Spektaklis ''Kai rėkiu, niekas manęs negirdi''

Neverbalinio dainavimo ir judesio spektaklis su cirko elementais ,,Kai rėkiu, niekas manęs negirdi”. Šiame spektaklyje yra įkūnijama gatvėje atsidūrusių žmonių istorija - trys paauglės seserys netenka artimųjų ir taip atsiduria gatvėje. Šaltoje, svetimoje gatvėje atsidūrusios seserys sutinka benamius, kurie bando jas išmokyti išgyventi ir atrasti prasmę, net pačioje sudėtingiausioje gyvenimo situacijoje.
Galvodama apie šio spektaklio idėją, spektaklio režisierė apsilankė Vilniaus ,,Carito” laikinuose nakvynės namuose ir bendraudama su ten esančiais gyventojais, bandė suprasti dėl kokių priežasčių žmonės netenka savo namų. Įsivaizduok, kad eini gatve, pamatai žmogų, kuris šaukiasi pagalbos, tačiau apsimeti, kad jo negirdi ir praeini pro šalį. Tai apie jausmą, kai beprotiškai tuščia, o žodžių nepakanka išreikšti tam, dėl ko taip giliai skauda. Spektaklyje svarstoma, kas atsitinka žmogui, kai jis praranda vietą kurioje gyvena, netenka socialinio balso, o žodžiai nebeturi prasmės, nes niekas jų negirdi / nenori išgirsti?
Visuomenės paribyje atsidūrę paaugliai, spektaklyje bando surasti tai, kas jiems padėtų ištrūkti iš sunkios gatvės kasdienybės. Spektaklis siekia ne tik parodyti šiuolaikinį scenos meną, bet ir perteikti svarbią socialinę žinutę apie socialinę nelygybę ir žmones, kurie nebeturi namų. Tai skatina paauglius ne tik vertinti meną, bet ir būti jautresniems ir labiau empatiškiems socialinėms problemoms.

Režisierė: Armanda Rudelytė;
Atlikėjai: Kasparas Bujanauskas, Kristina Baranauskaitė, Lukas Dirsė, Rugilė Jankauskytė, Vaiva Ona Makūnaitė, Justina Biekšaitė;
Kompozitoriai: Ignas Šoliūnas ir Matvii Liadov (UA);
Choreografija: Armanda Rudelytė ir Elmyra Ragimova;
Scenografija ir kostiumai: Kotryna K. Rupainytė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Muzikinė pasaka „Kaip ežiukas chorą būrė“

Koncertinė įstaiga Šiaulių valstybinis kamerinis choras "Polifonija"

Tai muzikinė pasaka apie vienišą ežiuką, išėjusį į mišką ieškoti linksmumo. Pagrindinis herojus sutinka  daug dainuojančių žvėrelių. Susidraugavęs
ir supratęs, kas tai yra choras ir kaip smagu visiems kartu dainuoti, ežiukas pats užsinori tokį suburti. Jis sukviečia draugėn miško gyventojus ir po visą pavasarį trukusių repeticijų uždainuoja...
Edukacijos metu linksmas daineles atliekantys miško žvėreliai kviečia vaikučius drauge keliauti per visus keturis metų laikus. Žaisminga forma pateiktame spektaklyje – edukacijoje vaikai sužino, kas yra choras, solistas, akompaniatorius, dirigentas, aktorius, choras „Polifonija“, pamato, kaip iš tiesų vyksta užkulisinis choro darbas.
Renginį veda Valstybinio Šiaulių dramos teatro aktorius Vladas Baranauskas.
Dainelių atlikėjas – Šiaulių valstybinis kamerinis choras ,,Polifonija".
TIKSLAS: Nuo mažens puoselėti chorinį meną, jo sklaidą, rūpintis chorinio meno tradicijų Lietuvoje išsaugojimu, pristatyti vaikams jų amžiaus grupei keliamus reikalavimus atitinkančius, profesionaliai atliekamus kūrinėlius, kūrybiškai ir žaismingai perteikti muzikines ir teatrinės kultūros ir kūrybos vertybes. Skatinti mokinių norą pažinti muzikinę kultūrą ir domėtis skirtingais kultūriniais reiškiniais, didinti kultūrinį sąmoningumą, plėsti supratimą apie kultūrinės raiškos ir komunikavimo formas, skatinti pajusti, suvokti bei vertinti meną.
UŽDAVINIAI: Supažindinti priešmokyklinukus ir pradinukus su profesionaliu soliniu ir choriniu dainavimu, instrumentiniu grojimu, dirigavimu, sceniniu judesiu, teatro menu, praturtinti mažuosius žiniomis ir nauja patirtimi.
Lavinti moksleivių meninės saviraiškos gebėjimus ir vaizduotę.
Suteikti vaikams galimybę patirti daug teigiamų emocijų ir įgyti naujų patirčių.
Per menines ir kultūrines veiklas ugdyti moksleivio savivertę ir motyvaciją, pasitikėjimą savimi.
Žaidimų pagalba įtraukti vaikus į edukacijos veiklą, ugdyti socialinius įgūdžius: gebėjimą bendrauti ir bendradarbiauti.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Šiuolaikiniame vaizdų kupiname pasaulyje labai svarbu suvokti, ką kiekvienas vaizdas mums nori pasakyti, kokią istoriją jis slepia, kaip ją perskaityti ir galbūt sukurti savąją pasakojimo versiją. Kiekvienas turime unikalią asmeninę patirtį, todėl ir meno kūrinius galime matyti ir interpretuoti skirtingai. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai bus supažindinami su modernaus ir šiuolaikinio meno kūriniais, jų raiškos įvairove, dalyviai mokysis atrasti ir kritiškai vertinti bei suvokti galerijoje pristatomus meno kūrinius. Ką gali papasakoti kiekvienas paveikslas? Iš ko jis sudarytas? Kaip jį suvokti? Kokią žinutę jis mums siunčia? Praktinės veiklos metu dalyviai kviečiami įvairiais žaidybiniais metodais ieškoti vaizdo ir pasakojimo jungčių, tapti vaizdų detektyvais: atrasti svarbiausius paveikslų kodus, sukonstruoti paveikslų dėliones, atlikti kūrybines tiriamąsias užduotis pagal galerijos parengtus atspausdintus gidus. Dirbtuvių metu vaikams siūloma tapti savotiškais vaizdų detektyvais ir patyrinėti kūrinių raišką atliekant įvairias užduotis, kurios padeda ugdyti pastabumą meninei raiškai, kūrinių temoms, simboliams ir prasmei.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa „Vaižgantas Šatrijos Raganos „Sename dvare“

Edukacinės programos „Vaižgantas Šatrijos Raganos „Sename dvare“ metu 10 – 12 klasių mokiniai susipažins su populiariausiais Juozo Tumo-Vaižganto (1869–1933) ir Marijos Pečkauskaitės-Šatrijos Raganos (1877–1930 ) kūriniais: apysakomis „Dėdės ir dėdienės“ (1920–1921) ir „Sename dvare“ (1922). Mokiniai sužinos, ką kalba šie kūriniai, atras, kaip jie siejasi ir vienas kitą papildo.

Skaitysime kūrinių ištraukas. Apysakos bus siejamos temomis. Kalbėsime apie šeimą, laisvę ir gamtą. Kūrybingai mąstysime, tekstus gretinsime, lyginsime ir aptarime. Tekstus siesime su supančia autentiška Vaižganto muziejaus aplinka.

Leisimės į kupiną kūrybos bendradarbiavimą, kurio metu Juozą Tumą-Vaižgantą rasime Šatrijos Raganos apysakoje „Sename dvare“. O Mariją Pečkauskaitę-Šatrijos Raganą – sutiksime Vaižganto apysakoje „Dėdės ir dėdienės“ ir klasiko bute-muziejuje.

Pagaliau, kalbėsime apie abu Lietuvos rašytojus siejantį neoromantizmą. Prisiminsime muziką ir dainą, kurios taip pat yra šios patirties dalis.

Edukacinis užsėmimas „Vaižgantas Šatrijos Raganos „Sename dvare“ padės įgyvendinti mokytojų ir mokinių lūkestį ir prašymą, kad kilus būtinybei pasirinkti vieną literatūros klasiką, kartu pažintume abu.


Tautinės juostos – Lietuvos simbolis. Tai vienas iš seniausių lietuvių liaudies audinių, tai tautos istorija, paveldo pažinimas, jo išsaugojimo svarbos suvokimas, palikimas kurį išsaugoti yra kiekvieno lietuvio pareiga. Nors tai ir sena, tačiau atgimstanti lietuvių tradicija. Pintinės juostos būdingos Aukštaitijos kraštui. Edukaciniame užsiėmime moksleiviai bus supažindinti su lietuvių juostų ornamentika, simbolika, tradicijomis, spalvomis, raštais, juostų pynimo būdais. Edukacijos užsiėmimui pasibaigus, kiekvienas dalyvis nusipins sau juostą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Eilėraščių dirbtuvės su rašytoja Indre Pliuškyte-Zalieckiene (nuotolinė paslauga)

Virtualus susitikimas, kurį veda skaitytojų ir vaikų literatūros profesionalų įvertinta poetė Indrė Pliuškytė Zalieckienė, vyksta per „Zoom“ platformą. Prieš susitikimą autorė PDF formatu išsiųs klasės mokytojui eilėraščio paruoštuką, kurį popierine arba skaitmenine forma (mokytojas parinks savo nuožiūra) dirbtuvių metu naudos kiekvienas dalyvis.
Dirbtuvių pagrindas – knyga „Kaip sutramdyti žvėryną?“. Pagrindinė jos mintis – vaikui kasdienybės iššūkius įveikti smagiau ir lengviau, kai įsivaizduojame juos kaip neįprastus gyvūnus, jaukiančius tvarką kambaryje/vonioje/virtuvėje/spintoje/kuprinėje.
Autorė interaktyviai supažindins veikėjais, įtrauks vaikus į diskusiją apie jų kasdienybės iššūkius, papasakos, kaip apie tai parašė eilėraščius. Vyks bendras idėjų generavimas, o specialių paruoštukų dėka kiekvienas mokinys greitai ir lengvai sukurs po individualų eilėraštį apie naujus veikėjus. Po edukacijos mokytojas galės paskirti vieną lietuvių kalbos pamoką visų kūriniams išklausyti bei dar vieną – dailės – pamoką eilėraščio iliustracijoms nupiešti.
Tikslas – skatinti vaikų domėjimąsi poezija ir kūryba, įtraukiant į sužaidybintą eilėraščio kūrybos procesą. Uždaviniai: patraukliai perteikti poezijos skaitymo, rašymo prasmę bei malonumą, lavinti komandinio bei savarankiško darbo, oratorinius įgūdžius. Poveikis: vaikai labiau pasitikės savo kūrybinėmis galiomis, pažins poeziją kaip patrauklią ir šiuolaikiniam vaikui aktualią literatūros formą.
Indrė Pliuškytė Zalieckienė 2020 m. pelnė A.Liobytės premiją už reikšmingiausą debiutą vaikų literatūroje. Knyga „Kapt kapt kapt“ dovanojama kiekvienam Lietuvos naujagimiui (projektas „Knygų startas“). Eilėraščių rinkinys „Kaip sutramdyti žvėryną?“ išrinktas geriausia knyga vaikams „Metų knygos rinkimuose 2021“.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Ar prisimenate Vilniaus miesto įkūrimo legendą? Garsusis Geležinis vilkas šiandien jau yra vienas iš miesto simbolių, tačiau paslaptinga Gedimino pilis slepia ir kitų, dar niekuomet negirdėtų legendų. Kviečiame į nuotolinį edukacinį užsiėmimą iš bet kurios jūsų gyvenamosios vietos! Susitikime ir kartu žiūrėkime filmuką apie Vilniaus miesto įkūrimą, analizuokime įvairias iliustracijas, būkime detektyvai ir šifruokime kodus bei atlikime ir kitas įtraukias užduotėles. Susipažinkime su Aukštutinės pilies atsiradimo istorija, pakalbėkime apie Gediminą bei jo siųstus laiškus. O ar esate girdėję, jog Gedimino kalne miega kariuomenė? Taip taip, išgirsite ne tik šią legendą, bet ir apie pagrindinius kario ginklus, šarvus, apie lietuvių kovas su kryžiuočiais, kuriems niekada nepavyko užkariauti Gedimino pilies. Kviečiame papildyti savo žinių kraitelę ir kitais mūsų sostinės istorijos faktais! Tikimės, jog šis edukacinis užsiėmimas prisidės prie savo kraštą, jo kultūros paveldą bei žmones gerbiančio ir pilietiško asmens ugdymo, o atlikę kūrybines užduotis pamatysite, jog istorijos pažinimas gali būti labai įvairus ir įdomus!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Vienos gatvės istorija: šv. Stepono priemiestis nuo buvuvusios miesto gynybinės sienos iki šv. Diakono Stepono bažnyčios.
Kas buvo šv. Steponas? Vargu ar apie tai pagalvotumėte, bet būtent šv. Steponas, ko gero, yra seniausiai gyvenęs žmogus, kurio vardu pavadinta gatvė Vilniuje.
Šv. Steponas – katalikų bažnyčios šventasis, minimas Naujajame Testamente. Jis krikščionybėje laikomas pirmuoju krikščionių kankiniu, pasak Apaštalų laiškų, nukankintu dar 34 m. po Kr. Pasak krikščionių mokymo, jis buvo Jeruzalėje užmėtytas akmenimis.
Gatvės pavadinimas – irgi senas. 1600 m. tuometiniame Rūdninkų priemiestyje netoli Vilniaus senamiesčio buvo pastatyta renesanso stiliaus bažnyčia, gavusi šv. Stepono vardą. Pagal ją vardą gavo ir netoliese ėjusi gatvė. Sovietmečiu gatvė vadinosi Tarybų, vėliau K. Būgos gatve. Atkūrus Nepriklausomybę, grąžintas senasis pavadinimas.

