dekonstruoti vaikystės fenomeną jį atskleidžiant per skirtingų istorinių laikotarpių gretinimą. Mažieji edukacijos dalyviai empatiškai įsitrauks į šį kismo procesą, kuomet, prieš 150 metų, šis svarbus asmenybės formavimosi periodas tik buvo pradėtas suvokti iš esmės ir įgavo būdingus bruožus - teisę į žaidimus, rūpestį, lavinamąsi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


(Ne)vaikiškos geto istorijos (išvažiuojamoji paslauga)

Edukacinis užsiėmimas apie Lietuvoje vykdytus nacių okupacinio režimo nusikaltimus, iš kurių ypatingas dėmesys skiriamas žydų geto reiškiniui Antrojo pasaulinio karo laikotarpiu. Dalyviai supažindinami su gete atsidūrusių vaikų gyvenimu: atliekant užduotis, išsiaiškinama, kaip konkrečiai atrodė geto buitis, kokie anuomet galiojo draudimai, kokių įtampų kupina buvo socialinė aplinka, koks buvo nuolatinės stokos paženklintas maistas, koks skurdus, bet šviesus buvo laisvalaikis... Remdamiesi autentiškomis dienoraščių ištraukomis, dalyviai taip pat analizuoja įvairius gete gyvenusių jaunuolių psichologinius patyrimus – jausenas ir emocijas, kurias vienaip ar kitaip nulemdavo išoriniai gyvenimo gete elementai. Užsiėmimas skatina pažinti skausmingąsias Lietuvos ir pasaulio istorijos patirtis, kviečia intensyviems empatijos momentams, ugdo loginį ir analitinį mąstymą, gebėjimus kūrybiškai generuoti idėjas, aiškiai dėstyti mintis ir bendradarbiauti grupėse.


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Edukacijos metu dalyviai susipažins su elektros generatoriaus atsiradimo istorija, technikos kultūros paveldu, pagrindinėmis elektros savybėmis, susikonstruos savo elektros generatorių. Naudosime kritinį mąstymą, smulkiąją motoriką, aptarsime išradingos pasaulėžiūros svarbą. O pabaigoje apšviesime kambarį naudodami tik savo pasigamintus elektros generatorius!


Ir aš mažas buvau... pasakas skaičiau, pirštais skaičiavau

Ar žinojote, kad vienas žymiausių vaikų rašytojų Pranas Mašiotas ne tik parašė apie 150 knygų, tačiau vienoje jų aprašė savo paties vaikystės nuotykius ir buvo atsidavęs mokytojas, mokęs vaikus matematikos ir fizikos? Šio užsiėmimo metu pažinsime rašytojo asmenybę ir išgirsime apie svarbiausius jo darbus. Skaitydami autoriaus kūrinio ,,Ir aš mažas buvau“ ištraukas aiškinsimės, kaip anksčiau gyveno vaikai, vėliau pakviesime suvaidinti rašytojo pasakų herojus. Galiausiai, kartu atliksime paties pedagogo aprašytus eksperimentus - aiškinsimės, kas nutinka pakaitintam metalo gabaliukui, klausysime ,,skambančių Vilniaus varpų“ bei spręsime Prano Mašioto parengtus matematinius uždavinius skaitliukų ir aritmometro (mechaninės skaičiavimo mašinos) pagalba.


Edukacijos metu supažindinsime su mikro organizmais jų formomis ir paplitimu, vaikai galės ne tik stebėti, tačiau ir atlikti  tai patys su edukatoriaus pagalba ir patarimais. Tai puiki pradinių klasių vaikams įžanga ir paskatinimas iš arčiau susipažinti su nematomu pasauliu aplink mus, nes tik supratę mokslą ir jo savybes  mokiniai laukia naujų potyrių ir galimybių. Mūsų misija, kad mokiniams mokslo žinios būtų pateiktos įdomiai ir nestandartiškai, mūsų moto - „Pažink mokslą kitaip“. Šiam pasauliui turėsime tam skirtą įrangą, mikroskopai kurie gali atverti į nepažystama pasaulį, kelią. Vaikai bus apmokomi kaip šiuo įrenginiu reikia naudotis, kaip atrasti tą paslaptį ir tas nematomas gyvybes. Ir išduosim paslaptį, kad mikroskopo pagalba galima atverti naujas duris į mums dar nežinomą visatą.


ŠIMTMEČIO DIALOGAS. Dedikacija Nacionalinės premijos laureatui Sigitui Gedai ir Lietuvos patriarchui Maironiui

ŠIMTMEČIO DIALOGAS DEDIKACIJA SIGITUI GEDAI IR MAIRONIUI Aktorė, skaitovė Virginija Kochanskytė skaitys Nacionalinės premijos laureato, poeto Sigito Gedos eiles ir pasakos apie poeto gyvenimo dramą ir kūrybą, aplinkos sampratą ir vertinimą. Pasakos apie poeto požiūrį į kūrybines vertybes per Maironio kūrybą. Klarnetininkas Valdas Andriuškevičius atliks įvairių lietuvių kompozitorių kūrinius solo klarnetui ir laisvas improvizacijas lietuvių liaudies melodijų temomis, kurios papildys aktorės skaitomų tekstų dramaturgiją, supažindins su Lietuvos kompozitorių kūryba, liaudies temų interpretacijomis.


Klaipėdos miesto savivaldybės koncertinė įstaiga Klaipėdos koncertų salė

Svarbią edukacinių projektų dalį sudaro populiariausias Klaipėdos koncertų salės koncertų ciklas „Žaismingos muzikos orkestras“ (ŽMO). Išradingas jo idėjas įgyvendina Klaipėdos kamerinis orkestras, vadovaujamas Mindaugo Bačkaus. Pirmąją projekto programą mažieji klausytojai išgirdo 2009 metų vasario 28 dieną. Ją sudarė ir dirigavo Mindaugas Piečaitis, su kuriuo vėliau buvo parengta daugiau nei pusė ŽMO programų. Ciklo koncertai vyko ne tik Klaipėdos koncertų salėje, bet ir Lietuvos nacionalinės bei Kauno valstybinės filharmonijų, Vilniaus Valdovų rūmų, Tauragės kultūros centro salėse. Teatralizuoto koncerto „Žaismingos muzikos garsų orkestras“ aktorė ir režisierė Evelina Šimelionė teigia, kad užaugo su filmo „Muzikos garsai“ dainomis, keletą kartų lankėsi ir filmavimo aikštele tapusiose Zalcburgo vietose. Turbūt ne visi miuziklo gerbėjai žino, jog didelė dalis šios istorijos detalių – visiškai realūs faktai. Iš tikrųjų buvo tokia Marija, besirengianti tapti vienuole, bet įsimylėjo Kapitoną su septyniais vaikais, kurie kartu muzikuodavo! Nepaprasta istorija įkvėpė daug kūrėjų visame pasaulyje, taip pat ir šio edukacinio projekto komandą.


Užmiršta XV a. Vilniaus gyventojų kasdienybė.
Buvo laikas, kai lietuvių kariai ir didikai girdė savo arklius Juodojoje jūroje. Lietuvos didysis kunigaikštis Vytautas Didysis XV a. pavertė LDK viena didžiausių valstybių pasaulyje.
Tačiau ne tik garsios pergalės mūšiuose padėjo išlaikyti tokias milžiniškas teritorijas. LDK sėkmingos plėtros priežastis buvo tolerancija kitų tautų religijoms ir vietos papročiams.
-	Kaip tai pakeitė sostinę Vilnių? Ką šiuo laikotarpiu veikė miestiečiai?
-	Kuo buvo kūrenama pirmoji Lietuvoje veikusi mokykla?
-	Kokias monetas kaldino Aleksandro laikų kalykla?
-	„Pasimatuokite“ viduramžių darbus bei profesijas – kuo norėtumėte būti XV a.?
-	Kai kurių tų laikų profesijų šiandien nebeliko, pastatai pakeitė savininkus ar išnyko iš žemėlapio, tačiau išsaugotos įdomios istorijos ir autentiškos vietos liko.
XV a. Vilniuje gyvenimas virė kaip ir šiandien: iš užsienio keliavo prekės, vyko statybos, miestas klestėjo ir augo. Tad pasivaikščiokime po senąjį Vilnių ir pagalvokime, ar mums būtų patikę gyventi čia prieš 600 metų?


Edukacinis užsiėmimas „Kelmės kraštas: sakmės, etnografija, tarmė“

Užsiėmimas vyks keliose Kelmės dvaro ansamblio vietose. Užsiėmimo metu vaikams papasakojamos penkios sakmės. Prie Kelmės dvaro vartų, žiūrint į Vilbėno tvenkinį ir išlikusį buvusio dvaro malūno pastatą, Kelmės krašto tarme papasakojama sakmė apie tai, kaip vokietis į malūną važiavo ir netoli Užvenčio tekantį Kraujupio upelį. Vaikai klausinėjami, ar suprato, ar galėtų pakartoti atskirus sakinius ar posakius. Kelmės dvaro rūmuose moksleiviai, apžiūrėję dvaro ekspoziciją ir išklausę sakmę apie Karklėnų dvaro poną, suvaidina tos sakmės pabaigą. Liaudies buities ekspozicijoje vedantysis tarmiškai šnekina dalyvius apie ten esančius etnografinius eksponatus bei apie prieš šimtą metų gyvenusio valstiečio kasdieninius rūpesčius ir darbą. Pasakojama sakmė apie ūkininką, nuvežusį į turgų parduoti užkulo. Kelmės dvaro rūsiuose, prietemoje klausomasi sakmės apie velnią, kuris norėjo į „veselę“ eiti. Užsiėmimo pabaigoje vaikų bus klausiama, ar šeimoje naudoja tarmiškus žodžius ar posakius. Teigiamai atsakiusieji gaus praktines užduotis.


Pažintis su Panemunės pilimi – Žemaitijos kunigaikštystės valdytojo rezidencija. Statykite pilį!

Panemunės pilis atskleidžia turtingus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės istorijos ir kultūros sluoksnius. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai praskleis to laikotarpio skraistę: sužinos apie Lietuvos didįjį kunigaikštį Vytenį, jo pilį ir legendą, siejančią su Panemunės pilies vieta. Išsiaiškins, kas buvo Panemunės pilies šeimininkai, kaip jie gyveno. Apžiūrės senovinės virtuvės ekspoziciją, kuri pasakoja apie tai, ką valgė pilies šeimininkai, kas ir kur jiems gamino maistą. Restauruotose rezidencijos erdvėse pamatys, kaip atrodė didikų svečiams ir gyvenimui skirtos patalpos, salonai ir kambariai. Vaikščiodami po ekspozicijos erdves, susipažins su archeologiniais radiniais, išgirs, ką gali papasakoti keramikos šukės, stiklo kamščiai, senovinė šakutė ar sidabriniai papuošalai. Žinias įtvirtins atlikdami praktinę-kūrybinę užduotį – taps savo statomos pilies architektais. Kultūrinės edukacijos metu mokiniai ne tik susipažins su Panemunės pilimi, „prisilies“ prie architekto profesijos, bet ir mokysis bendros, draugiškos veiklos komandoje be smurto ir patyčių, turės galimybę saviraiškai ir patirs atradimo, kūrybos ir pažinimo džiaugsmą.