Moksleiviai kviečiami savarankiškai gavus užduotis patyrinėti besikeičiančią miesto istoriją vienoje gatvėje ir pasidairyti po šv. Stepono gatvės kiemukus, namų fasadus ir leistis būti nustebintiems kadaise čia gyvenusių žmonių istorijų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Kūrybinė edukacija su rašytoja ir aktore Birute Mar: „Kaip kuriama knyga ir jos personažai“ (išvažiuojamoji)

Tai 1-4 klasėms skirtas kultūrinės edukacijos renginys, kurio autorė ir vedančioji – žinoma rašytoja, aktorė ir režisierė Birutė Mar. Interaktyvaus susitikimo metu rašytoja pasakoja vaikams, kaip kuriamas knygos siužetas, kaip gimsta knygos personažai bei atsiranda jų dialogai. Taip pat autorė pristato vaikams knygos kūrimo etapus – nuo literatūrinio teksto kūrimo, jo redagavimo, vėliau – dailininkės darbo kuriant „knygos veidą“ – iliustracijas, personažus, maketą. Autorė remiasi savo sukurtomis knygomis „Marija ir Pūkelis“, „Princesių sala“, „Gėlininkė“ ir „Naktukas“ – šių knygų fragmentai įtraukti į rekomenduojamų mokykloms užklasinio skaitymo kūrinių sąrašą, knyga „Gėlininkė“ tapo pirmojo Nacionalinio vaikų literatūros konkurso laureate 2014 m., 2015 m. nominuota „metų knygos vaikams“ kategorijoje. 2020 m. Birutės Mar knygas vaikams („Marija ir Pūkelis“, „Princesių sala“, „Gėlininkė“ ir „Naktukas“) išleido Kūrybos studijos Solo atskira serija jauniesiems skaitytojams „Birutės Mar knygų vaikams biblioteka“ (serijos dailininkė Kristina Norvilaitė) . Antroje pamokos dalyje, pasitelkusi savo teatrinę patirtį, Birutė Mar įtraukia vaikus į interaktyvų žaidimą, mokydama juos, kaip sukurti knygos personažą ir nedidelį siužetą, pasitelkiant teatrinius etiudus bei žaidimus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Trakų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Legendos – tai pasakojimai, perduodami žodžiu iš kartos į kartą. Jos yra viena iš turtingiausių ir svarbiausių kultūros elementų daugelyje visuomenių. Trakuose jau ne vieną amžių pasakojama legenda apie kunigaikščio Kęstučio lobį, tebegulintį Galvės ežero dugne. Sakoma, kad kartais pavyksta skrynią užgriebti, bet vos pakelta į paviršių, ji išslysta ir nematomų jėgų tempiama vėl nugrimzta į dugną. Edukacija „Galvės lobiai“ skirta pradinių klasių mokiniams. Ją sudaro žodiniai mokymosi metodai: knygos skaitymas, aptarimas, diskusija; vaizdiniai mokymosi metodai: viktorina. Pirmoje programos dalyje vaikai klausysis įvado – legendų ir pasakų apie Trakų kraštą. Vyks lektorės vedama diskusija ir naujų faktų aptarimas. Antroje edukacijos dalyje vyks inovatyvi viktorina, kurioje mokiniai išbandys savo žinias apie Trakus, ugdys savarankiškumą, susikaupimą, sprendimų priėmimą ir atkaklumą. Su mokytojais bus pasidalinta metodine medžiaga.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kūrybinės dirbtuvės: pasakos per asociacijas

Biržų technologijų ir verslo mokymo centras

Pasakos kūrimas per asociacijas,  tai kūrybinės dirbtuvės, kuriose mokiniai kurs  asociatyvines korteles akvarelės liejimo technika, jas kūrybiškai analizuos ir aptars, atrinks 1-2  ir pagal jas grupėse kurs pasakas, laikydamiesi  pasakos struktūros.  Šis metodas leidžia mokiniams ne tik lavinti savo kūrybiškumą,  bet ir pažinti kultūrinį paveldą.
Analizuodami, pristatydami ir aptardami  sukurtus kūrinius, mokiniai išmoks sieti skirtingas meno rūšis,  formuoti savo nuomonę bei lavinti kritinį mąstymą.
Edukacijos  veiklos tinkamos 5-6 klasių lietuvių literatūros ir dailės bendrosiose  ugdymo programose numatytų kompetencijų ugdymui.   Veiklos trukmė  - 90 min.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


„Lietuvos traukinių istorija ir robotika“ edukaciniuose užsiėmimuose mokiniai susipažins su seniausiais ir šiuolaikiniais Lietuvos traukiniais. Robotikos veiklų metu bus apjungta Lietuvos istorija, paveldas, kultūra, šiuolaikinės ir senovinės transporto priemonės. Edukacinių veiklų metu mokiniai statys savo įsivaizduojamus traukinius, išmoks juos programuoti, bus supažindinti su technikos ir programavimo pradmenimis, pasitelks kūrybiškumą, vaizduotę ir meninius gebėjimus. Mokiniai mokysis bendrauti ir bendradarbiauti, dirbti komandose, ugdys lyderystės įgūdžius. Per smagias veiklas, mokiniai patirs istorijos, kultūros, pilietiškumo dermę, įgys gebėjimų inžinerijos ir technologijų srityse, patirs pažinimo, bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.


Virtuali ekskursija „UNESCO saugomo Vilniaus senamiesčio simboliai“ (nuotolinė paslauga)

Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Virtuali ekskursija ir gyvas gido pasakojimas mokinius supažindins su Lietuvos sostinės simboliais, be kurių mes Vilniaus negalime įsivaizduoti. Ekskursijos metu žvelgsime į Gedimino pilies bokštą, ieškosime miesto herbo, leisimės įstabiąja Literatų gatve, stebėsime vėliavų keitimo ceremoniją prie LR Prezidentūros, susipažinsime su ant Rotušės sienos pritvirtintomis lentelėmis, prisiminsime Aušros vartų stebuklingą paveikslą ir sugalvosime norus ant Stebuklo plytelės. Dronų pagalba filmuotoje medžiagoje galėsime apžvelgti senamiestį iš viršaus, todėl bus lengviau išsiaiškinti, pagal kokius kriterijus jis buvo įrašytas į Pasaulio paveldo saugomų miestų sąrašą. Nuotolinė edukacinė paskaita bus transliuojama gyvai, pasitelkus Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo bei filmuotų vaizdų, kurių pagalba mokiniai pasijus tarsi dalyvaudami tikroje ekskursijoje. Transliacijos vedamos ZOOM platformos pagalba. Edukacinės paskaitos metu bus aiškinamasi, kuo svarbi šiandieniniam pasauliui yra UNESCO organizacija ir jos priimami sprendimai, kas yra Pasaulio paveldo konvencija bei Pasaulio paveldo sąrašas, kas į jį ir kodėl patenka.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Užsiėmimo metu bus pasakojama apie tradicinėje kultūroje egzistuojančias mitologines būtybes- laumes, globojančias arba skriaudžiančias vaikus , viliojančias vyrus, kenkiančias gyvuliams, bet gausiai apdovanojančias sąžiningus ir gerus žmones. Aiškinamasi kaip tradicinėje kultūroje laumės buvo atpažįstamos , kaip buvo nuo jų saugotasi , kokie buvo mėgstamiausi laumių darbai. Sekamos sakmės apie laumes, verdamas laumių viralas, rišamos vantos, žoliavimas, mokymasis skalbti geldoje su kultuve , verpiamas ir muilo gaminimas leis mokiniams susipažinti su mitine būtybe laume, suvoks, kaip į jas žiūrėta, kuo jos ypatingos šių dienų kontekste. Laumių edukacija vyks nuostabios gamtos apsuptame ,tačiau labai paslaptingame Adomo Petrausko muziejuje.


Ar žinojote, kad Lietuvos nacionalinis akmuo – titnagas – buvo neatsiejama mūsų protėvių gyvenimo dalis? Kviečiame Jus į unikalią kelionę laiku, kurioje sužinosite apie titnago savybes, jo reikšmę pirmykščių bendruomenių gyvenime ir išmoksite įskelti ugnį!

Kas laukia dalyvių?
- Įdomūs faktai apie titnago istoriją ir savybes.
- Praktiniai užsiėmimai: išmoksite įskelti ugnį kaip mūsų protėviai.
- Unikali patirtis: prisiliesite prie senovės gyvensenos ir naudotų titnago įrankių.

Kam skirta ši edukacija?
Moksleiviams nuo 1 iki 12 klasės, bet tikrai bus įdomu ir mokytojams.

Edukacija puikiai tinka grupėms iki 30 asmenų.

Trukmė: iki 1,5 valandos

Kaina:
Moksleiviams – 5 Eur

Prisijunkite prie mūsų edukacijos ir leiskitės į nuotykį, kuris praturtins Jūsų žinias bei suteiks nepamirštamų įspūdžių!

Rezervuokite savo vietą dabar ir tapkite tikrais titnago panaudojimo meistrais!

Kontaktai pasiteiravimui: administratore@akmenumuziejus.lt, +37044076291.

Nepraleiskite progos patirti, kaip titnagas sužibo mūsų istorijoje ir tapo nepakeičiamu išgyvenimo įrankiu!


Edukacinis užsiėmimas „Nuo EGO prie EKO. Gyvensiu TVARIAU, kad ruoniukui būtų SAUGIAU“ orientuotas į ekologinio raštingumo gebėjimų ugdymą. Aktualizuojamos Baltijos jūros taršos problemos ir taršos pasekmės Baltijos jūros ekosistemai, ypač ruoniams. Užsiėmimo veiklomis edukacijos dalyviai skatinami ugdyti aplinkosauginę kultūrą, kūrybiškumą, tvarių sprendimų grupėje ir individualiai kūrimą, socialiai atsakingo žmogaus elgseną, kuris kultivuoja aplinką tausojančius kasdieniu įpročius. Aktyvios veiklos interaktyvioje naujame Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centre įrengtoje ekspozicijoje „Keičiuosi aš – keičiasi jūra“ ir kūrybinės užduotys su prie jūros rastomis atliekomis leis dalyviams išbandyti save tvaraus, socialinio dizaino kūrimo srityje, o jų sukurti darbai inspiruos save ir aplinkinius keisti požiūrį nuo EGO prie EKO. Edukacinis užsiėmimas vykdomas Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centro ekspozicinėje erdvėje, siekiant sustiprinti suvokimą apie mažėjančią Baltijos jūros biologinę įvairovę, jos nykimo priežastis, pasekmes bei galimą prevenciją, prasidedančią kiekvieno mūsų namuose.


Edukacinis užsiėmimas „Šventiniai meduoliai“

Greičiau meilė išgaruos, nei meduolis supelys... Meduoliai – tai XIV amžiuje kartu su prieskoniais atsiradęs saldėsis iš medaus ir miltų. Meduolius kepdavo dideliais tešlos lapais ir lapą sulaužydavo. Yra išlikęs egzotiškas vokiečių pasakojimas apie tai, kaip meduolių prekiautojai, sulūžus vežimui, vieną meduolio lapą panaudoję vietoj rato. Tik vėliau pradėti formuoti įvairių formų meduoliai. Meduoliai tapo ir lietuvių tradiciniu kepiniu, jie kepami nuo Šv. Mikalojaus ir Šv. Kalėdų iki šv. Kazimiero, o po Šv. Kazimiero prasideda riestainių ir beigelių metas. Pagal praeityje populiarią ir didelę reikšmę gastronomijos istorijoje turėjusią humoralinę teoriją, ano meto sveikos gyvensenos pagrindą, medus laikytas vienu geriausių apsaugų nuo peršalimo. Todėl meduolių laikas prasidėdavęs žvarbėjant orui. Ši tradicija stipriai įsitvirtinusi Lietuvos sostinėje Vilniuje ir Vilniaus krašte. Iki šių dienų meduoliai – pagrindinė Kaziuko mugės prekė. Kulinarinių dirbtuvių metu meduolių kvapas atvers kulinarinio pasaulio pažinimo vartus. Jaunimas bus supažindintas su lietuvių tradicinės virtuvės ir kalendorinių švenčių patiekalais. Bus rodomi įrankiai, priemonės (medinės meduolių formavimo formos), maisto produktai, skirti meduolių tešlai (ruginiai miltai, medus, kiaušiniai, įvairūs prieskoniai, cukrus, sviestas). Sužinosime kas yra tešlos fermentavimas ir kiek laiko būdavo fermentuojama tešla prašmatniems meduoliams. Demonstruosime tešlos gaminimo procesą. Užsiėmimo metu bus galima išsirinkti labiausiai patikusią meduolių formą – pasagą, angelą, varpelį, margutį, širdį, ąžuolą, katiną, žirgą, elnią, kiškį, avinėlį, paukštį, gaidelį. Formuosime pasirinktos formos meduolį ir kepsime. Kol meduoliai keps, aptarsime maisto medžiagas, jų energinę vertę, kalbėsimės apie sveikatą ir kaip atsakingai, taupiai vartoti maisto produktus, gebėti teisingai juos pasirinkti siekiant geresnės gyvenimo kokybės. Kai meduoliams iškeps, savo gaminį pateiksime kaip dovaną arba lauktuves iš Utenos.


Ar kada prieš perkant muilą, susidomėjote kokia jo sudėtis, kiek jame cheminių medžiagų? Labiausiai organizmą veikia gausiai naudojamos asmeninės higienos priemonės, kuriose esančios kenksmingos medžiagos iš organizmo niekur nedingsta, o atvirkšiai „kaupiasi“ jame. Mes jums siūlome išbandyti šį, šiek tiek laiko ir kantrybės reikalaujantį, natūralaus muilo gaminimo ritualą. Jau nuo neatmenamų laikų žmonės kūno švarinimui naudoja muilus. Pasakojama, kad prie Sapo kalno papėdėje tryškusio šaltinio moterys skalbdavo kažin kokia gličia putojančia mase. tai buvo pirmasis muilas. Pamažu žmonės įspėjo jo paslaptį: jis susidarydavo iš taukų, išsilydžiusių per aukojimus kalno viršūnėje, kurie sureaguodavo su ugnikalnio išmestais ir nugulusiais kalno pašlaitę, pelenais. Kassyk žmonės vis daugiau atrasdavo naujų būdų ir galimybių, kaip pagaminti kuo švelnesnį, kvapnesnį ir išvaizdesnį muilą. Visa tai jau dvelkia alchemija, mistika, paslaptimi. Kame gi slypi tas paslaptingumas? Ogi aliejų įvairovėje ir skirtingu poveikiu odai, jo proporcijose kitomis medžiagomis ir vandeniu. Kaip ir kiekvienas senasis amatas, muilo gaminimas turėjo savas tradicijas skirtinguose žemės regionuose, kurios palaipsniui nuklydo tik į pramoninkų rankas.Užsiėmimo metu mes gaminsime muilą iš skaidrios arba baltos natūralios muilo bazės. Tai nesudėtingas ir malonus užsiėmimas, tinkantis ir suaugusiems, ir vaikams. Jūsų pačių pagamintas rankų darbo muilas gali tapti puikia dovana artimiesiems bei draugams bet kokia proga. Iš pradžių aptarsime skirtingus muilo gamybos būdus (muilo gamyba iš bazės, muilo gamyba su šarmu, muilo gamyba perlydant parduotuvėje pirktą muilą, muilo riešutų panaudojimas ir kt.). Visus šiuos muilo gamybos būdus trumpai aptarsime, tačiau užsiėmimo metu gaminsime rankų darbo muilą iš bazės, tam, kad savo pagamintą muilą galėtumėte naudoti nedelsiant! Kiekvienas dalyvis pagamins ne mažiau kaip 100 g muilo.


Ozobot robotų kelionė: Lietuvos pilys ir dvarai

Veiklos aprašymas: Lietuva turtinga pilimis, dvarais ir gyvais istorijos pėdsakais. Dvarai ir valstybės galybę menančios pilys yra turtingos Lietuvos istorijos liudininkai. Edukacijos metu mokiniai su interaktyviu Ozobot robotu keliaus po Lietuvos žemėlapį, aplankys gražiausias Lietuvos pilis ir dvarus. Praktinė, pažintinė veikla: pirmiausia mokiniai išmoks koduoti mažą, bet labai protingą Ozobot robotą. Robotas geba sekti linijas ir atpažinti spalvas, parinkus tinkamą spalvų kodą galima valdyti roboto kryptis ir veiksmus. Išmokus valdyti robotą, mokinių komanda gaus didelį Lietuvos žemėlapį, kuriame bus sužymėti miestai ir ten esančios pilys, dvarai. Mokinių komanda turės pasirinkti, kokias nori aplankyti pilis ir sudaryti kelionės maršrutą. Užkoduotas robotas seks sudarytus maršrutus, aplankys Lietuvos pilis ir dvarus. Atvykus iki lankytino objekto reikės susirasti kortelę su pilių nuotraukomis ir aprašymais. Kiekviena grupė sudarys skirtingą maršrutą, todėl visiems bus įdomu pasiklausyti visų grupių pristatymų. Užsiėmimo metu ugdomos socialinės ir pažintinės kompetencijos. Mokiniai žaisdami su Ozobot robotu ne tik sužinos daug įdomios informacijos apie Lietuvos pilis ir dvarus, bet mokysis dirbti komandoje, bendradarbiauti, siekti bendro tikslo, dirbti kartu pagal aptartas taisykles.


Stepo (tap dance) šokio edukacija ir pamoka

Tai stepo šokio edukacija-pamoka. Stepo šokis paremtas ritmo pojūčiu bei vieningumo sukūrimu kiekvienam individualiai kuriant bendrą ritmą. Pažintis su stepo šokiu leis praplėsti kultūrinį akiratį šokio meno srityje, įsigilinti į individualų bei bendrą ritmo kūrimą bei pojūtį, jo svarbą tiek meno sferoje, tiek asmeniniame gyvenime bei visuomenėje. Pamokoje moksleiviai susipažins su stepo šokio pagrindais, suvoks ritmo svarbą, supras individualų bei grupės kuriamą ritmą. Profesionalios stepo trupės Funny Beat vadovas parodys, kaip metalinėmis pakalomis kaustytais batais kuriami ritmai, kurie gali skambėti tyloje, muzikoje ar tapti komunikacijos priemone su kitu žmogumi. Siekiama ne tik praplėsti mokinių kultūrinį išprusimą šokio srityje, bet ir lavinti ritmo suvokimą, pajautimą, skatinti suvokti savo individualų ritmą ir perprasti, kad kiekvienas individualus ritmas atranda savo vietą bendrystėje su kitais, taip sukuriant vieningą mūsų visų ritmą. Taigi per šokį išvedamos paralelės į žmogaus psichologinį būvį bei bendrystę vieni su kitais.
Mokinių laukia trumpa edukacija, jie mokomi stepo šokio derinio.

Tikslas - lavinti kūrybinę raišką, judesio bei ritmikos įgūdžius, plėtoti kultūrinį sąmoningumą bei raišką šokio priemonėmis, skatinant kūrybiškumą, bendradarbiavimą, estetinį suvokimą bei fizinį aktyvumą.

Uždaviniai:
- puoselėti kultūrinį sąmoningumą, skatinti meninę raišką,
- didinti kultūrinį sąmoningumą,
- lavinti gebėjimus kūrybiškai komunikuoti šokiu,
- skatinti kultūrinių šokio tradicijų išsaugojimą ir puoselėjimą,
- teigiamas emocijas keliančia programa skatinti pajusti, suvokti bei vertinti šokio meną ir kultūrą bei plėtoti mokymosi mokytis kompetencijas,
- skatinti individualią bei grupinę saviraišką stepo šokio bei ritmikos priemonėmis,
- plėtoti mokinių kultūrinius, meninius patyrimus, leidžiant jiems išbandyti save kūrėjų, atlikėjų, aktyvių stebėtojų ir vartotojų vaidmenyse,
- lavinti meninės raiškos gebėjimus bei skatinti fizinį aktyvumą.


Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Anglijos karalienė pagrobė mano tėvus“ (nuotolinė paslauga)

„Trumpas kinas. Anglijos karalienė pagrobė mano tėvus“ – tai vieno lietuviško trumpametražio filmo programa, kurioje pristatomas vaidybinis režisieriaus Ernesto Jankausko filmas „Anglijos karalienė pagrobė mano tėvus“. Filmu siekiama ugdyti vaikų kūrybingumą, lavinti vaizduotę bei skatinti kritinį mąstymą, jame subtiliai ir vaikams lengvai suprantamais vaizdais ir siužetu kalbama svarbiomis temomis: bandymas susitaikyti su išsiskyrimu ir praradimu, pasiryžimas bet kokia kaina padėti kitiems, drąsa leistis nepažintais keliais. Filmas skirtas 1–4 kl. mokiniams. Rodomas saugioje internetinėje platformoje.


Simuliacija DILEMOS leidžia dalyviams betarpiškai „papulti“ į socialines dilemas ir jas spręsti. Dalyviai tampa personažais ir gyvendami savo gyvenimą papuola į realias situacijas iš kurių reikia išsikapstyti. PVZ. Jaunas sportininkas Matas turi suderinti ir rinktis tarp sporto, mokslo ir naujai užgimusios meilės, o ką daryti Ievai, kurią šantažuoja hakeris, kuris sako turįs jo intymių nuotraukų, kaip pasielgs Gediminas iš kurio tyčiojasi klasiokas Šaras. Kaip spręsti šias situacijas, kur personažai gali padėti vienas kitam, o gal reiktų kreiptis pagalbos į policiją, klasės auklėtoją ar tėvus, teks nuspręsti simuliacijos dalyviams. Paaugliams svarbu pažinti save ir draugus. Pažinti savo vertybes ir jas formuoti. Tai geriausiai padaryti per kultūrinę istorijos kūrimo simuliaciją ir po to vykstančią refleksiją. Simuliacija leidžia net tik pažinti interaktyvų kūrinį ir naujas meno formas, bet ir ugdyti empatijos, kritinio mąstymo, kūrybiškumo ir kitus minkštuosius gebėjimus.


Kaleidoskopas - vamzdelio pavidalo optinis prietaisas (žaislas), kurio viduje yra įvairiaspalviai stikliukai ir 3 išilginiai kampu sudėti veidrodžiai. Sukant vamzdelį, stikliukai atsispindi veidrodžiuose ir sudaro juose gražius, greit kintančius raštus. Manoma, kad pirmasis kaleidoskopą sukūrė David'as Brewster'as 1816 metais Anglijoje. Žodynai pateikia daugybę moksliškų kaleidoskopo apibrėžimų, bet ar mums jų reikia? Juk dauguma mūsų pasakytų: kaleidoskopas – daiktas, labiausiai primenantis vaikystę. Žiūronas, kurį sukinėjant, keičiasi įvairiausi spalvoti vaizdai. Valandų valandas galėjai įdėmiai tyrinėti tas magiškas spalvų mozaikas, skaičiuoti besikeičiančias figurėles ir laukti, kol jos pasikartos. Neapsakomai įvairūs, amžinai besikeičiantys kaleidoskopo vaizdai seniai domina dekoratorius-menininkus, kurių fantazija negali konkuruoti su neišsemiamu šio prietaiso išradingumu. Kaleidoskopas kartais duoda neapsakomo gražumo vaizdus, kurie galėtų būti puikiais tapetų raštais, įvairių audinių raštais ir ornamentais ir t.t. Tikriausiai kiekvienas iš mūsų dabar norėtų pasukioti tą stebuklingą vamzdelį. Užsiėmimo metu Jūs sukursite savo svajonių kaleidoskopą ir jį patys dekoruosite. Šis užsiėmimas skirtas ypač kruopštiems tikrų dalykų mylėtojams. Susitikimo metu kantrybė ir atidumas vagos mūsų veidus - o rezultatas tikrai privers šypsotis ir santūriai džiūgauti (o galbūt net ir didžiuotis) savo sugebėjimais. Jūs sužinosite kaleidoskopo atsiradimo istoriją, jų rūšis, pritaikymą ir reikšmę, sukursite savo svajonių kaleidoskopą ir jį patys dekoruosite. Po užsiėmimo Jūs patys galėsite kurti nuostabius kaleidoskopus, kurie taps puikiomis dovanomis jums ir jūsų draugams.


Jeigu žinote - atpažįstate Darių ir Girėną, tačiau negalite prisiminti akronimo ANBO raidžių reikšmės? Žinote brolius Raitus, bet neįsivaizduojate kas toks buvo Antanas Gustaitis? Edukacijoje "Skrydis į praeitį" nusikelsime į tarpukario Lietuvos laikus, susipažinsime su Lietuvos aviacijos istorija ir atradimais, lyginsime mūsų šalies pasiekimus su pasauliniais. Pažinę mažai kur girdėtą arba neatrastą Lietuvos aviacijos istoriją, moksleiviai patys taps inžinieriais (-ėm) ir konstruotuojais - gamins miniatūrinį ANBO modelį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Komiksų dirbtuvės“ virtualiai

Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

Siekiama, kad (1) vaikai, susipažinę su komiksų įvairove, išlaisvintų savo fantaziją ir išmoktų sukurti savo personažą (super herojų), pasakojantį istoriją komiksų kalba; (2) aptariant komiksų kūrimo iššūkius ir galimybes, pristatant sukurtus darbus, vaikai lavintų savo kritinį mąstymą, mokytųsi kūrybiškumo; (3) kuriant komiksus, susipažintų su komiksų medijos unikalumu, populiarinama literatūra, domėtųsi jos skaitymu, lavintų savo kultūrinį sąmoningumą; (4) būtų organizuojamas prasmingas vaikų laisvalaikio užimtumas, informacinio ir skaitmeninio raštingumo lygio augimas, prisidedant prie kūrybingų asmenybių ugdymo, įvairių visuomenės problemų sprendimų ir socialinės integracijos. Komiksų dirbtuvių metu mokiniai susipažins su skirtingų šalių komiksų istorija ir media ir konkrečiais pavyzdžiais. Patys kurs komiksus apie super herojus ir pristatys savo sukurtas idėjas. Susipažinę su komiksų kultūra, išmoks pastebėti kultūrinius įvairių šalių skirtumus, panašumus, esančius komiksuose, interpretuoti ir atskleisti gilesnes kūriniuose perteikiamas idėjas.


Užsiėmimo metu supažindinama su įdomiausiomis lietuvių folkloro ir mitologijos būtybėmis, tokiomis kaip ragana, velniu, laume, slogute, žiburiniu, vilktakiu, aitvaru, kauku ir pan. Pasitelkiant įvairias vizualias priemones (būtybei būdingus, asociatyvius daiktus) aiškinamasi, kokia buvo šių mitologinių būtybių paskirtis, funkcijos, elgesys susidūrus su žmonių pasauliu. Kokiai veiklos sferai žmonės priskyrė įvairias antgamtinio pasaulio būtybes, kokius darbus manė jas atliekant, kokią vietą jos užėmė sakmes sekusio ir jomis tikėjusio žmogaus pasaulėžiūroje? Į visus šiuos klausimus užsiėmimo metu bus stengiamasi atsakyti, atsižvelgiant į edukacijos dalyvių amžių ir gebėjimus. Užsiėmimo metu dalyviai turės pritaikyti įgytas teorines žinias – žaisdami vaizdo žaidimą apie mitologinių būtybių pasalį planšetiniame kompiuteryje, bei atikdami užduotis inetaktyviame edukaciniame stende. Pateiktų priemonių pagalba kuo originaliau, bet nenuklystant nuo išgirstų faktų, mokiniai taip pat turės sukurti vieną pasirinktą mitologinę būtybę, o gal net ir pačiam į ją įsikūnyti. Užsiėmimo metu netruks paslaptingų istorijų, linksmų užduočių ir šiek tiek šiurpuliukų…


Lietuviškos keramikos tradicija – švilpynė

Užsiėmimo metu dalyviai susipažins su keramikos pradžiamoksliu - pažins medžiagą, įrankius, plastinės raiškos būdus, aptars keramikos funkcijas bei raidos istoriją.
Praktinė užsiėmimo dalis, gaminant molio švilpynę, sudarys sąlygas dalyviams būti unikaliais-leis kelti ir įgyvendinti savo idėjas, pasirenkant kūrybinio darbelio formas, proporcijas ir dekorą. O taip pat skatins pasirinkti priemones, raiškos būdus  pageidaujamam rezultatui įgyvendinti. Švilpynių lipdytojai be skulptūrinės figūrėlės išraiškos bus supažindinti su švilpimo mechanizmo įtaisymo molinėje figūrėlėje eiga.
Užsiėmimo pabaigoje autoriai pristatys savo darbus, vyks sukurtų kūrybinių darbų parodėlė, apibendrinami kūrybiniai rezultatai.
Užsiėmimo metu sukurti keramikos dirbiniai vėliau išdžiovinami, išdegami, gali būti glazūruojami - tokiu būdu dalyviai supažindinami su visu keramikos kūrybinio darbo procesu, kurio pabaigoje gali paimti į rankas savo pastangomis sukurtą dirbinį.
Užsiėmimo turinys kviečia iš arti pažinti mūsų kultūrą, tautinį identitetą, kultūrinį paveldą bei skatina jo išsaugojimą, perdavimą ateinančioms kartoms.
Programos turinys lengvai pritaikomas prie mokinių amžiaus grupės ypatumų ar specialiųjų individualiųjų poreikių.


Kalėdinis burbulas ir kitos istorijos...

Edukacijos „Kalėdinis burbulas ir kitos istorijos ...“  įtraukiančios istorijos vers suklusti, kaip metams bėgant eglė keitė savo apdarus, kodėl Kalėdų rytą tarp eglės šakų vertėtų ieškoti rauginto agurkėlio, kas vadinama „kugel“ ir kodėl jais puošti eglę buvo vienas vargas? Koks  karalienės Viktorijos ir jos vyro princo Alberto vaidmuo šiame kontekste? Beje, apie reformacijos pradininko M. Liuterio vaidmenį šiose istorijose taip pat sukurtos legendos.  Įdomu, koks vaidmuo kalėdinių papuošimų istorijoje tenka amerikiečių išradėjui T. Edisonui ir jo bendražygiui E. H. Džonsonui ar mūsų klasikui A. Baranauskui?
Edukacijos dalyviai kurs kalėdinį papuošalą „burbulą“. Jį dekoruos audiniu ir kitomis priemonėmis. Pasirinktinai bus galima dekoruoti ir kitą šventinį dekoro elementą (eglutę, angeliuką ir kt.).
Tikslas – pažinti ir puoselėti kultūros paveldą, tautines vertybes.
Uždaviniai:
1.	Naudojantis Galerijos inovatyviomis, skaitmeninėmis priemonėmis, suteikti edukacijos dalyviams naujų kultūrinių – meninių žinių bei malonių potyrių;
2.	Ugdyti bei tobulinti asmeninę, pažinimo, pilietiškumo, socialinę ir emocinę, kūrybiškumo, kultūrinę bei komunikavimo kompetencijas;
3.	Formuoti edukacijos dalyvių pozityvų požiūrį į skirtingų pasaulio kultūrų paveldą bei tradicijas;
4.	 Skatinti tradicijų saugojimą ir perdavimą ateinančioms kartoms;
5.	Per edukacinį užsiėmimą dalyviams padėti atpažinti, susieti naujai įgytas žinias ar patirtis su jau turimomis, formaliojo ugdymo metu įgytomis, žiniomis ir įgūdžiais.