Orientacinis žaidimas “Karališkoji meilės istorija Renesanso Vilniuje”

Sugrįžkime į 500 metų senumo renesansinį Vilnių. Orientacinio žaidimo metu mokiniai privalės susirasti reikiamus objektus patys, pasitelkį mobilioje aplikacijoje nurodytus žemėlapius. Žaidimas drieksis aplankant renesanso laikotarpiu pastatytus statinius: mokiniai ieškos Bonos Sforcos įkurto sodo, Žemutiniame mieste neišlikusių Radvilų rūmų, pasislėpusių Valdovų rūmų detalių, Vilniaus universiteto simbolinių durų, didikų Goštautų rūmų vietos. Per 90 minučių teks išsiaiškinti, kokie didikai buvo svarbiausi renesanso epochos skleidėjai Vilniuje, kokios religinės kovos vyko mieste, o kuris Lietuvos valdovas turėjo išties pakovoti dėl politiškai ir finansiškai nepalankios santuokos su vietine didike. Šios legendinės Žygimanto Augusto ir Barboros Radvilaitės meilės dramos fone vystėsi renesanso epochos naujovės kultūros, akademinio mokslo, įvairių sričių administravimo, agrarinėje srityse. Orientacinio žaidimo metu mokiniai sužinos kaip renesanso epocha pasiekė Lietuvą, kaip ji reiškėsi Vilniaus mieste. Žaidimo pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Lietuvos sostinės materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Kūrybinė edukacija su rašytoja ir aktore Birute Mar: „Kaip kuriami knygos personažai ir siužetas"“ (Nuotolinė paslauga)

Tai 1-5 klasėms skirtas nuotolinis kultūrinės edukacijos renginys, kurio autorė ir vedančioji – žinoma rašytoja, aktorė ir režisierė Birutė Mar. Interaktyvaus nuotolinio susitikimo metu rašytoja pasakoja vaikams, kaip kuriamas knygos siužetas, kaip gimsta knygos personažai bei atsiranda jų dialogai. Taip pat autorė pristato knygos kūrimo etapus – nuo literatūrinio teksto rašymo, jo redagavimo, vėliau – dailininkės darbo kuriant „knygos veidą“: iliustracijas, maketą. Autorė remiasi savo sukurtomis knygomis „Marija ir Pūkelis“, „Princesių sala“, „Gėlininkė“ ir „Naktukas“ – šių knygų fragmentai įtraukti į rekomenduojamų mokykloms užklasinio skaitymo kūrinių sąrašą, knyga „Gėlininkė“ tapo pirmojo Nacionalinio vaikų literatūros konkurso laureate 2014 m., 2015 m. nominuota „metų knygos vaikams“ kategorijoje. Minėtas knygas 2020 m. išleido Kūrybos studijos Solo atskira serija jauniesiems skaitytojams „Birutės Mar knygų vaikams biblioteka“ (serijos dailininkė Kristina Norvilaitė) . Antroje pamokos dalyje Birutė Mar įtraukia vaikus į literatūrinį žaidimą, skatindama juos kiekvieną sugalvoti personažą savo būsimai knygai bei nedidelį siužetą - drauge jį plėtoja su užsiėmime dalyvaujančiais vaikais bei duoda užduotį - sugalvotą siužetą vėliau savarankiškai užrašyti kaip nedidelį literatūrinį tekstą. Plačiau apie kūrybinės edukacijos autorę – tinklapyje www.birutemar.lt


Kuriame lėlių teatrą: ieškome dailininko, akroriaus, scenaristo (Nuotolinė paslauga)

Kuriame lėlių teatrą: ieškome dailininko, akroriaus, scenaristo. Kuo labiausiai norėtumėte tapti? Ar žinote, kuo kiekviena iš šių profesijų svarbi ir ypatinga? Susitikimo svečiai - lėlininkas, dailininkas Vitalijus Mazūras ir aktorė Nijolė Bižanaitė. Per kelis dešimtmečius teatre keitėsi žiūrovų kartos, tačiau nepasikeitė žmogaus smalsumas pažinti pasaulį per teatrinę pasaką. Kokiomis formomis galima ją pasekti? Pakviesime vaikus pasidalinti patirtimis ir papildysime savosiomis. Čia pat - tikras pavyzdys, iš anksto nufilmuotas spektaklis "Baltuolė". Kartu pasižiūrėję čia pat aptarsime jį: kūrėjai ir žiūrovai. Ar visiems pavyko pastebėti tai, ką kūrėjai norėjo atskleisti? Ar tą pačią istoriją vienodai suprato vaikai ir mokytoja? Kaip tokį spektaklį kurtų patys vaikai? Kad būtų lengviau įsivaizduoti, imkimės kirpti ir padedant dailininkui susikurkime lėles.


Edukacinis užsiėmimas BALTIJA – MŪSŲ NAMAI (Nuotolinė paslauga)

Kur mes gyvename, o kur atostogaujame? Lietuva? Latvija? O gal Švedija? Kas šias visas vietas sieja? Tai ir daugiau sužinosite nuotolinio užsiėmimo metu. Edukacinio užsiėmimo tikslas - susipažįstant su Baltijos jūros gyvūnija ir ją supančia aplinka, ugdyti savo atsakomybę ir suvokti veiksmų pasekmes mus supančiai gamtai. Atliekant įvairias užduotis, aiškinsimės ir smalsausime, kas yra Baltijos gyventojai, kokios jų ypatybės ir populiacija. Edukacijos pabaigoje kiekvienas sau užduosime klausimą: Baltijos jūra mano ar mūsų namai.


Susipažink su Lietuvos transporto raida konstruojant su LEGO

BRICKS4KIDZ edukacinis renginys supažindins su Lietuvos transporto raida ir kultūriniu bei tautiniu paveldu per konstravimą su LEGO. Vaikai ne tik įgis kultūrinių, tautinių žinių, bet ugdys kūrybiškumą, kritinį mąstymą, bendradarbiavimą ir kompleksiškai ruošis ateičiai. Konstruosime arklį su vežimu, garvežį, automobilį ir dar daugiau. Per šį potyrį vaikai supras kaip vystėsi Lietuvos transportas, kokią kultūrinę ir tautinę vertę jis turi. Jie supras transporto raidos svarbą šalies vystymuisi, tam laikmečiui būdingus kultūrinius aspektus, skirtingų transporto rūšių veikimo principus. Mes tikime, kad vaikai mokosi geriausiai per veiklą, kuri skatina jų smalsumą ir kūrybiškumą, LEGO yra puiki priemonė įgyvendinti šį tikslą.


Edukacinę programą "Viskas apie bites" sudaro keturios dalys: 1 dalis. Mokiniai pasitinkami, supažindinami su sodybos šeimininkais ir bityno įkūrimo istorija. Naudojant interaktyvius metodus, pasitelkiant garso bei vaizdo perteikimo priemones pažvelgiama į avilio vidų ir bičių gyvenimą iš arčiau. 2 dalis. Praktika. Supažindinama su žvakdirbyste. Kiekvienas edukacijos dalyvis pasigamina vaško žvakę. Mokiniai turi galimybę apsirengti bitininko aprangą ir kartu su bityno pagrindiniu bitininku iš arčiau susipažinti su bičių šeima. Jei grupėje yra privengiančių eiti prie avilio visada gali į avilio vidų pažvelgti pro stiklinio avilio langą. Pageidaujantys gali apsilankyti apiterapiniame namelyje, kuriame išgirs bičių avilio garsus ir užuos avilio kvapą. 3 dalis. Medkopis. Bitininkavimas neatsiejamas nuo saldaus rezultato. Visi mokiniai dalyvauja medaus sukime. 4 dalis. Degustacija, refleksija. Vaišinami pienu, batonu ir pačių išsuktu medumi. Kartu su mokytojais prisimena ką naujo sužinojo, kas buvo įdomu ir pravers ateityje. Neaktyviuoju sezono metu vietoj ėjimo prie avilio vyksta produktų degustacija.


Edukacinė programa „Vilniaus krašto verbos" (6 - 9 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su Verbų sekmadienio ištakomis, žolyninėmis ir Vilniaus krašto verbomis. Aptariamos estetinės ir apeiginės verbų funkcijos, pagal pateiktas pradžias kuriamos verbavimo formulės. Demonstruojamos plokščiosios, figūrinės, apvaliosios, volelinės, rykštelinės verbos, su drožlinėmis ir vainikinėmis verbomis mokiniai supažindinami virtualiai. Vilniaus verba pristatoma ne tik kaip Verbų sekmadienio atributas, bet ir kaip populiarus suvenyras, interjero puošybos elementas. Vilniaus verba pateikiama kaip ryškus Kaziuko mugės akcentas, išpopuliarėjęs visoje Lietuvoje XX a. antroje pusėje. Mokiniai supažindinami su Vilniaus verbų rišimui naudojama žaliava: lauko, miško, vandens ir darželio augalais, akcentuojamas tinkamas jų surinkimo laikas ir paruošimas. Kūrybinių dirbtuvių metu rišama figūrinė verba. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas.


J. Gruševskio pjesės motyvais „LIŪDNA LINKSMA PASAKA“

Tikslas - ugdyti mokinių dorovines vertybes, puoselėti kultūrinę patirtį
Uždaviniai:
1. Ugdyti vidinę motyvaciją,
2. Suteikti galimybę kritiškai vertinti, rinktis ir atrasti.
3. Ugdyti kūrybiškumą.
4. Ugdyti empatiją, pagarbą kitam žmogui ir jo
jausmams.
Tai romantikos bei subtilaus vaikiško humoro pilna istorija, kurios pagrindinis veikėjas Petriukas nusprendžia vesti princesę. Tačiau ne viskas taip paprasta – tam, kad vestų princesę, pirmiausia reikia ją išvaduoti iš piktosios Raganos nelaisvės... Spektaklyje vyrauja amžina gėrio ir blogio kova, pabrėžiama santykių tarp žmonių svarba. Nes tam, kad galėtume kažką sukurti, reikia mokėti susitarti. Nuotaikingos muzikos pilna istorija privers nusišypsoti visus spektaklyje apsilankiusius žiūrovus!
Spektaklio režisierė Alisa Gladkova – Kijevo Nacionalinio teatro, kino ir televizijos universiteto režisūros specialybės absolventė.
Dailininkai: Oksana Rossol, Aleksandras Serhijenko;
Kompozitorius: Ilja Samošost;
Aktoriai: Aleksandras Železnovas, Vladyslavas Mozgovijus; Margarita Kisiliova, Igoris Ignatenko.
Garso režisierius: Andrius Gaigalas;
Šviesos režisierė: Ina Jackūnienė;
Spektaklį kuriant dalyvavo: Elona Karoblytė, Marija Patokova, Marina Kreidi;
Režisieriaus asistentė: Reda Matuzevičienė;
Teatro meno vadovas Antanas Markuckis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Jūsų klasė - jūsų kino teatras! Lietuvių išeivių Amerikoje patirtys Sovietų Lietuvoje dokumentiniame filme “Kelionės namo”

Nuo šiol, kino teatru gali tapti bet kuri mokyklos klasė. Jei turite kompiuterį (ar kitą įrenginį) bei interneto ryšį – kviečiame vadovėlį vienai pamokai pakeisti į tikrus žmones ir jų tikras istorijas. Ramunės Rakauskaitės dokumentinis filmas “Kelionės namo” – tai nuotaikinga, niekad kine nepasakota istorija apie pirmąsias Amerikos lietuvių akistatas su okupuota tėvyne. Ką jautė ir matė atvykstantys – šiandien nepakartojama bei keista. Karo metais priverstiems palikti šalį filmo herojams įstrigo nostalgiški, naivūs tėvynės vaizdiniai ir lūkesčiai. Tačiau atvykus jų laukė kitokia realybė! Ši grįžimo namo istorija atskleidžia praėjusios epochos dvasią, dviejų civilizacijų sandūrą, spalvingus herojus ir jų netikėtas patirtis. Tai įvadas į daugiašakę, egzistencines problemas keliančią temą – Antrąjį pasaulinį karą bei lietuvių padėtį šiame istoriniame laikotarpyje. Jis leis pažvelgti į Lietuvos istoriją visai nauju rakursu, provokuos dabarčiai aktualias diskusijas, leis naujai permąstyti, “laisvės”, „tėvynės“, „tautos“, „patriotizmo“ ir kitas pamatines sąvokas. Susidomėjus šia paslauga, tereikia užrezervuoti norimą laiką Kultūros paso sistemoje ir mes susisieksime su jumis, suformuosime jums nuorodą ir slaptažodį, instruktuosime kaip peržiūrėti filmą klasėje. Atsidarę nuorodą, įrašysite jums suteiktą slaptažodį ir štai – kino seansas prasideda ten! Filmo peržiūra suteikiama kartu su pagalbiniu dokumentu - paruoštu preliminariu temų sąrašu, kuriuo galėsite pasinaudoti diskusijoms po seanso. Filmo anonsas: https://www.youtube.com/watch?v=ZKk0gDMLrD8


Edukacinės ekskursijos „Ką pasakoja Šilavoto Davatkyno muziejaus skulptūros” metu pristatomos tautodailininkų kurtos medinės skulptūros, kurios vaizduoja šventuosius. Šios veiklos tikslas supažindinti moksleivius su Krikščioniškąja ikonografija, šiuolaikine Lietuvos tautodaile, krašto istoriniu identitetu bei ugdyti jaunimo kultūrinį - paveldosauginį sąmoningumą. Uždaviniai: įtraukti moksleivius į gyvą, patyriminį Krikščioniškosios ikonografijos, tautodailės pažinimą. Sudominant gamtos ir kultūros santykiu ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą orientuotis ir suprasti kultūros simbolius. Ekskursijos metu taikant klausimų metodiką, skatinti vaikus dalintis mintimis, diskutuoti, interpretuoti pateikiamą medžiagą. Naudojami metodai: edukacinių ekskursijų metu pasitelkiama vizualinė medžiaga (nuotraukos,), papasakojama kiekvienos skulptūros, reikšmė, simbolizmas, ieškoma šios ikonografijos atitikmenų šiandienoje. lyginamuoju metodu, pasitelkiant skirtingas priemones, pristatomas ekskursijos turinys. Tai sportiška, dinamiška ir aktyvi ekskursija, kurioje grožėsimės skirtingomis skulptūromis, kurios yra išdėliotos takelyje nuo Šilavoto Davatkyno muziejaus iki Šilavoto Švč. Jėzaus širdies bažnyčios. Šis takelis vadinamas „Davatkėlių takeliu”. Ekskursija yra pritaikyta skirtingo amžiaus mokiniams. Rezultatai: Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti krikščionybės, kultūros vertybes, edukacinės ekskursijos veiklos skatinama pagarba ir domėjimasis istorija, kultūra, tautodaile, paveldu ir jo tausojimu.