 Refleksija bus vykdoma interaktyvaus žaidimo metu, o sukurtas kalėdinis papuošalas liks puikus priminimas apie papročių tęstinumą, jų išsaugojimą ir tvarumą bei kūrybiškumą.
Priemonės:
Išmani lenta, planšetės, putplasčio burbulai, audinys, popierius, veltinis, žirklės, virvelės ir kt.


Edukacija skirti atkreipti dėmesį į perteklinį vartojimą ir išmokyti būdų, kaip galima prikelti savo turimą drabužį antram gyvenimui.
Užsiėmimo metu bus naudojami savi arba iš atiduotuvės kabyklos surinkti drabužiai, mokomasi drapiruoti, dekoruoti, piešti, karpyti ir kitaip atnaujinti drabužį.
Vaikai bus supažindinami su mados pasauliu, greitu jo tempu ir kaip kiekvienas gali prisidėti prie pokyčių, ilgesnio vartojimo ir ekologijos.
Tai aktyvus užsiėmimas, kurio metu vaikai ieškos sau reikalingų elementų, juos kurs, bus skatinami ieškoti savo individualaus stiliaus, kūrybiškai spręsti užduotį ir tuo pačiu diskutuoti su kokiomis jie problemomis susiduria, kaip mato madą ir ką ji jiems reiškia, kokia galėtų būti ateities mada.
Po užsiėmimo kiekvienas turės savo atnaujintą drabužį, bus susipažinęs su drabužio atnaujinimo technikomis ir galės jas pritaikyti kituose kūrybiniuose procesuose.


Etninės kultūros edukacinių programų ciklas „Lietuvių kalendorinės šventės“

Panevėžio rajono Ėriškių kultūros centras

Edukacinių programų ciklas „Lietuvių kalendorinės šventės“ vyks Panevėžio rajono Ėriškių kultūros centro padalinyje Tradicinių amatų centre Upytės kaime. Iš molio ir šiaudų pastatytas namas, dengtas nendriniu stogu, atkartoja senybinę aukštaitišką gryčią. Edukacinės programos turinys susideda iš papročių pažinimo bei praktinio užsiėmimo. Programų praktinis užsiėmimas skirtas tradiciniams amatams. Ciklą sudaro šios programos Edukacinė programa „Girios paukšteliai ramina širdelę“. Veikla skirta Vėlinių laikui. Vėlinių prasmė ir papročiai. Raudų klausymas. Našlaitėlių dainų mokymai. Praktinis užsiėmimas – žvakių liejimo amatas. Edukacinė programa „Šiaudo šviesa“ Veikla skirta Kalėdų laikotarpiui. Kalėdų šventės papročiai, Kalėdų pramogos. Namų puošyba Kalėdų šventei. Liaudies tautosakos lobynai: pasakos, sakmės, mįslės, patarlės, priežodžiai. Kūčių, Kalėdų vaišės. Praktinis užsiėmimas – sodų iš šiaudo vėrimas. Edukacinė programa „Užgavėnės Aukštaitijoje“ Žiemos pabaigos šventė ir jų apeigos siekia pirmykštės žemdirbystės laikus, o kiekvienas švenčių papročių ir apeigų elementas turi gilią simbolinę bei maginę prasmę. Programoje: Užgavėnių tradicijos, papročiai, persirengėlių išdaigos, atliekamų veiksmų prasmė. Praktinis užsiėmimas - kaukių gamyba. Edukacinė programa „Žemės kalba margučių raštuose“. Margučių raštų ornamentika ne mažiau reikšminga . nei kitų liaudies dailės dirbinių raštai. Raštai yra iš senojo baltų ornamento, sutinkamo ant keramikos dirbinių, papuošalų, namų apyvokos rykų ir darbo įrankių puošyboje, tekstilėje. Programos metu aiškinsimės raštų simboliką, kiaušinių marginimo būdus, gilinsimės į Šv. Velykų papročius ir tradicijas. Marginsime kiaušinius vašku.


„Lituanica“ paslaptys (S. Dariaus ir S. Girėno gimtinėse-muziejuose)

Nuotolinis edukacinis užsiėmimas „Lituanica“ paslaptys“ vykdomas kaip iliustruotas pasakojimas, kurio metu moksleiviai susipažins su socio-ekonomine situacija XX a. pradžioje Lietuvoje; Lietuvos ir JAV pasiekimais kultūros ir technikos srityse; Stepono Dariaus asmenybe ir Amerikos lietuvių bendruomenės veikla. Svarbią šio užsiėmimo dalį užima pokalbis apie transatlantinio skrydžio poveikį šalies gyvenimui, kultūros vystymuisi, lietuvybės sklaidai. Su edukatoriumi dalyviai aptars skrydžiui pasirinkto lėktuvo „Bellanca“ perdarymą į šiandien daugeliui atpažįstamą lėktuvą „Lituanica“, jo konstrukciją, pasirinktus techninius sprendimus. Dalyviai galės diskutuoti apie tikėtinas katastrofos priežastis. Pakviesime pasvarstyti, ko reikėjo, kad žygis baigtųsi sėkmingai? Kokius darbus Lietuvai galėtų skirti pasaulio lietuviai sekdami Dariaus ir Girėno nuveiktais darbais?


Orientacinis žaidimas „Pažink Birštoną aktyviai"

Šis orientacinis žaidimas „Pažink Birštoną aktyviai" vyksta Birštono kurorte. Dalyvių komandos, pagal duotas užuominas, turi atrasti Birštono objektus ar vietas. Dalyviai, gavę kūrybišką, loginę ar edukacinę užduotį, turi išsiaiškinti, koks tai Birštono kurorto objektas ar kurorto simbolis ir jį surasti. Žaidimą laimi teisingai atradusieji objektus ir atlikę kūrybines, intelektualias, logines užduotis.


Užsiėmimo metu susipažinsite su dviem seniausiais amatais - žvakininkyste ir bitininkyste. Aiškinsimės, kaip atrodo korys ir kam jis reikalingas? Kiek bitė turi kojų, o kiek sparnų, kaip ji paima medų ir kiek jo pagamina per savo gyvenimą? Kodėl astronautams taip pat labai svarbios bitės ir ar tikrai išnykus bitėms išnyktume ir mes? Daug klausimų ir dar daugiau atsakymų bus mums susitikus! Edukacijos dalyviai bus apsupti vasariškai kvepiančio bičių vaško ir medaus aromato. Dalyviai gamins žvakes šiuolaikišku būdu - su silikoninėmis formomis ir patys dalyvaus bičių vaško lydymo procese, pasiruoš formą žvakės gamybai. Dalyviai išbandys ir sausąją žvakių gaminimo techniką – iš bičių korių.


Pirkinių maišelių dekoravimas - per kūrybą į tvarumą, ekologiją ir toleranciją.

Vis garsiau skambančios tvarumo idėjos ateityje neaplenks nei vieno. Susidurdami su įvairiais ekologiniais iššūkiais, klimato pokyčiais, turėsime rasti būdų kaip kiekvienas, net mažais darbais galime prisidėti prie didelių tikslų. Kūrybinės veiklos įgalina tapti šių pokyčių dalimi, todėl vaikai kviečiami dekoruoti pirkinių krepšelį, bei kūrybiškai pažvelgti į daiktus, vartojimo kultūros problemas. Paneigti nuostatas, kad nauji daiktai daro mus ypatingais ir laimingais, mažinti prielaidas patyčioms ir netolerancijai. Aptardami plastiko žalą aplinkai, pasidalinsime idėjomis kaip galime įgyvendinti tvarias idėjas, atnaujinti pabodusius daiktus ir pratęsti jų gyvavimą, kaip serijinius gaminius paversti originaliais, išskirtiniais daiktais. Daugkartinio naudojimo medvilnės krepšelis puikiai tarnaus keliaujant į būrelius ar į parduotuvę.
Tai - kupina gerų emocijų, atradimo džiaugsmo ir kūrybos edukacija, iš kurios kiekvienas išeis su tvariu, originaliai išpieštu, medvilnės maišeliu.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Pažink miestą penkiais pojūčiais (1-3 kl.)

Edukacinis užsiėmimas skirtas 1–3 klasių moksleiviams. Užsiėmimo metu pradinukai kviečiami į miestą pažvelgti per skirtingas 5 prizmes – panaudojant penkis pojūčius. Klausydamiesi istorijų iš Kauno miesto gyvenimo jie svarsto, kokie pojūčiai padeda tai atpažinti, o tuo pačiu susipažįsta su tuo, kaip atrodė, kvepėjo, skambėjo viduramžių miestas. Dalyvaudami užsiėmime moksleiviai siekia atrasti, ką mieste galima pamatyti, išgirsti, liesti, ragauti, užuosti – taip įsidėmi 5 pojūčius ir sužino, kad erdvę galima tyrinėti tokiu principu. Gavę BINGO lenteles užpildo skirtingais potyriais, galiausiai žaidžia žaidimą, kiek langelių sutampa tarpusavyje. Užsiėmimas pritaikytas asmenims su judėjimo ar klausos negalia (apie poreikį pravesti užsiėmimą vaikams su negalia būtina informuoti pateikiant užsakymą).


Komiksų ir gyvo piešimo edukacija su iliustruotoja Greta Alice.

Ar kada yra tekę išgirsti komiksą? O skaityti bežodę grafinę novelę? Kas gi yra protagonistas ir antagonistas? Edukacijos dalyviai kartu su knygų ir komiksų iliustruotoja Greta Alice kviečiami prisijungti į komiksų laboratoriją, kurios metu giliau pažvelgs į komiksų atsiradimo bei populiarėjimo istoriją nuo JAV iki Japonijos, susipažins su skirtingais komiksų stiliais, bei skaitys bežodžius komiksus. Interaktyvaus susitikimo metu moksleiviai dalyvaus gyvo piešimo sesijoje - bus kviečiami kartu kurti veikėjus pasitelkiant „veikėjo anketas“, o vėliau kartu kurs komiksą ekspromtu, kuriame patys nulems pagrindinių veikėjų likimus bei drąsiai keis įvykių tėkmę. Visas jų mintis tuo metu gyvai iliustruos dailininkė. Edukatorė atskleis komiksų kūrimo užkulisius - kaip sukurti gerą istoriją, kokiomis taisyklėmis remiantis sugalvoti pagrindinius veikėjus, kaip kuriami bežodžiai komiksai, kuriuos lengva perskaityti, nors juose nėra ...nė vieno žodžio! Autorė kvies žvilgtelėti ir į savo „darbo stalą“ – pasidalins kūrinio keliu nuo eskizo iki knygose spausdinamų iliustracijų, pristatys kaip, pasitelkiant linijas ir šešėlius sukurti judesį ir emociją. G. Alice pristatys Europos, JAV bei Azijos komiksų kūrėjus ir atskleis svarbiausią paslaptį, – kaip, net ir neturint stiprių piešimo įgūdžių, galima sukurti pačius įspūdingiausius komiksus! Dalyviai bus kviečiami pažvelgti į komiksus pasitelkiant savo asmenines patirtis – ar į problemas galime žiūrėti su humoru? O gal pačios juokingiausios situacijos gali būti su siaubo prieskoniais? Po susitikimo dalyviai gaus užduočių rinkinį, kuriame ras: komiksų kūrimo taisykles, siūlomas komiksų rekomendacijas bei instrukciją kaip sukurti savo komiksą. Greta Alice yra iliustravusi daugiau nei trisdešimt knygų. Tarp jų rašytojų Tomo Dirgėlos, Evelinos Daciūtės, Ignės Zarambaitės knygos. Dailininkė rezidavo komiksų rezidencijose Latvijoje ir Suomijoje, jos darbai buvo pristatyti Europoje bei aštuoniose personalinėse parodose Lietuvoje.


Pasakojimo edukacija „Dvylika brolių, juodvarniais lakstančių“

Rokiškio rajono savivaldybės Juozo Keliuočio viešoji biblioteka

Tikslas - sudominti vaikus lietuvių liaudies pasakomis taikant pasakojimo meno ir aktyviuosius ugdymo metodus.
Uždaviniai:
1. Netradicinėje erdvėje įtaigiai ir įdomiai papasakoti istoriją  ,,Dvylika brolių, juodvarniais lakstančių“.
2. Skatinti vaikų vaizduotę, klausytis ir vertinti istoriją;
3. Įtraukti dalyvius į aktyvų istorijos pasakojimą, plėtoti jų sakytinę kalbą, kritinį mąstymą, lavinti vaizduotę, ugdyti kūrybiškumą ir norą sužinoti.
Edukaciją veda personažas - pasakotoja. Dalyviai netradicinėje erdvėje - miesto parke arba bibliotekos kieme - medituoja, įsiklauso į aplinką, save, apkabina medį, pasijunta gamtos dalimi. Mintyse nukeliauja į pasaką, į karalystę... Pasakotojai atidarius medinę skrynelę dekoruotą tautine ornamentika, dalyviai išgirsta istoriją apie vieno karaliaus šeimą, dvylika juodvarniais paverstų jo sūnų ir jų sesers pasiaukojantį pasiryžimą surasti savo brolius. Pasakojimo metu dalyviai aktyviai įtraukiami į įtaigų pasakojimą su įdomiais, net paslaptingais faktais, netikėtomis intrigomis, smagiais lietuvių liaudies žaidimais ir edukacinių priemonių rinkiniu.
Edukacijos metu dalyviai įgys suvokimą, kas yra lietuvių liaudies pasakos ir žaidimai, pasakose deklaruojamos vertybės, ugdys kūrybiškumą, emocinį intelektą, lavins bendravimo ir komandinio darbo įgūdžius. Pasitelkdami savo vaizduotę ir lavindami empatiją, kritinį mąstymą, programos dalyviai analizuos pasaką, veikėjų charakterius. Visa tai papildys pasakojimo meno ir aktyvaus ugdymo metodų įvairovę bei paskatins dalyvių kūrybišką ir šiuolaikišką požiūrį į veiklas etninės kultūros srityje.
Edukacijos pabaigoje vyks refleksija, bus užduodami klausimai, visi edukacijos dalyviai galės išsakyti savo nuomonę ir pastebėjimus.


Edukacinė programa pagilins moksleivių žinias apie XVII savo galybės viršūnę pasiekusią Abiejų Tautų Respubliką, papasakos apie to meto karybos ypatumus, leis gyvai pažvelgti į jos karių kasdienybę ir jų karo meną. Programoje dalyvaus du XVII a. Abiejų Tautų Respublikos kariai – husaras ir muškietininkas. Su savimi jie atsiveš ne tik pasakojimus apie didingą mūsų istorijos laikotarpį, bet ir gyvosios istorijos atributų ekspoziciją - šarvus ir šalmus, kardus ir muškietas, ietis ir alebardas. Visi ekspozicijoje demonstruojami ir edukacinės programos metu naudojami ginklai ir šarvai yra aplinkiniams saugios XVII amžiuje Abiejų Tautų Respublikoje naudotų ginklų ir šarvų autentiškos rekonstrukcijos, tiksliai atkuriančios vaizduojamojo laikotarpio originalus. Teatralizuotos edukacinės programos metu husaras ir muškietininkas papasakos apie šlovingiausius Abiejų Tautų Respublikos istorijos puslapius, to meto karių kasdienybę, išsamiai papasakos apie kiekvieną atsivežtą ginklą ir pademonstruos kovimosi juo ypatumus. Programos metu moksleiviai ne tik klausysis karių pasakojimo, tačiau ir patys bus įtraukti į XVII amžiaus karių kasdienybę atspindinčius žaidimus, matuosis šalmus ir šarvuotę, ims į rankas įvairius ginklus ir galės gyvai su jais susipažinti. Siekiant dar labiau įtraukti moksleivius į to meto karių kasdienybę, muškietininkas surengs tikrus rikiuotės mokymus, atspindinčius XVII amžiuje glaustose rikiuotėse kariavusios pėstininkijos kasdienybę. Edukacinė programa sudaryta taip, kad moksleiviai įdomiai ir gyvai būtų supažindinti su Abiejų Tautų Respublikos istorija, jų karių kasdienybe, karo menu ir galėtų prisiliesti prie gyvosios istorijos, atspindinčios įdomų ir sudėtingą mūsų istorijos laikotarpį. Edukacinės programos turinys ir metodai, remiantis Bendrosiomis programomis yra pritaikyti 1 – 4 kl. , 5 – 8 kl. ir 9 – 12 kl. mokiniams. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.


UNESCO Lietuvoje: Vilniaus istorinis centras

Keliausime nuo Aušros vartų Valdovų keliu, vingiuodami pro buvusius bajorų dvarus, pirklių namus, žydų krautuvėles, vienuolynus ir bažnyčias. Jaunesnių klasių (1–6 kl.) moksleiviai pasivaikščiojimo su gide metu, o vyresnieji (7–12 kl.) savarankiškai orientacinio žaidimo metu gavus koduotas užduotis suras pažymėtas vietas, kuriose atlikus užduotis pažins Vilniaus istorinį centrą kaip UNESCO kultūros paveldo objektą, prisimins, kad nepaisant istorinių permainų, Vilniaus istorinio centro erdvinė struktūra atspindi architektūros stilių kaitą, politinių ir gamtinių įvykių nulemtą raidą. Interaktyvių užduočių pagalba, mokiniai turės galimybę lavinti kritišką mastymą, bus kviečiami teikti pasiūlymus, kurie padėtų prisidėti prie jų gyvenamos teritorijos kultūros vertybių puoselėjimo jiems priimtina forma. Vilniečiams ypač aktualu švenčiant Vilniaus 700 metų jubiliejų, o kitų regionų moksleiviams šis įspūdingas sostinės jubiliejus galėtų įkvėpti jų gyvenamos teritorijos kultūros vertybių išsaugojimo projektams.


Viešoji įstaiga Lazdijų kultūros centras

Edukacijos metu dalyviai keliaus menamu labirintu ieškodami išeičių, atlikdami užduotis, žais žaidimus, atliks trenažo užduotis, bendraudami vieni su kitais, įsiklausydami į save ir šalia esantį, seks žodį ir veiksmą. Ieškos i žodžio emocinių aspektų , ištarto skirtingomis aplinkybėmis. Įveikus užduočių labirintą, aptars išgyventas patirtis, įvertins žodžio ir veiksmo galią.


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai supažindinami su knyga Emily Horn „Atsiprašau... ar jūs ragana?“, tuo siekiama sudominti dalyvius pažinti knygas ir jų personažus, suformuoti įgūdį vertinti gaunamą naują informaciją, įgalinsime vaikus ieškoti geriausių sprendinių, gaminant pasakų herojus (raganaitę). Skatinsime kelti pagrįstus, kritiškus klausimus, vedančius link teisingų ir geresnių priemonių pasirinkimo sprendimų. Užsiėmimas prasideda žaidimu-susipažinimu su siūlo kamuoliu. Kūrybos procesas prasideda apžiūrint spaudinių parodą „Raganaičių šokis“, kurioje pagrindiniai personažai – raganos. Atkreipiamas dėmesys į  Emily Horn pasaką „Atsiprašau... ar jūs ragana?“ ir ji – pasekama. Aptariama raganaičių būtis pasakose, legendose. Pasiūloma patiems jas pasidaryti, naudojant siūlus ir medžiagines skiautes.


Vienoje tolimoje nežinomoje stotyje savo traukinio laukia pasaulio keliautoja Elska. Sukaupusi platų patirčių, istorijų ir draugysčių bagažą šiandien ji ir vėl pasiruošusi leistis į kelią.
Bet ar tikrai pasiruošusi? Bilietas? Yra. Kuprinė? Yra. Kompasas? Nė-ra?! Taip negali būti, kompasas visuomet kuprinėje! Be jo nei vienas keliautojas negali žengti žingsnio... Kas dabar bus? Traukinys atsisveikina ir palieką stotį, o Elska lieka ieškoti savo ypatingojo kompaso. Juk jis ne toks, kuris rodo pasaulio šalis – atskiria Šiaurę nuo Pietų. Elskos kompasas padeda suprasti, ką jaučiame.Ieškojimas perauga į pasakojimą sudėtą iš daugybės kelionių prisiminimų. Spektaklyje vaikai išgirs ir pamatys istorijas, kurių dėka iš arti pažvelgsime į žmogaus emocijas – džiaugsmą, nuostabą, pyktį, baimę, gėdą, liūdesį. Emocijų pažinimas – tai gyvenimo kompasas, kuris mums padeda nepaklysti savyje ir tarp kitų.


Vinetu kaimas, gyvosios Amerikos indėnų istorijos muziejus, vykdo atvykstamasias edukacines, patyriminės programas po visą Lietuvą ir gali aplankyti Jūsų įstaigą su išskirtine, edukacine kultūrine programa „Būgnų ir dainų ratas“. Nuo seno senovės žmonės žinojo apie būgnų skleidžiamo garso ir jo vibracijos magiškas galias, kurios pakelia nuotaiką, stiprina kūną, protą ir dvasią. Ne veltui žmogui duotas ir balsas. Net be žodžių, vien garsu galima išreikšti savo emocijas, pajusti save. Dainuodami ir muzikuodami galime įgyti daugiau sveikatos, harmoningam ir laimingam gyvenimui. Dainos ir muzika suartina kultūras ir žmones, leidžia juos geriau pažinti. Jai sklindant įsivyrauja taika, meilė ir darna, tiek žmogaus viduje tiek ir išorėje. Edukacijos ,,Būgnų ir dainų ratas” dalyviai gaus po indėnišką instrumentą: būgną ar barškutį, su kuriais lavinsime tam tikrus muzikos ritmo ir dainavimo gebėjimus, kurie pravers ne tik muzikuojant, bet ir kasdieniame gyvenime. Pasileisime į harmonijos, grožio ir bendrumo paieškas, o radę tai, pasimėgausime paieškų vaisiais. Atsipalaidavę ir pažadinę savo kūrybinę energiją kursime ritmus, kurie dar niekada neskambėjo po šia Saule. Grojimas būgnais ir dainavimas - tai tam tikra meditacijos forma, terapija, kurią naudoja daugelis tautų ir genčių,nes ji prasklaido pilkus debesis, suteikia energijos, padeda paleisti baimę, blogas mintis ar emocijas ir atveria kelią į pasitikėjimą, džiaugsmą ir laimę. Tai būdas pažinti save ir atverti savo prigimtines savybes, gebėjimus, kurie duoti siektiisėkmingo, laimingo ir darnaus gyvenimo.


Prijaučiate taikomajai dailei ir norite susipažinti su seniausiu pasaulio amatu - keramika? Tai ši edukacija jums. Visi lipdantys
 Aukštaitišką švilpuką pajus etno kultūros dvasią per pasakėčias, legendas ir žaidimus. Atgaivinsime primityviosios  keramikos tradicijas, pajausite teigiamas emocijas, kai mažas molio gabalėlis pravirps švariais garsais. Patirsite, kad molio figūrėlė yra ne tik žaislas, suvenyras, bet ir muzikos instrumentas. Mielai supažindinsiu ir papasakosiu senosios keramikos istoriją, pamokysiu, kaip formuoti ir dekoruoti molio figūrėlę bei stekų pagalba išgauti garso angas švilpynėse. Pabaigoje pasidžiaugsime sava kūryba sukurdami bendrą piemenėlių pasišvilpavimą, su ką tik pagamintomis molinėmis švilpynėmis.

Esant poreikiui, yra galimybė darbus išdegti ir glazuruoti už atskirą sutartą mokestį, o jų grąžinimas autoriams vyktų per siuntų tarnybas.


Zanavykų muziejaus ekspozicijoje pamatysite Užgavėnių kaukių parodą, linksmo animacinio filmuko pagalba susipažinsite su Užgavėnių šventimo tradicijomis ir šios šventės personažais. Pasigaminsite pačią baisiausią Užgavėnių kaukę, su kurią tikrai išvysite šaltą žiemą.


Vaikams sunku sutvardyti pyktį ar kitas stiprias emocijas, todėl būtina skatinti įvardinti savo emocijas, apie jas kalbėti ir mokyti vietoje impulsyvaus elgesio, įžeidinėjimų, rėkimo, surasti būdą stabtelti, susitvardyti ir nurimti.
Edukacijos metu vaikai bus supažindinami su įvairiomis emocijomis. Per pateiktas užduotis ir pasitelkus įvairius žaidybinius elementus moksleiviai  bandys jas atpažinti.
Mokiniai bus suskirstomi grupėmis, kuriuose diskutuos, nagrinės, kaip atpažinti emocijas iš veido išraiškos. Šios užduoties metu moksleiviai identifikuos ne tik savo, bet ir aplinkinių emocijas.
Per praktines užduotis moksleiviai analizuos  įvairias gyvenimo situacijas ir diskutuojant priims sprendimus, kaip galima ramiau reaguoti, atpažinus emociją, kaip svarbu sukurti veiksmų planą ir išmokti suvaldyti ar tinkamai išreikšti kilusias emocijas. Bus aptariami ir įsisavinami keli pykčio valdymo būdai, kuriuos moksleiviai lengvai pritaikys savo kasdieniniame gyvenime.
Pasitelkus kūrybines užduotis, moksleiviai įvairiomis technikomis (grafika, tapyba ir kt.) nupieš savo emocijas arba jos valdymo būdą. Piešinys bus perkeltas ant ženkliuko, kurį vaikas galės pasigaminęs pasiimti ir įsisegti - tai padės aplinkiniams atpažinti jo emocijas ar rasti sprendimo būdus, kaip jam padėti, po edukacinės veiklos.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Eksperimentai, sprogimai ir dirbtiniai geizeriai - „Eureka! LAUKE“

Eureka efektas – tai staigus ir netikėtas problemos sprendimo suvokimas. Ar nebūtų įdomu pamatyti tą momentą, kai visų laikų garsiausi mokslininkai patyrė savo EUREKĄ? Nusikelkime į mokslo pasaulį kartu su linksmaisiais mūsų aktoriais, kurie padės atskleisti dar neatrastas ir gal kiek bauginančias eksperimentinio mokslo galimybes. Įvairūs eksperimentai bus perteikiami ne tik teoriškai, bet ir praktiškai – sprogimai, ugnies kamuoliai ir garų geizeriai privers kiekvieną aikčioti iš nuostabos ir ilgam pasiliks atminty. Renginys pritaikytas vykti lauke, tad sprogimų, dirbtinių geizerių ir kitų eksperimentų dydį ribos tik dangus! Viso renginio metu mokiniai bus kviečiami aktyviai dalyvauti diskusijose su vedėjais, įsitrauks į pasirodymą savo idėjomis ir pasiūlymais. Pagrindinis renginio tikslas - skatinti vaikų kultūrinį sąmoningumą per kūrybiškumo ir kritinio mąstymo ugdymą. Taip pat populiarinti mokslą parodant nuostabiąją jo pusę. Renginio metu mokiniai pagilins istorijos, fizikos ir chemijos žinias, - o svarbiausia – labai linksmai praleis laiką!


Edukacijos „Kalėdinis burbulas ir kitos istorijos...“ įtraukiančios kalėdinės istorijos supažindins su Kalėdų švenčių ištakomis, jų simboliais ir pagrindiniais puošybos akcentais bei pasaulinę šlovę pelniusiais kūriniais. „Žaliojo agurkėlio“ ir „Kugel“ istorijos nukels į kitas šalis. Įdomu, koks karalienės Viktorijos ir jos vyro princo Alberto vaidmuo šiame kontekste? Nuošaly neliks reformacijos pradininko M. Liuterio istorija.  Kaip su šiomis šventėmis susijęs amerikiečių išradėjas T. Edisonas ir jo bendražygis E. H. Džonsonas ar popiežius Jonas Paulius II -  edukacijos metu bus įdomu sužinoti jos dalyviams. Nekultų rugių pėdas ar šiaudų kūlis po stalu primins mūsų šalies šių švenčių tradicijų priešistorę. Įdomu, koks žymus mūsų tautos klasikas paliko  įrašą apie pirmąkart pamatytą papuoštą eglutę ir jos žavesį? Kokie Saturnalijų - senovės romėnų šventės - kai kurie papročiai ir ritualų elementai išliko?
Edukacijos „Kalėdinis burbulas ir kitos istorijos...“ metu dalyviai pasirinktinai kurs burbulą ar kitą šventinį papuošalą (angeliuką, eglutę ir kt.) iš siūlomų medžiagų. Refleksija bus vykdoma interaktyvaus žaidimo metu, o sukurtas šventinis papuošalas liks puikus priminimas apie papročių tęstinumą, jų išsaugojimą ir tvarumą bei kūrybiškumą.
Uždaviniai:
1.	Naudojantis Galerijos inovatyviomis, skaitmeninėmis priemonėmis, suteikti edukacijos dalyviams naujų kultūrinių – meninių žinių bei malonių potyrių;
2.	Ugdyti bei tobulinti asmeninę, pažinimo, pilietiškumo, socialinę ir emocinę, kūrybiškumo, kultūrinę bei komunikavimo kompetencijas;
3.	Formuoti edukacijos dalyvių pozityvų požiūrį į skirtingų pasaulio kultūrų paveldą bei tradicijas;
4.	 Skatinti tradicijų saugojimą ir perdavimą ateinančioms kartoms;
5.	Per edukacinį užsiėmimą dalyviams padėti atpažinti, susieti naujai įgytas žinias ar patirtis su jau turimomis, formaliojo ugdymo metu įgytomis, žiniomis ir įgūdžiais.