Ar gerai susipažinau su Baublių muziejumi? Orienatcinės žaidynės.

„Ar gerai susipažinau su Baublių muziejumi? Orientacinės žaidynės“ – šio edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su pirmojo Lietuvos muziejaus istorija. Kartu su gidu apžiūrės senuosius ąžuolus Baublius, sužinos jų kilmę ir atsiradimo faktus. Bus sprendžiamas edukacinis žaidimas muziejaus interaktyviame monitoriuje. Ekskursijos metu bus pristatyti visi objektai esantys muziejuje, o kad mokiniai viską įsidėmėtų kur kas geriau, ekskursijos pabaigoje vyks orientacinės žaidynės po muziejaus teritoriją. Jų metu mokiniai spręs kryžiažodį ir ieškos nuorodų aplink muziejaus objektus, kurios veda prie tolimesnio atsakymo. Pabaigoje apdovanojimai ir sveikinimai.


Užsiėmimo dalyviai sužino apie Europos parko muziejų, kur didžiulėje meniškai suformuotoje natūralios gamtos muziejaus teritorijoje eksponuojama 150 meno kūrinių, jų kūrėjai – viso pasaulio menininkai, tarp jų - minimalizmo, konceptualizmo, žemės meno ir kt. meno krypčių atstovai ir pradininkai. Suteikiama žinių apie Žemės meno kūrėjus, pateikiami išskirtiniai pavyzdžiai, atskleidžiama meno harmonija su įstabia Lietuvos gamta. Užduotis – sukurti savo žemės meno kūrinį, meninę kompoziciją po atviru dangumi, naudojant gamtines medžiagas. Dalyviai turi originaliai meno kalba išreikšti savo idėjas, sukurti savitą kūrinį naudodamiesi suteikta erdve muziejuje ir kūrybiškai komponuodami natūralias medžiagas (pvz. malkutes augalų dalis, šakeles, lapus, ir pan.). Kūrybai įkvėpia pažintis su pasaulinio garso šiuolaikinio meno kūrėjų darbais, draugiška aplinkai skulptūrine architektūra, gamtoje „įaugintais“ kūriniais Europos parke. Praktiniu užsiėmimu skatinama užsiėmimo dalyvių kūrybinė saviraiška, idėjų generavimas, meninė raiška, lavinama vaizduotė. Dalyviai susipažins ir su pačiu kūrybiniu procesu tapdami postmodernistinės meno krypties – žemės meno kūrėjais, meno kalba reiškiančiais savo idėjas, siekiančiais dialogo su aplinka, santarvės su gamta..


Užsiėmimas vyksta pagal šį planą (trumpas iliustruotas pasakojimas): - situacija XX a. pradžioje Lietuvoje; - Lietuvos ir JAV pasiekimai kultūros ir technikos srityse; - Stepono Dariaus asmenybė ir Amerikos lietuviai; - LITUANICA konstrukcija; - juridiniai skrydžio aspektai; - tikėtinos katastrofos priežastys ir neatsakyti klausimai; - skrydžio poveikis Lietuvai. Savo didvyrišku žygiu Darius ir Girėnas uždegė Lietuvos jaunuolių širdis, kilo didelis aviacinis sąjūdis. Kūrėsi aviamodeliavimo, sklandymo būreliai, jaunimas pradėjo rinktis aviatoriškas profesijas. Dar prieš Atlanto šturmą S. Darius siūlė įvairias naujoves ir stengėsi jas įtvirtinti Lietuvoje. Tolesnė užsiėmimo eiga priklauso nuo dalyvių pasirinkimo - ar plačiau nagrinėjami tuometiniai aviaciniai rekordai, ar "Bellanca CH-300" perstatymas į "Lituanica", kas įdomiau - lėktuvo techniniai duomenys, išorinis vaizdas, konstrukcinės medžiagos ir ypatybės ar tikėtinos katastrofos priežastys.. Pasitelkdami kritinį mąstymą, dalyviai atsakinėja į užduočių klausimus: - ko reikėjo, kad žygis baigtųsi sėkmingai? - ar būtų galima tokį žygį senu lėktuvu surengti šiandien? - kokią įtaką Lietuvai turėjo S. Dariaus ir S. Girėno bei F. Vaitkaus skrydžiai? - kokius darbus Lietuvai galėtų skirti globalaus pasaulio lietuviai sekdami didvyrių Testamentu?


Fotografija ir kraštotyra – kaip pagauti istoriją?

Kelionė per istorinę fotografiją, pokalbis ir užduotys. Šios edukacijos tikslas – padaryti įspūdį apie fotografijos kultūros platumą, bei teigiamas galimybes užfiksuojant savo krašto gyvenimą. Pagrindinės šios edukacijos dalis vyks skaidrių peržiūros būdų. 1. Vieta ir laikas. Žiūrėsime istorines Ukmergės krašto nuotraukas ir bandysime atspėti laikmetį bei vaizduojamą vietą. 2. Technologijos. Pažinsime platų fotografijos aparatų bei fotoprocesų technologijų pasaulį. Galėsime gyvai paliesti senovinę techniką bei pavartysi pavyzdines nuotraukas darytas senoviniais metodais. 3. Paskirtis ir poveikis. Aptarsime nuotraukų poveikio ir panaudojimo kraštotyrai, istorijai bei žmogaus gyvenimui galimybes. 4. Kūrybinė fotografija. Pažvelgsime į žaismingą ir netikėta kūrybinės fotografijos pasaulį. 5. Veikėjai ir veiksmas. Žiūrėsime pavyzdžius, kurie iliustruoja kaip stipriai fotografija gali perteikti žmonių gyvenimą, jų profesiją, veiką.


Viešoji įstaiga "MOKYKLŲ TOBULINIMO CENTRAS"

1-9 klasių mokinius kviečiame į valandą trunkančią kelionę po mitologijos pasaulį. Pirmoji kelionės dalis skirta unikalios edukacinė parodos „Būtybių tyrinėtojos kabinetas“ lankymui. Paroda kuria fikcinio personažo – Emilijos Gruodytės – naratyvą. Ji visą gyvenimą dirbo siekdama fiksuoti ir išsaugoti galimus mitinių būtybių egzistavimo įrodymus. Paslaptingos mokslininkės tyrinėjimų erdvėje pristatomos 9 lietuvių mitinės būtybės ir vienas tariamai iš Islandijos parsivežtas radinys. Ekspozicija kuriama į švarią erdvę perkeliant „gyvos“ kasdienės buities ir gamtos objektus, pasakojančius unikalias istorijas. Antroji dalis – dalyvavimas edukaciniuose užsiėmimuose, papildančiuose parodoje pristatomą medžiagą. Mitologijos ir tautosakos temų laukas – puiki terpė kelti klausimus apie praeities ir dabarties visuomenės skirtumus ir panašumus, mokslo, žinių keičiamą realybės suvokimą, emocinio intelekto lavinimo svarbą. Užduočių rinkiniai skirti trims skirtingoms amžiaus grupėms: 7–9 m., 10–13 m., 14+ m. Auditorijai siūloma atlikti užduotis jiems artima raiškos forma, pasitelkiant kasdienes technologijas, keliant klausimus ir lavinant kritinį mąstymą.

Vilniaus m. sav.; Šiaulių m. sav.; Klaipėdos m. sav.


„Šiuolaikinis internetinis folkloras: memai“

Joniškio rajono savivaldybės Jono Avyžiaus viešoji biblioteka

Dabartiniu metu socialiniuose tinkluose skelbiami „memai“ yra didelė kasdienybės kultūros dalis. „Memai“ – tai vienas iš šiuolaikinio folkloro žanrų. Edukacijos pradžioje mokiniai bus supažindinami su šiuolaikinio ir tradicinio folkloro žanrais, jų funkcijomis ir kaita. Vėliau, pasiskirsčius į grupes, naudodami mobiliuosius įrenginius mokiniai kuria savo „memą“, atspindintį šiuolaikinio gyvenimo aktualijas. Šia edukacija siekiama inovatyviai pateikti folkloro (tradicinio ir šiuolaikinio) kaitą istorijoje ir kultūroje.


Apsilankysime Emilijos Škarnulytės parodoje ,,Švytintys kambariai“. Parodos centre – vienas garsiausių menininkės kūrinių „t ½“, 2019 m. pelnęs Kijevo šiuolaikinio meno centro „Ateities kartos meno prizą“ (angl. Future Generation Art Prize). Audiovizualine instaliacija, kuria įspūdingu formatu tyrinėjama posthumanistinė mitologija, atkreipiamas dėmesys į šiandien itin svarbias gamtos ir žmogaus sąlyčio, klimato kaitos bei branduolinės energetikos temas. Dar sykį kritiškai permąstysime mūsų paliktus pėdsakus žemėje ir pabandysime pažvelgti į planetos likimą iš ateities archeologo perspektyvos – kokios iškasenos apibūdintų šiandien mūsų daromą poveikį žemei? Kino salės dydžio ekrane stebėsime menininkės kūrinį „t ½“, panirsime į netikėtus industrinius peizažus. Galiausiai pasitelksime neribotą vaizduotę ir kursime projektą – įspėjančią žinutę apie požeminėje saugykloje tūkstančiams metų palaidotas radioaktyviąsias medžiagas. Kaip galėtume perspėti ateities kartas? Koks simbolis kažkam galėtų būti aiškus po 10 tūkstančių metų?


Edukacinio užsiėmimo dalyviai užsiėmimo metu galės susipažinti su Radijo ir televizijos muziejuje saugoma radijo ir televizijos technika, jos veikimo ir panaudojimo ypatybėmis, pirmosiomis Šiaulių ir Lietuvos televizijos laidomis. Dalyviai susipažins su televizijos studijos ir audiovizualinių kūrinių gamybos specifika, esminiais vaizdo įrašo kūrimo principais, įvairių profesijų atstovų vaidmeniu vaizdo įrašo kūrimo procese ir pan. Edukacinio užsiėmimo dalyviai turės galimybę ne tik įgyti teorinius pagrindus, bet ir juos taikyti praktikoje. Edukacijos metu dalyviai pasiskirstę rolėmis (operatoriaus, režisieriaus, aktoriaus, laidos vedėjo, pranešėjo, montažisto, grimuotojo ir kt.), pasitelkę reikiamas edukacines priemones (įvairius TV studijos rekvizitus, taip pat įvaizdžio kūrimo priemones) bei norimą naudoti techniką, pagal edukatorių gaires pačių parengtą scenarijų dalyviai sukurs vaizdo siužetą (informacinės laidos, reklamos, orų prognozės, sveikinimų koncerto ir t.t.). Vėliau, pasitelkus specialias kompiuterines programas, bus atliekami įrašo montažo darbai – įrašas iškarpomas, keičiamas fonas, dedamos užsklandos ir pan. Taip edukacijos dalyviai galės sukurti originalų audiovizualinį kūrinį – 2–5 min. trukmės vaizdo įrašą, kurį, įsirašę į laikmeną, galės išsinešti su savimi.


Edukacija „Meilės termomentras“ paremta Ričardo Pagojaus knyga „Meilės pamokos“. Profesionalūs vedėjai naudodami įvairias raiškos priemones sugeba pritraukti dėmesį ir viską išdėstyti paaugliui suprantama kalba. Edukacijos metu atsakoma į klausimus: kas yra meilė ir kuo ji skiriasi nuo susižavėjimo ar įsimylėjimo, kokios yra meilės kalbos? Kaip ir kodėl įvairiose gyvenimiškose situacijose paaugliai yra linkę elgtis ir koks elgesys būtų tinkamiausias. Paskaitoje naudojamos vaizdo, garso ir piešimo priemonės, judesio terapija, diskusija. Nekantriai laukiame susitikimo su jumis!


Judesio spektaklis "Agus ir monstriukai" (Nuotolinė paslauga)

Kamerinis judesio spektaklis "Agus ir monstriukai" sukurtas pagal didelio populiarumo tiek Lietuvoje, tiek 15-oje šalių susilaukusią komiksų knygų seriją "Agus ir monstriukai" (išleido leidykla "Apkabink mėnulį", 2018 - 2019 metais), kurią parašė katalonų autoriai Jaume Coponis ir Liliana Fortuny. Tiek knygoje, tiek spektaklyje veikia septynmetis Agus, kuris nemėgsta tvarkytis, yra išdykęs ir vis pamiršta, kas užduota namų darbams. Tačiau netikėtai susipažinus su knygų monstriuku Butinuku, jo gyvenimas apsiverčia aukštyn kojomis. Ir kas galėtų pagalvoti, kad vakarais Agus savo noru skaitys vaikų literatūros klasiką ir ja mėgausis? Nepamirštamuose nuotykiuose atsiskleidžia geriausios berniuko savybės – jautrumas, draugiškumas, empatija, smalsumas ir noras padėti kitiems. Pasaulyje žmonės yra apsėsti įvairių baimių, kurios "gimdo" įvairiausius monstrus ir trukdo žmogui pilnavertiškai gyventi. Bet ar visi monstrai yra blogi? Gal yra ir gerų monstrų? Gal tereikia tik pažiūrėti į savo baimę kitomis akimis? Kartais, baimė pralaimėti, reikalinga tam, kad suprastum bei atrastum naujų savo savybių, keltum sau naujus reikalavimus, darytum tai kuo niekad nesi daręs. Judesio spektaklio forma pasirinkta neatsitiktinai. Tokio amžiaus vaikams vizualūs problemų sprendimai gali būti daug geriau suprantami ir suvokiami, nei žodžiai. Komiksų knygų serija, spektaklio autorių įsitikinimu, teatro scenoje puikiai gali virsti šokiu, ieškančių naujų vizualinių išraiškos priemonių vaiko pasaulėžiūros formavimosi ypatumams suprasti. Spektaklį kuria ne vieną spektaklį vaikams pastačiusi profesionalų komanda: Auksinio scenos kryžiaus laureatas režisierius Antanas Gluskinas, choregorafas Donatas Bakėjus, kompozitorius Deividas Gnedinas ir dailininkė Liuka Sungailaitė.


3D kūrybinės dirbtuvės: modeliavimas ir spausdinimas

Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Edukacijos metu moksleiviai susipažins su vis labiau populiarėjančiomis 3D modeliavimo ir spausdinimo technologijomis, sužinos kaip veikia 3D spausdintuvas, kaip ši technologija panaudojama ir pritaikoma pramonėje, kultūroje, mene. Bus diskutuojama, kaip 3D spausdinimo privalumus galima panaudoti savo kasdienybėje, apžvelgiamos dažniausiai 3D spausdinimui naudojamos medžiagos, jų skirtumai, privalumai ir trūkumai. Praktinėje kūrybinių dirbtuvių dalyje moksleiviai susipažins su pradedantiesiems skirtos 3D modeliavimo programėlės „Tinkercad“ galimybėmis bei išmoks sukurti individualų ir unikalų raktų pakabuką. Išsaugotą modelio failą perkėlus į 3D spausdintuvą, edukacijos dalyviai turės galimybę stebėti 3D spausdinimo procesą, o vėliau ir pasidžiaugti galutiniu atspausdintu rezultatu.


Orientacinis žaidimas „Radvilų pėdsakais“

Viešoji įstaiga Vilniaus senamiesčio atnaujinimo agentūra

Mokiniams, atvykusiems į orientacinį žaidimą, pirmiausia yra pristatomas Vilniaus senamiestis kaip UNESCO Pasaulio paveldo vietovė. Būtent senamiesčio ribose yra parengtas orientacinio žaidimo maršrutas. Šio pažintinio žaidimo metu moksleiviai yra kviečiami pasinerti į pačias netikėčiausias Radvilų šeimos istorijas ir pamatyti Vilnių tokį, koks jis buvo šios garsiosios giminės klestėjimo laikotarpiu – XVI–XVIII a. Aptarus žaidimo temą ir taisykles, mokiniai yra suskirstomi į dvi arba tris komandas, priklausomai nuo dalyvaujančiųjų skaičiaus. Komandos gauna užduočių lapus bei žemėlapius su pažymėtais objektais ar vietomis, kurias turi aplankyti. Kiekvienoje maršruto stotelėje komandos turi atlikti įvairaus pobūdžio užduotis. Kuo daugiau užduočių teisingai įvykdoma, tuo daugiau žaidimo pabaigoje komanda pelno taškų. Maršrutui įveikti bei užduotims atlikti yra skiriama 90 min. Pasiekus finišą skačiuojami komandų surinkti taškai, aptariamas žaidimas, pasidalinama įspūdžiais ir, žinoma, yra išrenkama komanda nugalėtoja.


Tradiciniai Rytų Azijos kostiumai: susipažinkime su kimono, qipao ir hanbok! (4-8 kl.) (Išvažiuojamoji)

Kimono, qipao, hanbok – ar teko girdėti šiuos mūsų ausims neįprastus pavadinimus? Po jais slepiasi spalvingi, šimtmečius skaičiuojantys ir daug įdomybių slepiantys japonų, kinų ir korėjiečių tautiniai kostiumai. Kviečiame 4-8 klasių moksleivius iš arčiau susipažinti, patyrinėti šias aprangas, o taip pat ir patiems tapti jų dizaineriais! Ši edukacija ne tik stiprins mokinių kultūrinį išprusimą, bet ir kultūrinę raišką, nes užsiėmimo metu mokiniai įsitrauks ir į praktines veiklas, kurios lavins mokinių vaizduotę ir kūrybiškumą. Užsiėmimas taip pat skatins pagarbos, tolerancijos skirtingoms kultūroms ir jų atstovams ugdymą.


Lėlių ir objektų teatro spektaklis „Dievų miškas“ (Išvažiuojamoji)

Spektaklis sukurtas remiantis vieno ryškiausių lietuvių poeto, prozininko, dramaturgo, literatūros kritiko ir teatrologo B. Sruogos memuariniu romanu „Dievų miškas“, atskleidžiančiu II-ojo Pasaulinio karo metais Štuthovo (Lenkija) koncentracijos stovykloje autoriaus patirtus išgyvenimus. Kūrinio tekste kaip literatūrinė ir kūrybinė priemonė, atskleidžianti pasaulio matymo ir reagavimo būdus, dominuoja ironija ir sarkazmas, kurią scenoje naudoja ir spektaklio kūrėjai (aktorių dialogai kuriami Stand up komedijos principu ). Pastatyme, nenutolstant nuo originalaus teksto ir išlaikant ironišką pasakojimo toną, vaizduojami prižiūrėtojų ir kalinių santykiai, lagerio hierarchija, sekinantys darbai, vargana buitis ir žmogaus orumą gniuždančios bausmės. Pjesės autorė ir režisierė Agnė Sunklodaitė, remdamasi kūrybine patirtimi bei novatoriškomis teatrinės raiškos priemonėmis, įtaigiai ir suprantamai jaunajam žiūrovui gvildena esminius klausimus apie žmogaus prigimtį: kas yra žmogiškumas? Kur yra riba tarp žmogiškumo ir nužmogėjimo? Ar šiandien mes dar pajėgūs suprasti holokausto baisumus ir išlikti budrūs, kad panašūs dalykai nepasikartotų? Spektaklio kūrėjų manymu, šiandien B. Sruogos „Dievų miškas“ kaip niekad aktualus. Žmonės linkę pamiršti didžiąsias istorijos pamokas. Deklaruojama atjauta, tolerancija, tačiau čia pat gebama pasibaisėti „kitokiais“ žmonėmis, tarsi pasąmonėje būtų trokštama tobulos rasės, sveikų ir šabloniškai „teisingų“ žmonių visuomenės. Kaip ir daugelyje savo pastatymų, skirtų jaunajam žiūrovui, režisierė A. Sunklodaitė su patyrusia kūrybine komanda (dailininke Giedre Brazyte, kompozitoriumi Deividu Gnedinu) „Dievų miške“ laikosi esminių kūrybos principų – lavinti žiūrovo estetinį skonį, kritinį mąstymą, skatinti jo norą aktyviai domėtis supančia aplinka bei istoriniais įvykiais, analizuoti laiko ženklus spektaklyje ir ieškoti paralelių su šiandienos aktualijomis. Spektakliui pasibaigus, moksleiviai bus kviečiami reflektuoti ir diskutuoti su aktoriais.


Tradiciniai lietuvių liaudies žaidimai ir pramogos (Išvažiuojamoji)

Programoje žaismingai pristatoma tradicinių lietuvių liaudies žaidimų ir pramogų įvairovė, priemonės žaidimams žaisti, garsiniai žaislai. Bus demonstruojama kaip pagaminti skudutį ir nendrinę birbynę, muzikuoti. Organizuojamos individualios ir komandinės žaidimų rungtys, naudojant ne tik specialias priemones žaidimams žaisti, bet ir įvairius senovinius buities daiktus. Tradiciniai lietuvių liaudies žaidimai paprasti ir visiems prieinami: nereikalauja sudėtingų įrankių bei prietaisų, didžiulių aikščių. Pagrindinis lietuvių liaudies žaidimų įrankis buvo lazda. Lazda buvo artimas didžiojo žaidimų sumanytojo piemenėlio pagalbininkas. Neatsitiktinai ir užsiėmimų metu yra nemažai žaidimų su lazdomis: „Rekežio nuvertimas“, „Išstūmimas iš rato“, „Fechtavimas lazdomis“, „Svarstyklės“, „Apsivertimas aplink lazdą“, „Šuolis per lazdą“, „Šuoliavimas su lazda“, „Rankų jėgos bandymas“ ir kt. Kiti populiarūs žaidimai: „Vilkeliai“, „Meškeriotojas“, „Žvejyba“, „Meškos šovimas“, „Paukščio plunksnos metimas“, „Lindimas per lanką“, „Kojūkai“, „Švytuoklė“, „Avinėlių grumtynės“, „Katinai“, „Imtynės kojomis“, „Raitelių imtynės“, „Pokštai užrištomis akims“, „Lankų varymas“, „Vežimo ratų varymas“ ir kt


Spektaklis "Aš - Žvėris" (išvažiuojamoji)

Spektaklis jaunimui „Aš - Žvėris“ kalba apie jaunosios kartos žmogų, kuris atranda savyje kūrybos „Žvėrį“. Kartais nesistengiama būti labiau pažintu, slapstomasi po išoriniais atributais, rodančiais drąsą, galią ir pasitikėjimą savimi, kurių išties labai trūksta. Spektaklyje atsiskleidžia vieno gatvės vaikėzo virsmas iš piktai maištaujančio į būsimą kūrėją. Tai atvirojo teatro principu kurtas vyksmas. Nuotaikingas grotesko, magiškojo realizmo, šiuolaikinės muzikos ir šokio elementų kupinas spektaklis vaizdų kalba jautriai beldžia į jauno žmogaus širdį.
Spektaklis yra „Kaunas – Europos kultūros sostinės 2022“ programos dalis.
Nuoroda į straipsnį: https://m.kauno.diena.lt/naujienos/kaunas/menas-ir-pramogos/spektaklis-zveris-kelione-destrukcijos-kurybiskumo-link-1069160