Baltojo lokio edukacinė ir kultūrinė teatro programa

Baltasis lokys tęsia savo didžiąją kelionę po platųjį pasaulį. Keliaudamas ir turėdamas galimybę susitikti su vaikais, lokys pasidalina savo išmintim apie atšiauriąją Arktį, joje įsikūrusius gyventojus, supančius ledynus ir pusnis. Atskleisime, jog lokys labai mėgsta šokti, surengti viktoriną, žaisti žaidimus, žiūrėti drauge mokomuosius filmukus. Paslaptingoji Arktis dar niekada nebuvo taip arti! Ai, beje, tik dar viena žaisminga smulkmenėlė - prieš įsitraukdami į nuotykį su Baltuoju lokiu, teks jį ir komandiškai atvėsinti. Animatorius Žygimantas Juška.


Ateiviai! Kaip jie atrodo? Kur jie gali gyventi? Šios veikos metu mokiniai ieškos atsakymus į šiuos klausimus susipažįstant su mūsų saulės sistema, planetomis ir tyrinėjant planetų klimatą, geografiją ir kitas svarbias gyvenimo sąlygas. Vėliau pasitelkiant dizainą , kaip meninės raiškos formą, ir remiantis išgirstais faktais su LEGO kaladėlimis konstruos ateivius, kurs jų pasus ir juos pristatys.


Edukacija „Knygnešystė į daraktorines mokyklas“ pristato svarbiausius XIX a. Lietuvos istorijos įvykius, susijusius su draudžiama lietuviška spauda. Dalyviai sužinos apie knygnešių heroizmą ir jų vaidmenį kovojant už kalbos išsaugojimą. Ši edukacija leidžia patiems išbandyti XIX a. kasdienybę per interaktyvius ir teatralizuotus užsiėmimus, tyrinėti daraktorines mokyklas ir suprasti jų reikšmę lietuvių kultūros išlikimui.


Šiaudiniai stebuklai: sodų ir žaisliukų gamyba

Trakų krašto kultūros ir amatų asociacija

Edukatorė Vaiva Neteckienė sertifikuota A kategorijos tautinio paveldo produktų amatininkė, senojo pynimo iš šiaudų amato ir kulinarinio paveldo puoselėtoja. Jos vykdomos veiklos skatina vaikų kritinį mąstymą, ugdo mokinio kultūrinę savimonę, stiprina kūrybiškumą, ugdo komunikavimo ir pažinimo kompetencijas, formuoja mokinių kultūros vartojimo įpročius.
Edukacinės veiklos metu organizuojama ir įgyvendinama inovatyvi ir kūrybiškumą skatinanti veikla; taikomų metodų pagalba mokiniai bus skatinami generuoti idėjas, kritiškai mąstyti, kelti klausimus, įžvelgti sąsajas; bus sudarytos sąlygos mokiniams būti unikaliais, leisti kelti ir įgyvendinti savo idėjas; veiklos pritaikytos prie kiekvienos amžiaus grupės poreikių, žinių, galimybių priimti ir suvokti informaciją, formuoti mokinių kultūrinius įpročius; bus užtikrinti veiklų nuoseklumas, detalumas ir tarpusavio dermė; papildytos bendrąsios ir specialiąsios žinios, skatinant kūrybišką mokinių veiklą.
Atvykę į Trakų krašto tradicių amatų centrą vaikai susipažins su namų puošmena - šiaudiniu sodu ir šiaudiniais žaisliukais. Praktinėje dalyje mokiniai susipažins su sodų ir žaisliukų rišimo istorija, tradicijomis, formomis, sužinos kaip paruošti šiaudą ir kokiais būdais jis rišamas, kiekvienas pasigamins po žaisliuką, pagrindinius sodo elementus, kuriais galės papuošti savo namus.


„Ką matote šiame paveiksle? Vyrą, dėvintį namą?! Kokios detalės šiame kūrinyje kviečia Jus taip sakyti?“

Būtent tokius pokalbius su lankytojais vedame šiuose užsiėmimuose, vadovaudamiesi psichologės Abigail Housen ir pedagogo Philip'o Yenawine'o sukurtu metodu. Šio susitikimo tikslas – pažinti meno kūrinius, o taip pat ir save pačius nauju būdu – per vizualinį mąstymą.
Šis metodas, kurį taiko didžiausi pasaulio muziejai, yra grįstas dialogo principu tarp užsiėmimą vedančiojo ir dalyvių.

Po užsiėmimo dalyviai galės ne tik išsamiai apibūdinti STASYS MUSEUM eksponuojamus meno kūrinius, bet ir pažinti bei dalintis savo pačių interpretacijomis. Vizualinio mąstymo metodo nauda atsiskleidžia ne tik vizualinio raštingumo ir kultūrinio sąmoningumo srityje – dalyviai taip pat lavina bendravimo kompetencijas, tokias kaip viešasis kalbėjimas, pastabumas ir aktyvus klausymasis.
Veiklos yra pritaikomos pagal dalyvių amžių, jų skaičių ir grupės dinamiką.


Edukacinės programos metu siekiama per dailę ir literatūrą ugdyti vaikų pažinimo bei meninę kompetencijas. Moksleiviai patys pasirenka pasaką – Vytauto V. Landsbergio „Bulvę generolę“ arba Kęstučio Kasparavičiaus „Pelikaną“, – kurią perskaito ekskursijų vadovė. Vaikai suskirstomi į grupes, kurių kiekviena gauna skirtingą dėlionę. Jų užduotis – sudėti paveiksliukus ir atpažinti jau girdėtos pasakos personažus ar veiksmo scenas, pvz.: bulvę generolę, vardu Karolina, žvejį pelikaną ar kt. Vėliau mokiniai iliustruoja pasaką – labiausiai patikusius pasakos personažus galima piešti guašu, akvarele, spalvotais pieštukais arba kreidelėmis, flomasteriais.


Pabėgimo kambarys MISTINIS ČIURLIONIS - tai žaidimas, kurio metu komanda uždaroma kambaryje, pilname loginių užduočių bei galvosūkių ir pasitelkdama savo protą, atidumą bei išradingumą turi iš kambario ištrūkti per tam tikrą laiką. Pateksite į 19 amžiaus pabaigos atmosferą – metus kai gyveno ir kūrė garsusis kompozitorius, chorvedys ir dailininkas Mikalojus Konstantinas Čiurlionis. Kambarys tiesiog persmelktas muzikos ir dailės dvasia. Turėsite tik 60 minučių pabėgimui iš jo, kitaip liksite 19 amžiuje. Nors nesame tikri ar nenorėsite ten ir pasilikti, mat čia lyg muziejuje eksponuojami žymiausi menininko kūriniai, skamba jo sukurtos simfonijos.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Gamtos stebuklai Talkšos ekologiniame take

Edukacija skirta mokinius supažindinti su Talkšos ekologinio tako stebuklais . Edukacijos metu, bus aplankomos kelios ekologinio tako stotelės, kuriuose pristatoma kuom ta vieta ypatinga.  Trys pagrindiniai sustojimai: upelis, paukščiai, vabzdžiai. Pristatoma kuo tos stotelės ypatingos, ką jos žymi. Veiklos metu bus ir praktinių užduočių: paukščių stebėjimas, vabalų rinkimas, bei identifikavimas, bei vabalų visšbučio statymas iš gamtos medžiagų.
Vaikai mėgsta būti svarbiais, pripažintais ir reikšmingais. Šis edukacinis užsiėmimas mokiniams sudaro galimybes - savo rankomis sukurti būveinę vabalams ir išlaisvinti vaizduotę, ugdyti kūrybines galias, stiprinti atsakomybę už savo veiksmus.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Ar kada svajojote sukonstruoti Laiko mašiną ir nukeliauti į praeitį? Kur norėtumėte atsidurti? Šio kultūrinės edukacijos užsiėmimo organizatoriai nėra visagaliai, kol kas jų sukonstruota Laiko mašina gali nukelti tik į XIX ir XX amžius. Bet tai turbūt patys intensyviausi laikotarpiai, kai Lietuvoje ir pasaulyje buvo tiek daug veiksmo, kad visko iki šiol negali aprėpti jokie vadovėliai. Todėl per turimą akademinę valandą pabandysime „atrakinti“ septynis pagrindinius laikotarpius ir po dalelę susirinkti savo Laiko mašiną, kuri ateityje padės keliauti ir pažinti dar neatrastas istorijos teritorijas.


Edukacijos - orientacinio žaidimo metu mokiniai atitinkamai pagal savo amžių  susipažins su 8-20 meno kūrinių, kurie puošia atviras Marijampolės miesto erdves ir yra tarsi galerija po atviru dangumi. Tai bus savarankiškas pasivaikščiojimas grupelėmis Poezijos parko ir J. Basanavičiaus aikštės teritorija, ieškant meninių objektų naudojantis interaktyvių žemėlapiu - užduotimi.  Marijampolė garsėja jau tradoiciniu tapusiu tarptautiniu meno ir architektūros projektu Malonny, (Marijampolė-Londonas-Niujorkas) kuris jau 11 kartą vykdomas Marijampolėje. Kiekvienais metais miestas pasipuošia naujais užsienio ir vietinių autorių gatvės meno piešiniais. O kur dar įvarios skulptūros, besislepiančios katės - miesto simboliai. Visas šis grožis laukia jaunųjų meno mylėtojų Marijampolėje. Kartu pasivaikščiodami nuostabiais parko takeliais  mokiniai pastebės menininkų paliktus ženklus miesto erdvių aplinkoje. Vaikščiodami kartu grupelėmis, dalyviai ieškos šių menininkų paliktų ženklų. Nauja patirtis padės geriau suprasti šiuolaikinį meną, giliau suvokti jo vertę . Edukacijos pabaigoje mokiniai dalyvaus interaktyvioje viktorinoje Kahoot platformoje, atsakys į klausimus apie matytus meno kūrinius, jų autorius. Geriausiai pasirodžiusiųjų lauks prizai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Maldai atsidėjusios vienuolės gyveno uždarą, prašalaičio akims neregimą gyvenimą. Kas dėjosi už storų vienuolyno sienų? Kokia buvo seserų kasdienio gyvenimo rutina? Ir kokie įvykiai sudrumsdavo lėtą, vienodą bernardinių dienų tėkmę? Linksmai atliksime užduotį, kuri reikalauja pastangų, kantrybės, kruopštumo (išbandysime simegrafijos techniką arba gotišką šriftą).


Autentiškoje aplinkoje – Žemaitijos kaimo ekspozicijos neturtingo valstiečio sodyboje, moksleiviai susipažįsta su XIX a. pab. gyvenimo būdu, darbais, tradicijomis. Diskutuojama apie vaikų gyvenimą anuomet ir dabar, aptariama socialinė piemenuko padėtis, pareigos, gyvenimo sąlygos, apranga. Aptariamas drauge su metų laikais kintantis gyvenimo ir darbų ritmas. Dalyviai apsirengia naminės drobės marškiniais, prijuostėmis, vaikšto avėdami klumpes, naščiais neša kibirus. Kuriamas laužas ir kepamas ir skanaujamas „piemenuko kugelis“ – bulvės. Žaidžiami senieji kaimo vaikų žaidimai. Užsiėmimo tikslas - per tradicijų ir gyvenimo būdo pažinimą, skatinti mokinius suvokti savo kultūrinę tapatybę, tradicijų ištakas, ugdyti savivertę. Uždaviniai: ugdyti gebėjimą palyginti, kūrybingą santykį su laisvalaikiu, išmokyti senųjų tradicinių žaidimų; pažinti ir vertinti savo krašto kultūros paveldą ir tradicines vertybes šių dienų kontekste.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Šilkinė pieva". Jo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis dekoruoti šilką, sukuriamas paveikslėlis. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris puoš Jūsų interjerą ir džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Edukatorius papasakos apie S. Nėries vaikystę, gyvenimą Palemone, poetės kūrinius, kuriuos pamėgo vaikai ir išskirtinį eilėraštį „Senelės pasaka". Pademonstruos eilėraščio „Senelės pasaka" 1960 m. (seniausias, saugomas muziejaus archyve) leidimą su spalvingomis dailininkės Birutės Demkutės iliustracijomis. Šio kūrinio vizualizacija ir skaitymas garsiai ir choru leis kiekvienam dalyviui išreikšti save ir patirti skaitymo džiaugsmą. Moksleiviai skaitydami stebės iliustracijas, atspindinčias aprašomus skirtingų pasakų, sudėtų į eilėraštį, personažus. Perskaičius S. Nėries eilėraštį bus renkamos dėlionės, pagamintos pagal demonstruotas iliustracijas. Dalyviai dirbs komandomis, tokiu būdu bus lavinami socialiniai įgūdžiai.


Pasaulyje vis populiarėja ekologiškos, pačių darytos dovanėlės bei atvirukai iš perdirbto popieriaus ir sėklų. Edukacijos metu mokiniai trumpai bus supažindinti su antriniu popieriaus panaudojimu bei patys galės pasidaryti atvirutę, popieriaus lakštą ar formelę su sėklomis iš savo atsineštų nereikalingu sąsiuvinių, bloknotų ar kitokių popierių. Kai gaminys atsibos, jį bus galima užkasti į dirvožemį ir po kiek laiko toje vietoje išaugs augalėliai, kurių sėklytės buvo popieriuje. Taip ši edukacija skatins mokinių, kūrybiškumą, dėmesingumą ekologijai, kritinį mąstymą.


Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Seklys Noselė – visų nusikaltėlių siaubas, genialus detektyvas, pro kurio akis neprasprūsta nė mažiausia detalė. Ir jam dar padeda kalbantis šuo Kuba! Bet seklys pavargo ir nusprendė grįžti atgal į gimtąjį Miestelį. Tačiau detektyvas be darbo ilgai nebūna – kažkas pavogė grojantį laikrodį! Be to, mieste pradėjo sukiotis įtartinas Juodabarzdis, kuris Kubai visai nepatinka... Jūsų užduotis – kartu su Nosele surinkti po visą Miestelį išsibarsčiusius įkalčius ir išsiaiškinti, kas įvykdė šį nusikaltimą. Be to, Kubai taip pat reikės jūsų pagalbos – šuneliui reikia sužinoti, kodėl Juodabarzdis jį seka ir ar jis tikrai toks pavojingas, kaip atrodo. Ši edukacija – tai komandinis literatūrinis žaidimas. Vienoje komandoje žaidžia bent 3 vaikai. Skirta 2–4 klasių mokiniams. Edukacijos trukmė iki 60 min. Edukacijos metu mokiniai bus supažindinami su biblioteka ir jos teikiamos paslaugomis bei literatūros žanru – detektyvu, bus skatinami nagrinėti literatūrą bei kūrybiškai ją interpretuoti.


Edukacinio užsiėmimo metu siūloma apsilankyti nuolatinėje Vilniaus paveikslų galerijos ekspozicijoje, kurioje eksponuojami XIX a.–XX a. pirmos pusės Lietuvoje kūrusių dailininkų paveikslai. Trumpos edukacinės ekskursijos metu pamatysime Vilnių įvairių dailininkų akimis. Užsiėmimo metu aptarsime kūriniuose įamžintas Vilniaus miesto vietoves, architektūrinius paminklus bei kažkada čia gyvenusius žmones, palyginsime ano laikotarpio vaizdus su dabartiniu jų vaizdu.
Kalbėsimės apie mūsų sostinės savitumą, kurį kūrė ir įvairių tautų bendrijos, bandysime įsijausti į meno kūriniuose spalvomis ir potėpiais užkoduotą žinią. Su I–III klasių mokiniais didesnį dėmesį kreipsime į žymiausių architektūros paminklų aptarimą. Jie sužinos kas yra būdinga senamiesčiui. Vėliau mokiniai, naudodami pieštukus, spalvotą popierių, įamžins savo įspūdžius ir kurs Vilniaus miesto atviruką. IV-VI klasių mokiniai daugiau sužinos apie miesto istoriją, taip pat apie skirtingas dailės rūšis bei raiškos būdus. Praktinėje užsiėmimo dalyje naudodami koliažo techniką kurs Vilniaus miesto atviruką.


Tikslas: Sukurti atviruką iš džiovintų augalų.
Uždaviniai: 1. Supažinti su plokščiosios floristikos viena iš rūšių - atviruku. 2.  Susipažinti su augalų džiovinimo atvirukams ypatumais. 3. Išmokti sukomponuoti augalus. 4. Išmokti suklijuoti augalus.
Įvardinus atviruką kaip vieną iš plokščiosios floristikos rūšių, mokymų metu mokiniai kurs savo pasaką iš augalų, kurią jiems papasakojo lapeliai. Išklausys instruktažo, kaip klijuoti džiovintus augalus, išsiaiškins iš kokių formų sudaryta jų pasirinkta norima sukurti figūra. Gavę sudžiovintų augalų lapus, dėlios, klijuos. Baigus kurti aptariamas gautas rezultatas, kaip ir kas pavyko, ko tikėjosi, aptariamas darbų savitumas ir individualumas. Atviruką pasiliks sau.


Kumštis prieš pirštą: sambūrio anatomija

Ar sutinki, kad kompanijoje smagiau? Tačiau ar susimąstei, kad būti tarp panašių į save – esminė žmogaus egzistavimo sąlyga? Kartu mes dalinamės patirtimi, siekiame tikslų, išbandome idėjas, mėgaujamės emociniu kontaktu, įgyjame daugiau drąsos ir galių. Tautos žadintojas Jonas Šliūpas šiandien mus patikintų, kad ir Lietuvos valstybė gimė dėl to, kad susitelkėme ir veikėme išvien. Jis, vienas pirmųjų lietuviškų visuomeninių organizacijų steigėjų, vadovavosi nuostata, kad susibūrę tampame lyg kumštis. Bet galbūt kumštis negali to, ką gali pirštas? Išbandykime kartu!

Edukacinis užsiėmimas leis jo dalyviams patirti net keletą eksperimentų. Pirmasis kvies susimąstyti, kaip jaučiasi į kone beviltišką situaciją pakliuvęs žmogus, kuris, norėdamas įveikti jam kilusias kliūtis, yra priverstas be išlygų pasitikėti  bičiulių pagalba. Antrasis kvies sužaisti simuliacinį sambūrio kūrimo žaidimą, kurio kulminacija taps kūrybiškas gimusios draugijos pristatymas. Tuo tarpu refleksijos metu sužinosite apie  neišvengiamai jus ištikusį paradoksą, priversiantį kitu žvilgsniu pamatyti kasdienį bendravimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Orientacinis žaidimas „Pažink Kauno modernizmą!“

Kauno modernizmas – architektūros stilius, užgimęs tarpukariu ir tapęs išskirtine miesto vizitine kortele. Dabar miestas yra laikomas gyvu muziejumi su daugiau nei 6000 modernizmo objektų po atviru dangumi. Kviečiame jį aplankyti ir leistis į azartišką orientacinį žaidimą susipažįstant su Kauno modernizmu! Orientacinio žaidimo tikslas – pasitelkiant gyvą miesto aplinką supažindinti moksleivius su tarpukario Kauno modernizmo architektūra, stilistiniais jos bruožais. Pagrindiniai orientacinio žaidimo uždaviniai: supažindinti mokinius su tarpukario Kauno modernizmo architektūra, pristatyti unikalų lietuviškąjį modernizmą, sudominti moksleivius įvairiais architektūros, istorinių reliktų, meno elementais mieste ir atskleisti jų sąsajas su skirtingais istorijos įvykiais, ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką. Žaidime naudojami metodai: navigavimas remiantis žemėlapiais – vaikai turi surasti kelią iki objektų; užduotys, atskleidžiančios architektūros vertybes – istorinių vietų atpažinimas nuotraukose, sąsajų tarp vaizdo, vietos, teksto paieška ir kt. Siekiama, jog po žaidimo mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie tarpukario Kauno modernizmo architektūrą, gebėtų miesto erdves susieti su istorijos įvykiais, geriau atpažintų įvairius istorijos ir kultūros ženklus gyvoje miesto aplinkoje ir būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančios aplinkos architektūrą, istoriją ir paveldą, taptų pastabesni architektūros detalėms, pasakojančioms miesto istoriją – ne tik Kaune, bet ir savo gyvenamoje aplinkoje.


Auksas, sidabras, brangakmeniai nuo senų laikų vertinami ne tik dėl gražaus spindesio. Šie nekintantys metalai ir savo vertę išlaikantys spalvoti akmenys, auksakalių papuošti simbolinėmis reikšmėmis, puošia daugelį liturginių indų bei drabužių. Žaisdami ir dėliodami korteles bei kaladėles pažinsime prieš šimtmečius sukurtų auksakalystės dirbinių istoriją, jų reikšmę, simbolių kalbą, sužaisime „Auksakalio dėlionę“ ir laimėsime prizų!


Edukacijos metu mokiniai sukurs afrikiečių pasakos „ Dygliakiaulė ir voverė“ tęsinį, kurs siužetą, vaidins, dalyvaus teisme ir susipažins su pagrindiniais teismo proceso elementais. Iš pradžių mokiniai išgirs pasakos fragmentą, kuris baigsis įtempčiausioje vietoje, kai dingsta dygliakiaulė. Toliau taikant proceso dramos metodą, mokiniai grupėse ieškos dingusios dygliakiaulės, mokysis priimti kūrybiškus sprendimus. O pasirinkti afrikos gyvūnų vaidmenys, tokie kaip liūtas, tigras, dramblys, beždžionė, žirafa, šernas ir kt. žadins mokinių fantaziją, lavins tokias asmenines savybes, kaip drąsa, atsakomybę, sumanumas, kūrybingumas. Antroje edukacijos dalyje vyks Džiunglių žvėrių teismas, kurio metu bus sprendžiamas voverės ir dygliakiaulės likimas. Šioje dalyje mokiniai susipažins su teisėjo, advokato vaidmenimis, bus aptarta teismo proceso struktūra. Vyks diskusija, sprendimų priėmimas. Būdami žvėrių vaidmenyse mokiniai sakys kalbas, argumentuos savo pasirinkimus. Iš pirmo žvilgsnio gali susidaryti įspūdis, kad tai liksmas žaidimas, kuriant pasakos tęsinį, tačiau edukacija reikalauja gebėjimo analizuoti, įžvelgti gyvūnuose užslėptas žmonių psichologines problemas. Čia svarbus pasirinkimo ir atsakomybės už savo elgesį momentas, gvildenamos žmogiškumo, pilietiškumo, pagarbos, atsakomybės ir teisingumo temos. Refleksijos metu analizuojami lietuvių ir afrikiečių kultūrų panašumai ir skirtumai. Edukacija aktyvi, įtraukianti, jos metu kyla daug emocijų, todėl skiriamas dėmesys mokinių savijautai, pastebėjimams, įžvalgoms. Edukacija tinka klasės susitelkimui, kūrybiškumui, inovatyvumui ugdyti, bei lavina gebėjimą veikti komandoje.


Edukacinis užsiėmimas „MISIJA: jūrinė valstybė“

Edukacinio užsiėmimo „MISIJA: jūrinė valstybė“ metu priešmininį laivą M52 ,,Sūduvis“ siekiama atskleisti ne tik kaip karinį jūrinį paveldą, bet ir pažvelgti į jį kaip į jūrinės valstybės raidos bei jūrinės kultūros institutą. Karinio jūrų laivyno reikšmė valstybei įvairiais valstybės raidos etapais kito. Nors Lietuvos karinių jūrų pajėgų kūrimosi pradžia laikomas XX a. tarpukaris, jų istorinės gijos veda į daug senesnius laikus. Edukacinio užsiėmimo ,,MISIJA: jūrinė valstybė” metu aptariami istoriniai faktai padeda suvokti, kaip „Sūduvio“ kontekstas prisideda prie jūrinės tapatybės suvokimo. Turinys sukurtas remiantis įtraukaus pažinimo pagrindais, remiantis vizualinio mąstymo strategija: dalyviai skatinami ieškoti priežastinių ryšių dėl jūros svarbos valstybės raidoje, bei nagrinėjant istorinius įvykius kuria Lietuvos jūrinių įvykių chronologijos liniją. Ypatingas dėmesys skiriamas į kritinį mąstymą orientuotoms priemonėms, kurių pagalba dalyviai pažįsta Lietuvos karines jūrų pajėgas, bei pirmąjį Lietuvos priešmininį laivą M52 ,,Sūduvis”. Tyrinėdami laivą M52 ,,Sūduvis” kaip jūrinės kultūros paveldo objektą, pažindami laivo dalis dalyviai kuria 3D laivo modelį, plečia jūrinės valstybės piliečių tapatybę ir savo jūrinę pasaulėžiūrą.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Senojo Vilniaus paieškos“

Ištraukime dulkėmis nuklotas archyvines nuotraukas,
piešinius ir jų pagalba atraskime jau išnykusį Vilnių. Kokių pastatų per daugelį metų Vilniuje nebeliko, kur dingo fontanai ir
palmės, gynybinė siena ir jos vartai? Kaip atrodė Vilnius didžiojo potvynio metu, kur Katedros aikštėje stovėjo vandens
kolonėlė ir kieno paminklas buvo apjuostas apsaugine tvora, saugantis nuo „vandalų“ ir laukinių šunų? Edukacinės ekskursijos
tikslas supažindinti mokinius su skirtingų laikotarpių Vilniaus kultūriniu ir architektūriniu paveldu, atskleisti jo vertybes ir
ugdyti kultūrinį - istorinį sąmoningumą. Gyvai tyrinėti miestą ir atrasti jame įvykusius pokyčius: dingusius, nugriautus,
konservuotus ar atstatytus pastatus. Ugdant pastabumą ir dėmesį detalėms, tobulinti gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti
miesto kultūrinę aplinką ir paveldo objektų išsaugojimo iššūkius. Istorinis pasakojimas papildytas vizualine medžiaga -
senovinėmis nuotraukomis, taip pat mokiniai įtraukiami į praeities paieškas, edukacinius, teminius žaidimus padedančius
suprasti kaip kito miesto architektūrinė išvaizda, landšaftas, infrastruktūra ir kas įtakojo tuos pokyčius. Mokiniai skatinami
įsivaizduoti išnykusį miestą, tyrinėti ir interpretuoti, matyti detales, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą,
perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal
amžiaus grup


Edukacinis spektaklis „Iškyla su muzika“

Spektaklis skirtas prisiminti, pasidžiaugti ir pasididžiuoti geriausiais lietuvių kompozitoriais, kūrusiais ir rašančiais muziką KVLT teatro spektakliams 1968m. – 2008m. periode. Spektaklyje skambanti muzika vaizdžiai atskleidžia ir išryškina skirtingą stilistikos ir muzikos išraiškos priemonių įvairovę. Spektaklyje panaudota archyvinė medžiaga iš spektaklių, kuriems muziką sukūrė kompozitoriai: Eduardas Balsys, Benjaminas Gorbulskis, Mindaugas Urbaitis, Giedrius Kuprevičius, Faustas Latėnas, Algirdas Martinaitis, Vidmantas Bartulis.
Siužetinė spektaklio dalis,
 tai istorija apie du draugus (kolegas), garso operatorius iš Lėlių teatro, kuriems nutinka sėkmė teatro rūsyje atrasti seniai pamirštus, tačiau labai vertingus archyvinius įrašus ir senąją aparatūrą... Juodu leidžiasi į iškylą valtimi, su mintimi gamtos prieglobstyje, ramiai, niekam netrukdant pasimėgauti ir pasiklausyti kokį „lobį“ jie atrado.. Įvykiams vystantis užsimezga „atsitiktinis „ ryšys su ant kranto esančiais „žiūrovais“ ( tikrąja publika ).
Įvairiose vaidybinėse scenose iš senųjų spektaklių, naudojamos originalios, autentiškos lėlės. Taip pat skamba ir „gyvai“, aktorių atliekama muzika.


Kviečiame kartu su aktore Onute Gudaityte pasinerti į magišką ir paslaptingą grimo pasaulį. Užsiėmimo metu pamatysite,
kaip grimo pagalba aktorius neatpažįstamai pasikeičia; sužinosite, nuo kada teatre naudojamas grimas, koks jis buvo anksčiau
ir dabar; susipažinsite su skirtingomis tautų grimo tradicijomis. O smagiausia tai, kad patys galėsite pabandyti nusigrimuoti –
virsti dievybe, gyvūnėliu arba per kelias minutes tapti seneliu ar močiute. Edukacijos tikslas – supažindinti su teatrinio grimo
pasauliu bei jį išbandyti.


Lietuvos fotomenininkų sąjungos Kauno skyrius

Plati ir įvairiapusiška Kauno fotografijos galerijos parodų programa suteikia galimybę susipažinti tiek su Lietuvos, tiek su užsienio autorių kūryba. Apsilankymas galerijoje prisidės prie fotografijos, kaip svarbaus Lietuvos ir pasaulio kultūros dėmens suvokimo įtvirtinimo. Užsiėmimą papildantis momentinės fotografijos proceso analizavimas ir eksperimentai su juo leidžia gyvai pamatyti fotografinių procesų veikimo principus, raidą ir galimybes. Šis užsiėmimas neapsiribos tik ekspozicijos pristatymu – mokiniai bus plačiau supažindinami su momentinės fotografijos istorija. Momentinė fotografija (instant photography) ir jos estetika padarė didžiulę įtaką vizualiajai istorijai ir šiandienos vizualinei kultūrai – „Instagram“ estetikai, skaitmeninės fotografijos filtrams ir pan. Moksleiviai bus supažindinami su momentinės fotografijos pagrindais ir veikimo principu, o vėliau galės išbandyti eksperimentus su šia technika. Bus siekiama skatinti dialogą su edukacijos dalyviais, taip juos įtraukiant ir sukuriant priežastį įsigilinti į parodos vaizdus, idėją ir momentinės fotografijos veikimo principus. Fotografija yra medija, kuria gali būti pasakojamos įvairiausios vaizdinės istorijos todėl priklausomai nuo parodos turinio, įgautos žinios gali liesti ne tik fotografiją, bet ir kitas temas.