edukacija vyksta Vinco Krėvės -Mickevičiaus memorialiniame muziejuje. Mokinius sutinka persirengusi bobulė, kuri ieško savo anūkėlio. Koks anūkėlio vardas turi atsakyti mokiniai, mindami mįsles ir sudėliodami vardą ANTANUKAS. Vienas iš mokinių pasisiūlo pabūti anūkėliu Antanuku ir padėti bobulei. Mokiniai parodo kaip moka šokti. Tada anūkėlis Antanukas išdalija muzikos instrumentus: akmenukus, dūdeles, lazdyno pagaliukus ir kartu su bobule muzikuoja. Po to vaikai susipažįsta su piemenukų vadu Skerdžiumi. Pasakojama koks jis buvo juokdarys, paskaitoma ištrauka. Skerdžius rinkdavo žoleles ir parnešdavo kaimo moterims, todėl mokiniai išmoks pasidaryti arbatos krepšelius ir susidės arbatą iš trijų žolelių. Kam padovanos nuspręs patys. Kas yra kiškio pyragas prie arbatos sužino paskaitę ištrauką iš ,,Antanuko ryto''. Visi ieško kiškio pyrago, kuris paslėptas krosnyje. Dar pakalbam apie Antanuko baimes ir prisimenam dabartines knygeles apie monstriukus iš Kakės Makės. Tada atsisveikinam.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Rusų kultūrinis palikimas Vilniuje“ iš ciklo kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje Ankstyviausią rašytinę žinią apie stačiatikių buvimą Vilniuje randame popiežiaus legatų pasiuntinių ataskaitoje: Gedimino krikštui priešinasi žemaičiai ir rusai. Kas buvo tie „rusai“ (stačiatikiai valdovo giminės nariai, Rusios žemių diduomenės atstovai ar vietiniai gyventojai), neaišku. Svarbu tai, kad jų „balsas“ buvo girdimas Lietuvos valdovo dvare. Jau nuo XIV a. Vilniuje apsigyvena didžiųjų kunigaikščių stačiatikės žmonos su savo patarnautojais ir šventikais, rusai stato seniausią Vilniuje cerkvę, įkuria pirklių namus, pirmąsias Vilniuje spaustuves. Ilgus metus pagrindinė raštvedybos kalba Lietuvoje – rusėnų. Ekskursijos tikslas sudominti ir įtraukti mokinius į gyvą mokymosi procesą, supažindinti su Lietuvoje gyvenusia rusų bendruomene, jos religija, papročiais, svariu indėliu į Lietuvos istoriją, išlikusiu kultūriniu ir architektūriniu paveldu. Pagrindiniai ekskursijos uždaviniai supažindinti mokinius su svarbiausiomis Vilniaus senamiesčio vietomis, stačiatikių Katedra, cerkvėmis, asmenybėmis, istoriniais reliktais ir meninėmis detalėmis, glaudžiai susijusiomis su rusų bendruomenės istorija. Edukacinės programos uždavinys, skatinti mokinius suprasti ir interpretuoti istoriją, iškelti klausimus apie tautinių bendruomenių gyventojus, atkreipti dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius. Ugdyti pastabumą ir gilinti žinias, religinių konfesijų įvairovės klausimu. Skatinti vaikų toleranciją ir supratimą apie daugiatautį Vilnių ir jo kultūrinę aplinką. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacinius, teminius žaidimus padedančius suprasti istorinį pasakojimą, tyrinėti, interpretuoti ir sujungti istorijos faktus ir kultūros ženklus į vieną visumą, skatinant vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą ir pagarbą kitoms tautoms ir religijoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


„Medinukų pasaka“ medžio drožybos edukacija

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

„Medinukų pasaka“ – mistinė kelionė į tradicinių amatų kultūrą ir natūralią gamtą. Tai puiki galimybė prisiliesti prie senosios lietuvių kultūros ir pačios gamtos teikiamų gėrybių. Medžio drožybos užsiėmimas praturtins dalyvių kultūrines žinias ir sužadins smalsumą leistis į naujus, natūralius potyrius. Kiekvienas atvykęs išsineš naujai atrastus kultūrinius lobius savo širdyse ir rankose!


Orientacinis žaidimas „Adomo Mickevičiaus detektyvas“

Kur gyveno, kūrė, o kur buvo įkalintas garsusis poetas? Šio orientacinio žaidimo metu moksleiviai sužinos daugybę įdomių detalių apie A. Mickevičiaus pėdsakus Vilniaus senamiestyje. Laukia įvairios užduotys ir netikėtos vietos. Žaidimo tikslas – pasitelkiant gyvą miesto aplinką supažindinti vaikus su poeto Adomo Mickevičiaus asmenybe bei literatūriniu paveldu. Siekiama supažindinti moksleivius su svarbiausiomis Vilniaus senamiesčio vietomis, glaudžiai susijusiomis poeto gyvenimu ir kūryba; sudominti vaikus įvairiais architektūros, istorinių reliktų, meno elementais ir atskleisti jų sąsajas su A. Mickevičiaus asmenybe; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką; iškelti klausimus ir kviesti moksleivius interpretuoti miesto istoriją. Žaidime naudojami metodai: navigavimas remiantis žemėlapiais – vaikai turi surasti kelią iki senamiesčio objektų; užduotys, atskleidžiančios poeto gyvenimo ir kūrybos faktus – istorinių vietų atpažinimas nuotraukose, kryžiažodžių sprendimas, sąsajų tarp vaizdo, vietos, teksto paieška ir kt.; kūrybinės užduotys – literatūrinių priemonių panaudojimas kuriant savus tekstus. Siekiama, jog po žaidimo moksleiviai būtų įgiję daugiau žinių apie A. Mickevičiaus gyvenimą ir kūrybą Vilniuje, jaustųsi geriau pažįstantys istorinę miesto dalį, gebėtų miesto erdves susieti su istorijos įvykiais, geriau atpažintu įvairius istorijos ir kultūros ženklus gyvoje miesto aplinkoje ir būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančios aplinkos istoriją ir paveldą.


Pasaka- edukacija "Vilkas, ožka ir ožiukai"

Paslaugos tikslas – ugdyti moksleivių kalbinį ir jausminį potencialą, populiarinanti žodinę lietuvių liaudies kūrybą – pasakas, jas inscenizuojant lėlių teatro elementais. Dalyviams suteikti emocinį komfortą.
Uždaviniai. Kalbine raiška bei mizanscenavimu atskleisti lietuvių liaudies pasakos „Vilkas, ožka ir ožiukai“ veikėjų charakteristikas, jas iliustruojant neverbaline kalba.  Ši paslaugia dalyviams suteiks pasitikėjimo savimi, ugdys saviraišką, aiškiai ir nuosekliai reikšti mintis, emocionalumą ir kūrybiškumą. O tai yra opus ir labai aktualus klausimas šiandienos mokykloje ir visuomenėje. Paslauga įgyvendinama lėlėmis sekant pasaką  vedėjai, tai pasakojamoji- žaidybinė forma. Naudojamos priemonės- medžiaginės teatrinės lėlės. Pasakos- edukacijos  „Vilkas, ožka ir ožiukai“ užsiėmimas prasideda nuo pokalbio su dalyviais apie mėgstamas pasakas, jų veikėjus. Po to vedėja užu širmos  lėlėmis seka šią pasaką. Po spektaklio vyksta pokalbis apie personažus, jų siekiamybes, charakterius. Aptariama spektaklio atomazga. Po to vaikai pasiskirsto vaidmenimis,  ir  improvizuodami bando atkurti pasaką.


Edukacinė programa „Indėnų buitis ir žaidimai“

Edukacinė programa susideda iš trijų dalių, kurių metų dalyviai gauna informacijos apie Šiaurės Amerikos indėnus (plačiau apie mescalerų gentį), gali praktiškai pasimokyti pašaudyti iš lankų ir paragauti indėniškos arbatos bei paplotėlių. 1. Kelmės krašto muziejaus ekspozicijoje „Jonas Vadeikis – Karl May – Amerikos indėnų buitis ir papročiai“ dalyviai yra supažindinami su eksponuojamais indėniško gyvenimo daiktais: plunksnomis puoštais indėnų ginklais, galvos papuošalais iš plunksnų ir sapnų gaudikliais. Kalbama apie skalpų nuėmimo papročius, rodomas indėniško rašto pavyzdys ant mušto medžio plaušo plokštės (eksponatas gautas iš Šiaurės Amerikos), rodomas nedidelis tipi palapinės maketas ir netrukus visi pakviečiami užeiti į patalpą – tipi palapinę (tai 25 kv. m ekspozicijos dalis, įrengta kaip tipi palapinės vidus, su viduryje degančiu laužu, kailiais ant grindų, ant sienų kabančiais medžioklės trofėjais, ritualinėmis kaukėmis, totemais, galvijų galvomis, sapnų gaudikliais bei ginklais). Vaikams atsisėdus ant tipi grindų, skambant indėniškai muzikai, prietemoje yra kalbama apie indėnų šamanus, jų būrimus, amuletus, tipi palapinės įrengimą, pypkės vaidmenį ir t. t 2. Veiksmas vyksta lauke. Programos dalyviai gali pašaudyti į taikinius iš lankų ir pasijusti tarsi Karl May knygų herojai. 3. Programos dalyviai geria Pietų Amerikos indėnų gėrimą – matės arbatą, bei ragauja kukurūzinius irokėzų paplotėlius.


Edukacijos metu mokiniai supažindinami su žvakės, kaip šviesos šaltinio, atsiradimo istorija nuo akmens amžiaus iki dabartinių laikų. Muziejaus etnografinėje ekspozicijoje mokiniai apžiūri unikalius tradicinius Zanavykų krašto apšvietimo prietaisus (liktarna, žibaline lempa, spingsulę, balaną ir kt.) bei bitininko darbo įrankius, sužino apie jų naudojimo ypatumus. Aptariami bičių vaško gavimo būdai, jų nauda žmogui. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai supažindinami su senoviniu žvakių liejimo amatu, žvakės reikšme dvasinei kultūrai. Aptariama žvakės reikšmė ir simbolika žmogaus gyvenime (krikšto žvakė, žvakės per vestuves, grabnyčių žvakė ir k.t.). Taip pat sužino apie senovinius prietarus ir burtus, kuriuose yra naudojamos žvakės. Išbando Kalėdinį burtą ir interpretuoja jo reikšmes. Praktinėje dalyje mokiniai stebi, kaip lydomas vaškas, ir aptariamos vaško ir medaus savybės: kodėl vaškas ir medus būna skirtingų spalvų, kodėl skiriasi medaus konsistencija ir spalva. Ištirpus vaškui dalyviai patys specialioje formelėje nusilieja natūralaus vaško žvakę su lininiu dagčiu. Pasigamintą darbelį užsiėmimo dalyviai išsineša namo.


Edukacijos metu vaikai apsilankys VDU Botanikos sodo Edukacinėje klasėje įrengtoje NSO laboratorijoje, kurioje kartu išsiaiškinsime, kas yra ir kuo skiriasi rūgštys ir šarmai bei kaip juos atpažinti, atliksime įvairias chemines reakcijas, priversime skystį virsti dujomis, išmoksime naudotis tikromis automatinėmis pipetėmis – ar gali būti geresnė chemijos pamoka?


Jau sukūrę raides, raštą, žmonės siekė jas dailiai ir aiškiai užrašyti. Žodis kaligrafija reiškia štai ką: gr.callos – grožis + graphō – rašau. Laikui bėgant raidžių formos keitėsi, susiformavo įvairūs jų rašymo stiliai. Mūsų raidyno pagrindas – romėnų didžiųjų raidžių formos, kurios buvo iškaltos akmenyse. Jomis remiasi ir šiuolaikiniai šriftų kūrėjai. Vėliau, siekiant greičiau užrašyti, buvo sukurtos ir mažosios raidės. Kaligrafijos menas ypač suklestėjo viduramžiais, kai vienuolynuose būdavo perrašinėjama gausybė knygų. Tuo metu buvo kuriamos puošnios rankraštinės knygos ant išdirbtos odos – pergamento, o pirmosios, arba inicialinės, teksto raidės dekoruojamos ornamentais, piešiniais, auksinamos. Daug dėmesio kaligrafijai skirta ir XIX a., kai visuomenėje buvo privalu mokėti gražiai rašyti. Iki šiol stebina puikūs to meto rašto pavyzdžiai, išlikę ne tik laiškuose ir albumuose, bet ir rašant sąskaitas. Vėlesnių laikų šriftų kaita atspindi ir tų laikų madą, dailės formų raidą. Tačiau gebėjimas užrašyti, suvokti raidžių estetiką, mokėti parinkti tinkamą šrifto stilių svarbus net ir besinaudojančiam kompiuteriu šiuolaikiniam žmogui. Per edukacinį užsiėmimą jus supažindinsime su istoriniais rašto stiliais, naudotomis rašymo priemonėmis ir kviesime praktiškai išbandyti kaligrafijos meną. V–VII klasių mokiniai daugiau dėmesio skirs pačiam rašymui – kurs viduramžių Lietuvos Gedimino laikų rašto pavyzdį, o VIII–X klasių moksleiviai analizuos istorinę rašto kaitą ir pabandys sukurti pasirinkto stiliaus rašto pavyzdį. Tikslai – susipažinti su rašymo ir raidžių stilių kitimo istorija, išmokti komponuoti raides ir tekstą, lavinti estetinį rašto pojūtį. Uždaviniai – kūrybiškai pritaikyti kaligrafinį stilių, išmokti atskirti istorinius stilius, surasti jų sąsajų su šiuolaikiniais rašymo būdais.


Kino edukacijos erdvė „Edukinas“ (Nuotolinė paslauga)

Virtualios kino edukacijos erdvės „Edukinas“, skirtos 5-12 klasių mokiniams, tikslas – plėsti dalyvių kultūrinį akiratį bei patirčių įvairovę, ugdyti kritinį mąstymą ir kūrybingumą, stiprinti kultūrinį identitetą ir sąmoningumą, naudojant kiną kaip priemonę. „Edukinas“, veikiantis kartu su legalia internetine filmų peržiūros platforma „ŽMONĖS Cinema“, programos dalyviams siūlo rinktis iš edukacijai pritaikytos filmų programos, kurią sudaro daugiau nei 40 nuolat atnaujinamų Lietuvos ir užsienio kūrėjų filmų. Programoje pateiktuose filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios temos apie draugystę, pritapimą, išskirtinumą, pažinimą ir t.t. Filmų dėka mokiniai supažindinami su įvairiomis kultūrinėmis, istorinėmis, gamtos pažinimo, socialinėmis ir kitomis tematikomis. Išsirinkti aktualią temą atitinkantį filmą padės programos suskirstymas pagal klases; taip pat aprašymas, kuriame pateikta informacija apie filmo turinį, kokiai amžiaus grupei jis yra skirtas, jo trukmė ir pritaikymas konkrečiai dėstomai disciplinai. Specialistas pataria, kokiomis temomis mokytojai galėtų diskutuoti su mokiniais po filmo peržiūros. Tokiu būdu yra suteikiama legali galimybė susipažinti su edukaciniu turiniu nuotoliniu būdu. Daugiau informacijos apie edukacinių filmų programą rasite čia: https://www.edukinas.lt/, filmų peržiūros vykdomos kino platformoje ŽMONĖS Cinema: https://zmonescinema.lt/.


Lietuva nuo seno garsėjo savo giriomis, kurios mūsų protėviams teikė būstą, saugojo nuo priešo ir neleido mirti badu. Dar rankiojimo laikais, paleolito epochoje (XI-IX tūkst. pr. Kr.) buvo atrastas toks saldus produktas, kurį į medžių dreves sunešdavo bitės. Tas saldėsis, gal kaip tik todėl, kad atrastas medyje, buvo pavadintas medumi. Taip žmonės ėmė verstis bitininkyste. Tačiau Lietuvių mitologija visuomet darė įtaką lietuvių papročiams ir kultūrai. Bitės buvo gerbiamos, ir buvo garbinama jas globojusi deivė Austėja. Bičių ir jų deivės Austėjos kulto atsiradimą sąlygoja tai, kad senovės žmogus nepažino gamtos dėsnių. Jį stebino bičių organizuotumas , primenantis paties žmogais gyvenimą, jų gimimo ir mirties paslaptingumas. Bites imta laikyti nepaprastomis, šventomis, dievų darbininkėmis. Suvokiant mitologijos pažinimo svarbą, šios edukacijos metu bus tyrinėjimas bitės įvaizdis lietuvių mitologijoje, atkreipiant dėmesį į etnokultūrinį kontekstą. Pirmoje dalyje mokiniai susipažins su mitologijos samprata. Bus pristatytos etnokultūros elementų ištakos, kas leis labiau suvokti būsimos praktinės veiklos savitumą. Praktinėje dalyje mokiniams bus sudaryta galimybė susipažinti su senaisiais amatais, pagaminant žvakes iš bičių vaško


Interaktyvi edukacija "Atrask Telšių meškutes"

Viešoji įstaiga Žemaitijos turizmo informacijos centras

Kviečiame aplankyti Telšius - vieną iš septynių saugomų architektūrinio paveldo senamiesčių Lietuvoje, kuris praturtins ne tik žiniomis, bet ir dvasiniais potyriais. Interaktyvios ekskursijos metu leisitės į nuotykių kelionę, kurioje atrasite pasislėpusius, tačiau turistų laukiančius miesto simbolius „Meškučius“. Programos metu susipažinsite su Telšių miesto ir Žemaitijos krašto istorija. Žaisdami, liesdami, galvodami, mindami įvairias istorines mįsles, smagiai praleisite laiką ir pasisemsite žemaitiškos stiprybės. Laukiame atvykstant!


Eko dirbtuvės: medvilninių maišelių dekoravimas

Eko dirbtuvių metu vaikai yra supažindinami su aplinkos taršos problemomis ir jų sprendimo būdais įvairiose kultūrose. Trumpų video ar nuotraukų metu pristatomos skirtingos situacijos diskutuojama, kaip to galima išvengti, kaip skirtingose kultūrose yra sprendžiamos tos pačios problemos. Po to, laukia praktinės kūrybinės dirbtuvės, kurių metu vaikai dekoruoja medvilninius maišelius su savo pasirinkta žinute. Kiekvienas dalyvis turi sugalvoti, kokią žinutę perduos jo kūrinys, parinkti tinkamas šitai emocijai spalvas ir formas ir dekoruoti maišelį tekstiliniais dažais. Paslauga teikiama visoje Lietuvoje, susisiekti prieš užsakant paslaugą.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Akmens tapyba – unikalus tapybos būdas, kurį sukūrė Anykščių tautodailės meistras Stanislovas Petraška. Muziejuje nuolat eksponuojami tautodailininko S. Petraškos paveikslai, kuriuos jis nutapė, naudodamas savo sukurtą akmens tapybos techniką. Edukacinės programos uždavinys – ne tik papasakoti išskirtinę Kūrėjo istoriją, bet ir sudaryti sąlygas mokiniams patiems išbandyti šį tapybos būdą. Programos pradžioje (trukmė iki 30 min.) mokiniai bus supažindinami su akmens tapybos darbų ekspozicija. Mokiniai apžiūrės akmens tapybos darbų ekspoziciją, bandys atpažinti gamtinius ir istorinius objektus, kurie dažni Kūrėjo paveiksluose. Papasakojama kaip karininkas, puoselėjęs tarnavimo laisvos Lietuvos kariuomenėje viltį, sovietinės sistemos buvo paverstas tiesiog elektriku, visą gyvenimą degė dviem ugnimis: meile Lietuvai ir jos istorijai bei kūrybos liepsna. Edukatorius pasakos, kaip žmogus, nebaigęs akademinių dailės mokslų, vis tiek siekė kurti ir didžiąją savo laiko dalį praleisdavo savo dirbtuvėlėje, mėgindamas vaizduotėje kilusius ar nuotraukose užfiksuotus vaizdinius kuo tobuliau perteikti akmens tapybos technika. Mokiniai žiūrės trumpą filmuką apie Kūrėją bei jo darbo procesą. Praktinėje edukacijos dalyje, mokiniai galės išbandyti akmens miltelių paruošimo ir tapymo akmens milteliais veiklą, per kurią jie nutapys ir į savo klasę parsiveš Stanislovo Petraškos paveikslo fragmentą. Paveikslo tapybos fragmentai bus parenkami pagal mokinių amžių ir ugdymosi poreikius. Jauniesiems gali būti naudojami S. Petraškos sukurtų pasakų fragmentai bei į veiklas integruotas Kūrėjo sukurtų pasakų skaitymas. Vyresniųjų klasių mokiniams labiau tinkami gamtos ar istorinių paveikslų fragmentai. Edukacinės programos rezultatas – susipažinimas su tautodailininko S. Petraškos asmenybe, kūrybiniu palikimu, bendro paveikslo fragmento atlikimas akmens tapybos technika, suvoktas kūrybos procesas, jam reikalingos kantrybės svarba bei mokinių paskatinimas patiems imtis kūrybinių veiklų.


Matematika yra viena svarbiausių disciplinų, bet buūtent mokantis šio dalyko dažnai kyla sunkumų. Daugelis mokinių skundžiasi, jog matematika – per daug nuobodi bei neįdomi. . Bet šis įsitikinimas klaidingas - matematika ne tik sudėtingas mokslas, bet ir įdomus bei įtraukiantis užsiėmimas! Matematikos edukacinių programų metu mokiniai tyrinės matematikos vingrybes, išbandydami savo loginio mąstymo galias bei tlikdami įvairias kūrybines užduotis, žaisdami stalo žaidimus, dėliodami matematines dėliones, konstruodami modelius, draugiškai varžantis su kitais dalyviais. Edukacinės programos metu mokiniai plačiai pamatys matematikos mokslo svarbą tarpdisciplininiame bei kultūriniame kontekste. Suvoks kokią svarbą matematiniai atradimai padarė žmonijai, kad už meno, literatūros, filosofijos ir nebūtinai priskiriamų tiksliesiems kitų mokslų taip pat slypi matematiką o matematinius atradimus yra padarę ne tik matematikai. Matematika kaip ir kultūra yra neatsiejama žmonijos civilizacijos dalis. Siekiame, kad mokiniai šioje edukacijoje praplėstų savo akiratį matematikos bei kultūros kontekste. Programa pritaikoma įvairių poreikių moksleivimas, atsižvelgiant į mokinių ir mokytojų pageidavimus.


„Archeologinis kostiumas ir virvučių vijimas akmenukais“

Daugiausia duomenų apie žmonių aprangą ir papuošalus archeologai gauna tyrinėdami palaidojimo vietas, mat pagal senovės baltų tikėjimą buvo priimta žmogų laidoti su visais jo asmeniniais daiktais. Išlikusias aprangos detales restauruojame, darome kopijas. Edukatorius, vilkėdamas archeologinį kostiumą, demonstruoja aprangos detales, papuošalus, aiškina jų paskirtį. Mokiniai supažindinami su medžiagomis, iš kurių priešistorėje gamintas drabužis: kailis, oda, vilnonis ir lininis audinys. Pristatoma, kokie būna vyriški ir moteriški drabužiai, kokia avalynė. Tada pereinama prie senovinių papuošalų: įvairūs karoliai, talismanai, žalvarinės segės, smeigtukai, apyrankės ir kiti puošybos elementai. Per papuošalų formas ir ornamentiką galima spręsti apie tuometinį pasaulio suvokimą, apie papročius ir senuosius tikėjimus. Kaip neatsiejama archeologinio kostiumo dalis demonstruojami moters darbo įrankiai, taip pat mūsų protėvių ginklai. Edukatorius parodo, kaip senovėje užkurdavo ugnį naudojant skiltuvą ir titnagą. Mokiniai turės progą patys pasidaryti spalvotą papuošalą – iš vilnonių siūlų pintą apyrankę. Vaikai dirbdami komandoje po du senoviniu virvių pynimo būdu nusipins ilgą virvę, kurią padalinę užrišime jiems ant riešo. Taip vaikai įprasmins apsilankymą edukacijoje ir turės savos gamybos papuošalą-suvenyrą.


Edukacija „Vaisinga meilė“ paremta Ričardo Pagojaus knyga „Meilės pamokos“. Profesionalūs vedėjai naudodami įvairias raiškos priemones sugeba pritraukti dėmesį ir viską išdėstyti paaugliui suprantama kalba. Edukacijos metu atsakoma į klausimus: kaip užsimezga nauja gyvybė ir kaip ji auga, su kokiais iššūkiai susiduria pora, ir kokiu būdu sunkumų galima išvengti arba kaip juos spręsti? Paskaitoje naudojamos vaizdo, garso ir piešimo priemonės, judesio terapija, diskusija. Nekantriai laukiame susitikimo su jumis!


Mokymuisi naudosime Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės salės erdvę ir čia esančius eksponatus, susijusius su Žalgirio mūšiu. Žalgirio mūšio maketas – didžiausias tokio tipo maketas Lietuvoje – puiki priemonė tyrinėti didįjį viduramžių mūšį. Maketas su 1000 karių vaikms palieka didelį įspūdį. Makete matoma mūšio kulminacija: Vytauto Didžiojo manevras, kuris, kaip mano tyrinėtojai, atvedė į pergalę. Mokiniai sužinos, kiek pulkų surinko Vytautas ir Jogaila, kiek priešininkai. Žaisime žvalgus (surasime savus, atpažinsime priešus). Aiškinsimės apie ginkluotės ypatumus, taktines gudrybes. Ypatingas dėmesys skiriamas vėliavai (pulkui), kaip kariuonenės formavimo vienetui. Aptariama vėliavos prasmė ir reikšmė. Kūrybinė užduotis: kiekvienas pasigamina savo pulko vėliavą, laikantis taisyklių (3-4 kl.) 5 kl. mokinims siūlome rašto užduotis ar tyrinėti ginklus, ekipuotę.