Kokią galią turi mums pasakojamos istorijos? O nepapasakatos? Kiek mūsų istorijos yra galingos? Išmokite kaip per istorijas (tautosakos, asmenines ir pan.) galite kalbėti jums aktualiomis temomis, išreikšti nuomonę, bei skatinti diskusiją ar net revoliuciją! Dirbtuvių metu praplėsime jaunuolių akiratį ir sustiprinę pasitikėjimą savimi įkvėpsime saviraiškai. Lavindami
komunikacijos, kūrybiškumo ir kritinio mąstymo įgūdžius, komandose įveikdami netikėtus bei smagius iššūkius. Siektini
rezultatai: 1. Moksleiviai pastebės aplink juos esančias istorijas ir pradės jas kritiškai vertinti; 2. Moksleiviai žinos istorijos
elementus; 3. Moksleiviai gebės patys kurti ir pasakoti įtraukiančias istorijas. Norite, kad jaunuoliai mokytųsi smagiai ir
prasmingai? Susisiekime!

Emilijos P. atsiliepimas:
Šie mokymai pakeitė mums, mokiniams, žinomą ,,mokymų" žodžio reikšmę. Supratau, jog mokymai ne tik klausimas ir
skaidrių žiūrėjimas, o kai kas įdomiau. Vieni įdomiausių mokymų, kokius kadanors esu turėjus. Puiki kompanija, labai
įdomi programa ir labai smagiai praleistas laikas, įgyta naujų žinių ir pilna įspūdžių. Ačiū!


Lina Itagaki: kaip kuriami istoriniai komiksai (nuotolinė paslauga)

Nuotolinio susitikimo metu iliustruotoja ir komiksų kūrėja Lina Itagaki rodydama skaidres papasakos apie savo pieštus istorinius komiksus:

1. Daugybę apdovanojimų sulaukusį grafinį romaną „Sibiro haiku“.

2. Komiksą apie Albanijos mokslininkę ir diktatorių „Prieš srovę“ (parodys ir papasakos kaip jį kūrė - nuvykusi į Albaniją rinko pasakojimus, medžiagą, nuotraukas, paaiškins kodėl šiame komikse visi žmonės atrodo kaip žuvys, kokių įdomių sąsajų galima įžvelgti Lietuvos ir Albanijos istorijoje.)

3. Komiksą apie skulptorių Vincą Grybą „Grybo auksas“ (Lina parodys ir papasakos kaip atrodo visas darbo procesas, kiek daug dokumentinės medžiagos reikia surinkti ir perpiešti, kaip tekstas virsta piešiniu, trumpai pristatys skulptoriaus gyvenimo istoriją.)

4. Naunausią grafinį romaną „Mergaitė su šautuvu“ (su vaikais išsiaiškinsime kuo partizanai skiriasi nuo kareivių, už ką jie kovojo, kaip atrodo gyvenimas bunkeryje, kaip būdavo statomi bunkeriai, kokią medžiagą reikėjo surinkti piešiant šį komiksą, pristatys knygoje pasakojamą Magdės istoriją.)

Susitikimo metu bus galima bendrauti su iliustruotoja Lina Itagaki, užduoti klausimus ir sužinoti viską, kas domina apie jos darbo ypatumus.


“Myliu tik tai, ką žinau, saugau tik, tai ką myliu”
Konradas Lorenzas

Miškas klasėje, tai miško pedagogika-su mišku susijęs švietimas vaikams, skatinantis mokinius suvokti gamtos įvairovę ir naudą sau.
Dėmesys skiriamas visai miško aplinkai ir pagarbai. Nuo senų laikų miškas minimas žmonijos istorijoje kaip šventa vieta. Miškas apsuptas paskojimais tiek literatūroje, tiek mitologijoje.
Tai vieta bendradarbiavimui su gamta, nuotykių ir pasakų vieta, kūrybos ir vaizduotės šaltinis, ramybės oazė ir natūrali vaistine.
Samanos tampa minkštu patalu, spygliai gydomaisiais vaistais, grybai ir uogos gardžiu maistu.
Pakviesime vaikus klasėje pajusti mišką, pauostyti ir paliesti, kalbėsime apie miško naudą, jo gėrybes ir gamtosaugą. Įtrauksime vaikus į protėvių pasaulį, supažindinsime su pamirštais papročiais ir gamtos naturaliais gydomaisias būdais, skirtingais metų laikais.
Ši edukacija žaismingai, per pasakojimus,uoslę, pojučius, poeziją pateiks dalyviams gamtos mokslus ir gamtosaugos pagrindus.

Savo eiliuotą pasakėlę “Miško talka” iš knygutės “Mano mažasis pasaulis”, kurioje atsispindi meilė gamtai ir jos gyventojams, kuri pamoko vaikučius mylėti ir tausoti gamtą, skaitys autorė Kristina Petkutė-Gregor.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Nykstantys gyvūnai ir jų išsaugojimo galimybės (išvažiuojamoji edukacija)

Visos rūšys turi prigimtines teises egzistuoti, jos visos vertingos gamtai ir žmonėms. Išvažiuojamosios edukacinės programos metu susipažinsite su pasaulio ir Lietuvos nykstančiomis gyvūnų rūšimis. Kai kurioms gyvūnų rūšims reikalinga ypatinga apsauga, zoologijos sodai gali būti vienintelė vieta jiems išlikti. Edukacijoje sužinosite apie iškilusias grėsmes tigrams, lūšims, papūgoms, baliniams vėžliams ar didiesiems apuokams. Suprasite koks gali būti pavojingas žmogaus įsikišimas į natūralius gamtos ciklus. Kūrybiškai spręsime esminius gyvūnų išsaugojimo klausimus. Dalyviai bus skatinami pagarbiai elgtis gamtoje ir savo veikla bei elgesiu prisidėti prie gamtos vertybių išsaugojimo. Diskutuosime, analizuosime, žaisime, priimsime atsakingus sprendimus. Sužinosime ką slepia paslaptingoji raudonoji staltiesė.


Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas SENIEJI DRUSKININKAI

Interaktyvi ekskursija, kurios lankomus objektus turėsite rasti patys, vedami mūsų virtualaus gido Braino. Lyg detektyvinę bylą narpliosite Druskininkų istoriją, kol ištyrinėsite pagrindinius Druskininkų lankomus objektus. Pasidalinę į nedideles grupeles, į savo telefonus komandiškai gausite suktas užuominas, kurias išnarpliojus - rasite vietą, kurią jums gidas nori parodyti - gal tai bus pastatas, o gal paminklas, kitą kartą - stebuklingas suolelis, ant kurio pasėdėjus išsipildys noras. Tik suradę tai ką reikia ir išklausę trumpą ir įdomią informaciją apie savo rastą "lobį" galėsite tęsti žaidimą, keliaudami prie sekančios užduoties, kol žingsnis po žingsnio išspręsite DRUSKININKŲ DETEKTYVĄ. Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - dar nepaklaidinome nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Ar pasiruošę naujam nuotykiui?
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Šešėlių istorijos: teatras mažiesiems kūrėjams

Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Šios edukacijos metu 1-4 klasių mokiniai kviečiami į magišką šešėlių teatro pasaulį, kuriame jie taps kūrėjais ir aktoriais. Užsiėmimų metu vaikai sužinos apie šešėlių teatro istoriją ir technikas, kurs savo šešėlių figūras ir vaidins sukurtus scenarijus.  Edukacija skatina vaikų kritinį mąstymą, kūrybiškumą, kultūrinį sąmoningumą bei komunikavimo įgūdžius. Per žaidimus ir praktinius užsiėmimus vaikai mokosi bendradarbiauti, pažinti emocijų raišką ir stiprinti socialinius bei pažintinius gebėjimus. Tai unikali galimybė vaikams atrasti naujus saviraiškos būdus ir mėgautis kūrybos procesu draugiškoje aplinkoje. Laukiame grupių Kalnupės bibliotekoje su vaikų centru „Ruoniukas“.


Edukacinė ekskursija „Vilniaus miesto įkūrimas“

Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Edukacinę ekskursiją pradėsime nuo Vilniaus įkūrėjo Gedimino paminklo, o apėję ratu Žemutinės pilies teritoriją maršrutą baigsime prie Katedros varpinės. Ekskursijos metu tyrinėsime seniausių Vilniaus pastatų liekanas Pilies (Gedimino) kalno papėdėje ir Katedros aikštėje, išgirsime Vilniaus miesto kūrimosi XII–XIV a. istoriją. Ieškosime tikrojo Gedimino laikus menančio bokšto ir pasitelkę senųjų pastatų paslaptis aiškinsimės, kuris valdovas iš tiesų pastatė ant Gedimino kalno stovinčią mūrinę pilį. Moksleiviai supažindinami su Vilniaus miesto priešistore, čia gyvenusia bendruomene bei jai kilusiais pavojais, Vilniaus pilimis, mūšiais bei legendomis. Kokiuose būstuose gyveno, kokius dievus tikėjo, koki maistą valgė, kas buvo draugai, o kas priešai būsimo Vilniaus miesto gyventojų? Pamatysime, kas autentiško išliko iki mūsų laikų, ką teko užkonservuoti arba net atstatyti. Vilniaus įkūrimo ištakos atskleidžiamos iki pat miesto įsigalėjimo.


Kas yra gatvės menas ir kaip menininkai kuria urbanistinį miesto peizažą? Ar piešiniu ant sienos galima perduoti svarbią socialinę žinutę ir net sukelti įnirtingas diskusijas bendruomenėje? Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsime su įdomiausiais Šiaulių gatvės meno pavyzdžiais, juos analizuosime ir patys pjaustysime trafaretus, purkšime dažus ant popieriaus. Tai puiki galimybė prisiliesti prie populiarios gatvės meninkų naudojamos technikos bei geriau pažinti miesto tapatybę.


1-2 kl. mokiniams skirtas edukacinis užsiėmimas, kurio metu susipažįstama su muziejaus institucija, išsiaiškinama, kuo ypatingi namai-muziejai. Edukatorius pristato svarbias XX a. pradžios asmenybes – rašytoją Balį Sruogą ir jo žmoną, istorikę, pedagogę Vandą Daugirdaitę-Sruogienę. Vaikai išgirsta daug įdomių istorijų, susijusių su šeimos gyvenimu, namo statyba, baldais, išlikusiais autentiškais daiktais. Dalyviai ne tik klauso edukatoriaus, tačiau ir dalinasi savo patirtimis, kalbama apie namų aplinką, muziejines ir gyvenimiškas vertybes.
Pasiskirstę komandomis ir gavę žaismingą užduočių knygelę „Pirmoji pažintis su B. ir V. Sruogų namais-muziejumi“, vaikai atlieka skirtingas, nurodytas užduotis. Ugdomas pastabumas, kūrybiškumas, sustiprinami socialiniai įgūdžiai. Kartu su edukatoriumi ieško atsakymų į iškilusius klausimus, dalinasi įspūdžiais.


„Kelionė laiku“ – edukacinis užsiėmimas, norintiems geriau susipažinti su rašytojo B. Sruogos asmenybe ir kūryba. Įžanginė užsiėmimo dalis – išsami ekskursija literatūrinėje ir memorialinėje ekspozicijoje, kurios metu moksleiviams pristatomi B. Sruogos gyvenimo ir kūrybos faktai, aptariama laikmečio atmosfera, kontekstualiai įtraukiamos kitos svarbios tuometinio visuomeninio gyvenimo figūros. Daugiau dėmesio skiriame rašytojo istorinėms dramoms, išskirtinei dramos „Milžino paunksmė“ parašymo istorijai, istorinių ir kultūrinių laikotarpių problematikai, talento ir tapatybės formavimosi temoms.
Antroje užsiėmimo dalyje, pasiskirsčius nedidelėmis grupelėmis, išdalinamos iliustruotos kortelės – rašytojo biografijos fragmentai. Dalyvių užduotis – chronologine tvarka atkurti rašytojo gyvenimo ir kūrybos kelią.


Kelmės rajono savivaldybės Žemaitės viešoji biblioteka

Edukacijoje „Ankstyvoji robotika“ ugdomas ne tik gebėjimas konstruoti, bet ir menas sugalvoti, planuoti ir projektuoti. Tai ypač aktualu sprendžiant sudėtingą vaikų naudojimosi technologijomis klausimą – kaip virtualius žaidimus pakeisti naudą teikiančia veikla? Anot mokslininkų, užsiimdami robotika vaikai gali pasisemti efektingų idėjų iš technologijų ir kompiuterių programavimo, tuo pačiu gerinami jų matematinio mąstymo įgūdžiai. Užsiėmimo pradžioje supažindinama su teoriniais robotikos pagrindais, o įsisavinus gautas žinias, mokiniai atlieka praktinę užduotį – konstruoja ir programuoja robotus. Robotikos edukacijoje vaikai patiria atradimo džiaugsmą – įgytos žinios ir patirtis sužadina kūrybiškumą, kurio rezultatas – idėjos, virtusios veikiančiais mechanizmais. Robotikos edukacija nėra vien tik menas konstruoti – tai kur kas didesnis menas kritiškai mąstyti, originaliai spręsti užduotis dirbant individualiai ar komandoje – ugdyti reikalingiausias XXI-ojo amžiaus kompetencijas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Meno terapija pagrįsta supratimu, kad mūsų kūriniai gali padėti suvokti kas esame, padėti išreikšti jausmus ir mintis, kurių negalime išreikšti žodžių pagalba. Ji ne tik teikia mums didelį malonumą ir estetinį pasitenkinimą, bet ir skatina savęs pažinimą, ugdo mus kaip asmenybes, nuteikia pozityviai. Užsiėmimų tikslas – suteikti dalyviams teigiamų emocijų. Uždaviniai – skatinti kūrybiškumą, atskleisti mokinių meninės raiškos gebėjimus, lavinti estetinį skonį, mokyti atsipalaiduoti atliekant kūrybines užduotis. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai tampa kūrėjais. Jiems pateikiamos kūrybinės užduotys ir priemonės – natūralios medžiagos tokios kaip druska, vanduo, akmenukai, žemė bei pagalbinės medžiagos – popierius, guašas, akvarelė. Ši veikla nereikalauja gebėjimų piešti. Užsiėmimuose vyksta nenuspėjamas žaidimas dailės priemonėmis bei technikomis. Siekiama pažinti save, o ne sukurti vertingą darbą. Numatomas rezultatas – paveikslas, kurį dalyviai pagal tam tikras instrukcijas ir technikas atliks iš pradžių individualiai, bei vėliau komandose, bandydami suvokti savo bei kitų jausmus ir nuotaikas.


Edukacinio užsiėmimo metu pirmiausiai gimtuose namuose Druskininkuose susipažinsime su M. K. Čiurlionio gyvenimu bei kūryba, pažvelgsime į aplinką, kurioje menininkas sukūrė didžiąją dalį savo dailės kūrinių ir kuri jam buvo be galo svarbi. Muziejaus ekspozicijose nagrinėsime žymiausio Lietuvos menininko M. K. Čiurlionio sukurtus ne tik tapybos, bet ir grafikos kūrinius. Pagilinsime žinias apie daugeliui negirdėtus meninius terminus flourofortas ir vinjetė. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai tušo, teptuko ir plunksnos pagalba kurs grafikos meno kūrinius, semdamiesi įkvėpimo iš M. K. Čiurlionio kūriniuose vaizduojamų simbolių.