Ką mes žinome apie druską? Kuo ji ypatinga ir svarbi? Druska – unikalus gamtos produktas, žmonijos istorijoje užėmęs išties garbingą vietą. Druska buvo žinoma žmonėms dar priešistoriniais laikais ir buvo laikoma amžinybės ir nemirtingumo simboliu, nes ji negenda. Visų tautų kultūrose druska vienaip ar kitaip atsispindi tautosakoje bei kasdieninio gyvenimo papročiuose, posakiuose, prietaruose. Druska sėkmingai gali būti vartojama meno terapijoje bei sveikatinime. Užsiėmimų tikslas – suteikti dalyviams žinių apie druską, jos rūšis, paplitimą, savybes, vartojimą tiek buityje, tiek mene. Uždaviniai – skatinti kūrybiškumą, atskleisti mokinių meninės raiškos gebėjimus, mokyti atsipalaiduoti atliekant kūrybines užduotis. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai įgiję žinių apie druską, gebės pažvelgti į ją iš kūrybinės pusės ir taps kūrėjais. Jiems pateikiamos kūrybinės užduotys ir priemonės – druska, popierius, spalvos. Druska pasitelkiama meno terapijai ir taps įrankiu atlikti kūrybinę užduotį. Siekiama pažinti save, o ne sukurti vertingą darbą. Numatomas rezultatas – paveikslas, kurį dalyviai pagal tam tikras instrukcijas ir technikas atliks iš pradžių individualiai, vėliau komandose, bandydami suvokti savo bei kitų jausmus ir nuotaikas. Paslauga pritaikyta pagal amžiaus grupes – vyresniems mokiniams pateikiama daugiau informacijos ir sudėtingesnės kūrybinės užduotys. Užsiėmimo pabaigoje atliekama refleksija.


Šioje edukacinėje programoje iš mažų gabalėlių pabandoma sulipinti visą poeto gyvenimą Kaune. Žinome, koks smagus yra atradimo džiaugsmas, todėl leisime jums patiems aptikti tuos gabalėlius klaidžiojant po poeto butą ir sudėlioti juos į Maironio namų fragmentų mozaiką. Edukacinė programa vyksta memorialiniuose poeto kambariuose, po edukatorės pasakojimo edukacinės programos dalyviai pagal gautas fotografijas turi atpažinti bute esančius daiktus, pabandyti juos susieti. Atradę sąsają dalyviai gauna tekstus, kurie aprašo vieną eilinę Maironio gyvenimo dieną. Tekstai seni, raidės kai kur jau išblukusios – dalyviams teks patiems pasukti galvas ir įrašyti trūkstamus žodžius, rastoji sąsaja čia labai pagelbės!.. Edukacinės programos metu sužinosite daugiau ne tik apie Maironį, bet ir apie Kauno kultūrinį gyvenimą. Kartu su savo draugais išsiaiškinsite, kokie pobūviai vykdavo tuometiniame Kaune, kur lankydavosi poetas, su kokiais žinomais žmonėmis jis bendraudavo, kokios jo būdo savybės, o gal net rasite ką sau artimo ir pažįstamo...


Edukacinio užsiėmimo metu demonstruojamas trumpas animacinis filmukas „Margučio rytas“. Mokiniai sužino apie senovinių margučių marginimo raštų atsiradimą, jų simboliką ir reikšmę, spalvas. Sužino apie paprotį marginti margučius, kada jis pirmąkart užfiksuotas, kada pradėta dekoruoti margučius ir kokią maginę reikšmę turėjo jų simboliai.Sužino, kodėl reikia dovanoti ir mušinėti margučius. Supažindinama su senųjų margučių raštų vardais (pvz., žiedeliai,žalčiukai, saulutės, „paukščio pėdutės"), aptariama, iš ko susideda raštas, ką jis simbolizuoja. Mokiniams išdalinami lapai tradicinių raštų pavyzdžiais ir jie gauna užduotį – sukurti naują raštą. Savo sukurtą raštą mokiniai perkelia ant virto kiaušinio margindami jį vašku. Praktinės užduoties metu vašku numargintus margučius mokiniai išsineša su savimi.


Brolių Grimų pasakos motyvais MEDUOLIŲ TROBELĖ (Nuotolinė paslauga)

Brolių Grimų pasakos motyvais „MEDUOLIŲ TROBELĖ“, rež. J. Borisova, energingas spektaklis, charakteringi personažai naujai papasakoja visiems žinomą istoriją apie Joniuką ir Grytutę. Instrumento pagalba kompozitoriai kuria muziką, o svajotojai, pasakų mėgėjai kuria pasakas apie sunkius išbandymus, viltį ir gėrio pergalę. Pasakų klasika, gerai žinomas Brolių Grimų pasakojimas apie Joniuką ir Grytutę, atgyja naujomis spalvomis. Pasaka – sudėtingas mechanizmas, nevalia jos keisti, tačiau atsakingai – kartais galima. Brolis ir sesuo patenka į raganos, kurios namelis pastatytas iš meduolių ir kepinių, spąstus. Tačiau žmogiški personažai pasaką pakeičia taip, kaip turbūt kiekvienas skaitydamas paslapčia norėjome. Broliai Grimai – vokiečių tautybės tautosakininkai, pasakotojai ir kalbininkai. Jau Grimų gyvenimo laikais jų pasakų rinkiniai buvo labai populiarūs, tačiau ir po jų mirties ši šlovė neišblėso. Daug kartų užaugo su jų pasakomis „Bremeno muzikantai“ , „Raudonkepurė“ ar „Snieguolė ir 7 nykštukai“ .Visų laikų ir tautų bestselerių sąrašuose kai kas „Brolių Grimų pasakas“ mini trečioje vietoje – po Šekspyro darbų ir Biblijos. Meninės raiškos priemonėmis perduodamos vertybės: teisybė, viltis, pasaka, kūrybiškumas. Spektaklis ugdys mokinių kritinį mąstymą, formuos vidinį pasaulį, emocinį intelektą ir estetikos pojūtį.


Rankų šešėlių teatro kūrybinės dirbtuvės

Rankų šešėlių teatras Budrugana Lietuva, tai pirmasis ir vienintelis toks teatras Lietuvoje, kuris šios teatro technikos mokėsi Sakartvele, Tbilisyje, pas vieną žymiausių Sakartvelo aktorių, režisierių, rankų šešėlių technikos išradėją ir Budrugana Gagra teatro įkurėją Gela Kandelaki. Kūrybinės dirbtuvės vyks Budrugana Lietuva teatro patalpose, kuriose aktoriai kartu kuria, stato spektaklius ir repetuoja. Vaikai išgirs šio teatro susikūrimo istoriją, rankų šešėlių teatro technikos atsiradimą, priešistorę, bei plačiau sužinos apie visas kitas teatro formas ir jų galimybes. Po trumpo pristatymo vaikai išvys rankų šešėlių technikos pasirodymą, apie jį kartu su aktoriais pareflektuos ir tada atliks keletą teatro pratimų, kurie ugdo vaikų kūrybiškumą, dėmesingumą, susikoncentravimą, bei gebėjimą kurti čia ir dabar. O tada jau leisis į rankų šešėlių teatro technikos magiją, kurios dėka vaikai išmoks rankų pagalba sukurti įvairiausius pasakų personažus, ir grįžę į mokyklą galės patys kurti, ir išnaudoti juos spektaklių statymuose.


"Muzika ir emocija" - tai muzikinė edukacinė programa, kuri jaunosios kartos atstovą moko pasirinkti tarp
skirtingų muzikos žarnų ir muzikinės stilistikos, siekiant dalyviui puoselėti savo emocinį pasaulį! Tai kultūrinis edukacinis
užsiėmimas, kurio turinį sudaro skirtingų meninių epochų bei stilių rimtosios muzikos kūrinių pristatymas ir atlikimas, o taip
pat - pokalbiai bei diskusijos apie ką tik skambėjusią muziką. Atliekamos muzikos repertuarą sudaro žymiausių rimtosios
muzikos kompozitorių, tokių kaip J.S. Bach, W. A. Mozart, N. Paganini, B. Dvarionas, M. K. Čiurlionis bei kt., sukurtų ar
pritaikytų kūrinių smuikui atlikimas. Klausytojams suteikiama galimybė išgirsti ir įvertinti ne tik skirtingų laikmečių ar
stiliaus, bet ir skirtingų tautų muziką, o taip - pažvelgti į šios muzikos formavimosi raidą. Kultūrinė edukacinė programa
atliekama bendrojo ugdymo įstaigų salėse. Priklausomai nuo amžiaus grupių, programa pateikiama vadovaujantis
pedagoginiais ir psichologiniais metodais - siekiama, kad kiekvienas klausytojas gebėtų išgirsti, suprasti ir įvertinti
atliekamos muzikos grožį ir patirti emocijas, kurias ši muzika gali suteikti!

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Vasario 16 - oji ir Kovo 11 – oji kiekvienam lietuviui svarbios ir įsimintinos datos, kurios pulsuoja laisvės, nepriklausomybės, patriotiškumo dvasia. Tai labai reikšmingos dienos šalies istorijai, kurios suteikė žmonėms viltį ir tikėjimą savo valstybės gerove bei stiprybe. Atvykę į edukaciją sužinosite apie Lietuvos valstybės ir Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo dienų įvykius, susipažinsite su reiškiniais menančiais istoriją bei su asmenybėmis, kurios prisidėjo prie Lietuvos valstybingumo išsaugojimo ir gyvavimo. Taip pat susipažinsite su pagrindiniais valstybės simboliais – herbu , tautine vėliava ir himnu. Išklausę edukatorės pasakojimų mokiniai bus skatinami aktyviai dalyvauti diskusijoje apie valstybingumo atkūrimo istorijos reikšmę šiandien. Edukacinio užsiėmimo antroje praktinėje dalyje pasidarysite paukštelį – segtuką, simbolizuojantį sėkmę, pasitikėjimą ir laisvę. Naudodami trispalvės vėliavos spalvas, įvairiais ornamentais ir raštais dekoruosite iš modelino pagamintus paukštelius, prie kurių nugarėlės priklijavę segtuką bei iš siūlų suformuotą trispalvę sukursite paukštelius – segtukus, kuriuos galėsite įsisegę nešioti ne tik per valstybines šventes, bet ir kiekvieną dieną.


Viktorina „Vasario 16-oji: prisimink, pasikartok, sužinok“ (Nuotolinė paslauga)

Virtualios viktorinos metu mokiniai pasitikrina savo turimas žinias apie 1918 m. Lietuvos Nepriklausomybės Aktą, jo pasirašymo detales ir dvidešimt asmenų, kurių parašai pakeitė Lietuvą. Viktorina suskirstyta pagal sudėtingumą į tris lietuvišką trispalvę simbolizuojančius etapus: geltonąjį, žaliąją, raudonąjį. Pateikus klausimą, skiriamas laikas pamąstymui. Išklausius mokinių variantus, pateikiamas ir aptariamas teisingas atsakymas. Užbaigus kiekvieną iš trijų etapų, pasigirsta paskatinamasis „Jono Basanavičiaus“ įvertinimas. Pabaigoje, perėję visus etapus, nuo lengviausio iki sunkiausio, pasidaliname įspūdžiais ir tuo, ką naujo sužinojome, prisiminėme ar pasikartojome. Pažadame, jog laiką praleisite ne tik naudingai, bet ir smagiai!


H. K. Anderseno pasakos motyvais SNIEGO KARALIENĖ spektaklis ir aptarimas/diskusija su kūrybine grupe (Nuotolinė paslauga)

Panevėžio lėlių vežimo teatro spektaklis H. K. Anderseno pasakos motyvais „SNIEGO KARALIENĖ“, rež. V. Mazūras. Tai visiems žinoma pasaka, praturtinta meile bei gyvenimo išmintimi. Mažų vaikų draugystė, padėjusi nugalėti sunkumus, išauga į meilę. Spektaklyje aukštinamas tarpusavio ryšys, tačiau režisierius – teatro scenos maestro Vitalijus Mazūras nesileidžia į sentimentalumus, akcentuoja, jog ryšys tvirtėja kartu išgyvenus sunkumų. H. K. Andersenas, vertinęs gyvenimą vaiko, poeto, filosofo žvilgsniu, kūrė pasakas, kuriose atsispindi daugybę vaiko psichologijos dėsningumų. Jo kūryboje daiktai, gyvūnai, augalai yra sužmoginti, o už jų visai nevaikiškų ydų slypi gyvenimo ir žmonių santykių esmė, gailestingumas ir liūdesys dėl gyvenimo netobulumo. Režisierius ir dailininkas: Lietuvos nacionalinės kultūros ir meno premijos laureatas - Vitalijus Mazūras; Vaidina teatro aktoriai: Rima Lapinskienė, Danutė Rukšienė, Margarita Kisiliova, Marija Patokova, Igoris Ignatenko, Aleksandras Železnovas, Stanislavas Alochinas; Muzika: Faustas Latėnas; Garso inžinierius: Andrius Gaigalas; Šviesos inžinierė: Ina Jackūnienė; Spektaklį kūriant dalyvavo: Vida Auksutytė, Lina Jakubonytė, Vidmantas Kevinas, Jolanta Liaudginienė, Reda Matuzevičienė; Teatro direktorius – meno vadovas Antanas Markuckis.


Edukacinė programa „Užgavėnės: tradicija ir dabartis" (3 - 4 kl.)

Skatinti moksleivių domėjimąsi Užgavėnių šventės tradicijomis.
1. Pajusti šventinio karnavalo nuotaiką.  2. Analizuoti kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas. 3. Akcentuoti žmogaus veiksmų svarbą, budinant ir žadinant žemę, skatinant augimo galias. 4. Skatinti persikūnyti į mėgiamus persirengėlių būrio personažus, aptarus jų elgseną ir paskirtį Užgavėnių šventėje. 5. Mokytis papje maše technikos. 6.	Mokytis interpretuoti tradicinio meno kūrinius.  7. Ugdyti ekologinį sąmoningumą, kūrybinėje veikloje naudojant antrines žaliavas.
Pristatomos elitinės Užgavėnių tradicijos Vakarų Europoje ir Lietuvoje. Didesnis dėmesys skiriamas kaimo Užgavėnių apeigoms: pasivažinėjimo, laistymosi, supimosi, būrimų prasmėms. Akcentuojamas apeiginis pasidalijimas maistu, simbolinė vaišių gausa, gamtos permainas lemiantys žmogaus veiksmai. Pristatomi persirengėlių būrio personažai: gyvūnų pavidalo, žmogaus pavidalo, antgamtinių padarų pavidalo kaukės: mokiniai persikūnija į pasirinktą personažą, panaudodami kailinius, veltinius, nagines, klumpes, virves, šieną, pakulas,  lovatieses ir kt.  Didesnis dėmesys skiriamas „žydui“ – svarbiausiam persirengėlių būrio personažui, akcentuojant žydų tautos sumanumą, vienybę. Kuriamos persirengėlių būrio oracijos. Šokami Užgavėnių šokiai: „Žyds", „Vokietukas". Demonstruojamas video siužetas „Užgavėnių kaukės gamyba". Kaukė gaminama papje maše technika. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.
Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas Lietuvoje ir Vakarų Europoje, analizuos svarbiausias šventės apeigas, kurs personažus,  pasigamins Užgavėnių kaukę papje maše techniką, realizuos savitas kūrybines idėjas.
Veiklos įgyvendintojas: Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. Šiaulių pedagoginis institutas, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. Vytauto Didžiojo Universitetas, etnologijos ir folkloristikos magistras.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Vilniaus bastėjos paslaptys (Nuotolinė paslauga)

Ar žinojote, kad Vilniaus senamiesčio pakraštyje stūkso didingas pastatas – Vilniaus gynybinės sienos bastėja, skaičiuojanti ne vieną šimtą metų? Šį pastatą nuo pat pradžių gaubė daug paslapčių, keistų nutikimų ir neįtikinamiausių legendų. Nors Vilniaus bastėja šiandien yra muziejus, pasakojantis apie krašto gynybos svarbą, tačiau prieš beveik 500 metų bastėja buvo pastatyta visai kitu tikslu. Kokiu? Kokias paslaptis ji slepia? Kokia legendinė būtybė buvo (o gal yra?) įsikūrusi Vilniaus bastėjoje? Apie visa tai ir dar daugiau – virtualiame edukaciniame užsiėmime „Vilniaus bastėjos paslaptys“. Kartu aiškindamiesi, atlikdami užduotis, reikšdami savo nuomonę, susipažinsime su autentišku ir Lietuvoje vieninteliu tokio tipo pastatu – bastėja.


Pastatų dekoravimas įvairiomis technikomis ne tik estetiškai juos puošia, bet kartu atskleidžia ir kultūrinius ryšius, padeda suprasti Lietuvos vietą Europos kultūros ir istorijos dėlionėje. Pastatų dekoravimas sgrafito technika rodo Lietuvos ir kitų Europos kraštų saitus Renesanso epochoje. Renesansinė išorinių Panemunės pilies fasadų apdaila – tai pilkas tinkas, kuriam spalvą suteikia smulkinta anglis, o dekoratyvūs ornamentai išgauti sgrafito technika. Itališkai sgraffito reiškia raižytas, nes kuriant šia technika gruntuotas sienos paviršius dengiamas keliais (dažniausiai 2–3, bet gali būti ir 7) skirtingos spalvos tinko sluoksniais. Paskui viršutinis sluoksnis dalimis nupjaunamas aštriu instrumentu. Atidengiant apatinį tinką, kuriama kelių spalvų ornamentinė, kartais figūrinė kompozicija. Sgrafitas, labiausiai plėtotas XV–XVI a. Italijoje, Renesanso laikotarpiu paplito ir Lietuvoje. Pirmoje edukacijos dalyje vyksta apžvalginė ekskursija po pilies kompleksą, kurios metu lankytojai supažindinami su pilies statyba, atkreipiamas dėmesys į išorinę fasadų apdailą. Antra dalis – meninė veikla. Jaunieji restauratoriai sužinos apie renesanso stiliaus architektūrą ir puošybą sgrafito technika, ant plokštelių patys atkurs žinomų Lietuvos ir Italijos kultūros paminklų ornamentus. Mokiniai, susipažindami su Panemunės pilimi kaip kultūros paveldo objektu, supras paveldo išsaugojimo, restauratoriaus darbo svarbą, lavins socialines, pažinimo, iniciatyvumo bei kūrybingumo kompetencijas, puoselės bendravimo ir bendradarbiavimo įgūdžius, patirs atradimo, kūrybos džiaugsmą.


Menas išgelbės pasaulį arba kaip suprasti meną

Keista, bet dar ir šiandien į modernų meną (XIX a. pab. – XX a. pr.) daugelis žiūri nepatikliai. Neretai nuostabą ar net juoką sukelia 1915 m. sukurtas K. Malevičiaus paveikslas „Juodas kvadratas“. Vis dar nesuvokiama, kad menininko dvasinė tikrovė gali būti išreikšta įvairiomis meninėmis priemonėmis. Dažnas pamatęs įvairių XIX a. pab. – XX a. pr. modernizmo meno srovių kūrinius pamano, ar net garsiai replikuoja: „ir aš taip galėčiau“. Nenumanydami, kad spalvinė klausa, novatoriškumas, koncepcija nėra lengvai suvokiami ir kopijuojami dalykai. Daugeliui sunku suprasti modernizmo meną, jis atbaido neįgudusį vartotoją, dėl nežinojimo bei kelia daug klausimų: kas yra modernistinis menas, kodėl jis atsirado, ką menininkai norėjo savo menu pasakyti? Kokia viso to esmė? Kodėl jis jiems atrodo nesuprantamas, nepriimtinas, svetimas ar net brutalus. Todėl pagrindinis šio užsiėimo tikslas ir yra atsakyti moksleiviams į paminėtus klausimus supažindinant juos su XIX a. pab. – XX a. pr. išaugusiais įvairiais meniniais sąjūdžiais, kurie dabar vadinami modernizmo menu. Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje moksleiviai sužinos, kodėl XIX a. pab. – XX a. pr. menininkai ėmė laužyti akademines taisykles, kodėl ėmė studijuoti pirmykščių genčių meną, ieškojo naujų išraiškos priemonių ir daug eksperimentavo. Sužinos kokios modernaus meno srovės bei judėjimai iškilo, kuo jie ypatingi, kokios meninės išraiškos priemonės buvo naudojamos, kokie menininkai buvo įvairių modernizmo meno srovių pradininkai, kokie žymiausi jų darbai. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai dirbs grupėse. Kiekviena grupė atliks meninę užduotį susijusią su skirtinga modernistinio meno srove (pvz. kubizmu, puantilizmu, fovizmu, futurizmu, siurrealizmu). Atlikdami užduotis grupėse moksleiviai pajus komandinio darbo privalumus, tarsis dėl būsimo kūrinio idėjos, meninio sprendimo, pasiskirstys darbais. Smagios meninės užduotys įtrauks moksleivius į kūrybinį procesą, padės pažintis modernistinio meno pasaulį.


Ramus žingsnis i stresines situacijas ir viešą kalbėjjimą remiantis aktoriaus metodais.

Edukacijos metu su dalyviais pasiaiškinsime, kaip kūnas reaguoja ir mums trukdo atsiskleisti stresinėse situacijose (atsiskaitymų, egzaminų, viešo kalbėjimo, konkursų ar bet kokio kito susidūrimo su auditorija ar vertintoju metu)

Atradus kūno, balso ir emocinius trukdžius susipažinsime su teatro, šokio ir kitų sričių artistų metodais, pratimais, kurie leis labiau atsipalaiduoti, paruošti savo kūną ir balsą bei emocinę būseną svarbių atsiskaitymų ir konkursų metu. Tai padės pasiekti geresnių rezultatų ir labiau apsaugoti savo emocinę sveikatą.

Tai paprasti ir lengvi, bet tuo pačiu ir smagūs pratimai atkeliavę iš aktorių ir šokėjų ruošimo ir treniruočių metodų. Jie skirti atpalaiduoti kūną, paruošti balsą, kvepavimą ir emocinę sveikatą susiduriant su auditoriją ar bet kokia stresą keliančią situaciją, taip yra pasiekiami geresni rezultatai, labiau saugoma emocinė sveikata, bei padeda labiau pasimėgauti procesu.

Nors šie metodai yra plačiai naudojami įvairių atlikėjų, artistų, kūrėjų, tačiau jie itin pasitarnauja ir mokymosi, sporto, verslo veikluose, visur kur tik reikia nusiraminti, susikaupti ir stengtis pasiekti geriausius rezultatus.

Metodai paremti: aktoriaus saviruošos praktikomis, jie yra plačiai naudojami aktorių šokėjų, įvairių meno ir ne tik profesijų atstovų, kurie dažnai susiduria su netradicinėmis situacijomis.

Ši edukaciją padės pamatą dalyviams norint siekti geresnių mokymosi, kūrybos ir sporto rezultatų, bei sumažinti įtampą ir stresą, paskatins toliau domėtis emocinę sveikata.


Animacijos dirbtuvės || Judantys vaizdai (5-8 kl.)

Animacija yra visur. Sustabdytas kadras, judantys vaizdai, keisti judėjimo būdai mus lydi meno kūriniuose, filmuose, socialinėse medijose. Edukacijos metu kviečiame iš arčiau pažinti skirtingus animacijos taikymo būdus, analizuoti judėjimą vaizduojančius meno kūrinius ir išbandyti dvi paprastas animacijos technikas - taumatropą ir sustabdyto kadro animaciją.


Monospektaklyje “Kas nužudė mano tėvą” ieškoma atsakymo, kodėl tėvai skaudina savo vaikus, nepriima jų pasirinkimų, gyvenimo stiliaus ir pažiūrų. Kas įskaudino pačius tėvus? Ar tėvo figūra mūsų visuomenėje vis dar yra išaukštinta, ar greičiau – išgąsdinta?

Kurdamas spektaklį “Kas nužudė mano tėvą” jaunosios kartos režisierius Antanas Obcarskas (g. 1990) yra be galo atviras: „Savo tėvus savaime matome kaip subrendusius žmones, bet dabartis rodo, kad paauglystė gali būti nepraėjusi ir esant penkiasdešimties ar šešiasdešimties. Stebiu, kaip keičiasi požiūris į autoritetus ir tėvišką figūrą. O labiausiai noriu sužinoti, kiek nelaimingi yra mano tėvai, kiek jų svajonių sudužo, kiek ambicijų neišsipildė. Mūsų tėvai to niekada nepripažins, bet man tai svarbu, manau, apie tai galvoja visi mano kartos žmonės visoje Europoje. Tai yra labai intymus spektaklis, kuriame – paprasta ir tiesi istorija.”

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija