Edukacinis užsiėmimas skirtas 10–12 kl. mokiniams siekiant ugdyti pilietinį sąmoningumą. Užsiėmimo pradžioje kuriamas įspūdis, kad esame skirtingi, supa įvairi aplinka, tačiau yra, kas mus vienija, kad būdami bendruomenėje galime kurti bendrąjį gėrį. Įsijautę į skirtingas roles – išsitraukę miesto personažą – moksleiviai bando atsakyti į klausimą – kas ir kaip kuria miesto pulsą? Į klausimą atsakoma iš skirtingų žiūros kampų. Vėliau gilinamasi į konkrečius Kauno miesto pasakojimus, kuriuose atsispindi žmogiškumas, sukūręs bažnyčias, gelbėjęs žmonių gyvybes, įžiebęs drąsą maištauti prieš netiesą. Užsiėmimo metu siekiama ugdyti drąsą imtis lyderystės, būti atsakingam už savo bendruomenę ir aktyviai veikti savo aplinkoje. Moksleiviai atlieka kūrybine užduotį, kurioje kuria planą, kaip išspręsti aktualią miesto problemą. Vėliau savo projektus pristato visai klasei ir juos aptaria.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Orientacinė edukacija ,,Pabėgimas iš Dapkiškių dvaro".

Pabėgimas iš Dapkiškių dvaro, tai patyriminė edukacija, kviečianti dalyvius pasinerti ir pabūti detektyvais, randant kelią iš Dapkiškių dvaro labirintų. Užduotys privers pasukti galvas, įsiklausyti į vienas kito nuomonę, įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį, bandant rasti teisingus kodus, raktus padedančius atrakinti dvaro kambarius ir duris. Ištrūkę iš dvaro, dalyviai bus susipažinę su Simonu Konarskiu, kovotoju už laisvę ir nepriklausomybę 19 amž. Turės galimybę diskusijos metu aptarti savo patirtus įspūdžius ir gauti malonų, saldų apdovanojimą keptą ant laužo.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Interaktyvus edukacinis spektaklis ,,Sesutė Gerutė ir broliukas Nevaliukas''

Tai interaktyvus situacijų spektaklis skatinantis sąžiningumą (prie ko gali privesti melas), sveiką gyvenimo būdą (sveika mityba, sporto nauda, kasdieninė higiena), aplinkos tausojimą (atliekų rūšiavimas, antrinių žaliavų panaudojimas). Spektaklis skatina moksleivių kūrybiškumą ir savimonę, moksleiviai kartu su aktoriais/ personažais ieško ir randa situacijų sprendimus, moksleiviai kartu dalyvauja spektaklyje. Žiūrovai tampa spektaklio dalyviais jau per pirmąsias spektaklio minutes- jų klausiama kaip pasielgti vienoje ar kitoje situacijoje, keletas žiūrovų kviečiami į sceną, jog patys dalyvautų situacijoje ir atliktų personažų jiems pavestą užduotį. Spektaklyje akcentuojama draugystės ir empatijos tema, jog draugai, broliai ar sesės nepaliktų vienas kito nesėkmėje ar nežinojime kaip pasielgti, bet visad padėtų, patartų ar paprašytų suaugusiųjų pagalbos, mokoma džiaugtis vienas kito pasiekimais. Tai linksmas, nuotaikingas ir spalvingas spektaklis skirtas smalsiems 1- 4 kl. moksleiviams.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Klaipėdos kraštas išskirtinis savo vėtrungėmis ir delmonais (stilizuota kišenė). Bet dar ir tuo, kad buvo augalų vartai į Lietuvą. Iš čia iškeliavo daugelis augalų į lietuviškus darželius. Tad klausydamiesi Klaipėdos krašto legendų, dainų ar pasakojimų, rasime jų tekstuose augalus. Juos pažinsime Botanikos sode ir iš jų, klijuodami, spausdami ir piešdami gaminsime stilizuotus delmonus. Užsiėmimo pabaigoje,  diskusijos metu, mokiniai ir mokytojai pasitikrins žinias, kokie gi augalai yra svarbūs mūsų identitetui ir krašto kultūros pažinimui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lietuviškos verpstės apie dangų, žemę ir žmogų

Edukacinis užsiėmimas „Lietuviškos vepstės apie dangų, žemę ir žmogų" supažindins moksleivius su lietuviškų verpsčių puošybos elementais, jų prasmėmis ir ištakomis. Moksleiviai sužinos apie unikalią ir archaišką visatos sandaros schemą kurią mūsų protėviai simbolinėmis Pasaulio medžio bei rato kompozicijomis perteikdavo vepstėse. Tai leis moksleiviams aiškiau suprasti mūsų protėvių pasaulėžiūrą ir prisidės ugdant moksleivių tautinę savimonę ir identitetą. Užsiėmimo metu taip pat kalbėsime apie verpimo ir verpsčių svarbą liaudies papročiuose bei apeigose. Užsiėmimo metu taip pat vyks kūrybinės dirbtuvės; moksleiviai dekoruos suvenyrinę verpstę, iš kurios pasigamins magnetuką atminčiai. Dekoruodami verpstę moksleiviai privalės panaudoti tradicinius puošybos elementus – apskritimus ir žvaigždes, augalus ir gyvūnus, linijinius ornamentus ir bangeles ir daug kitų. Prisilietimas prie tautos tradicijų, lietuvių tautodailės unikalumo pažinimas skatins moksleivių pagarbą savo šaknims ir stiprins jų tautinę savimonę.


Edukacinis koncertas "Muzikinė kelionė per epochas"

Edukacinis koncertas „Muzikinė kelionė per epochas" supažindinus moksleivius su skirtingų epochų muzika ir jos skiriamaisiais bruožais. Koncerto metu moksleiviai susipažins su pagrindiniais baroko, klasikos, romantizmo ir modernizmo muzikos stilių ypatumais. Moksleiviai girdės tokių kompozitorių kaip Bacho, Mocerto, Bethoveno, Šopeno, Dvoržako, Geršvimo ir kt. atliekamus kūrinius. Profesionalių muzikantų gyvai atliekami kūriniai suteiks moksleiviams naujų emocinių ir meninių patirčių. Atliekamus kūrinius muzikantai pristatys ir paaiškins ne tik stiliaus ypatumus, bet ir atkreips dėmesį į turinį, išraiškos priemones, atlikimo būdą ir kūrinio idėją. Todėl moksleiviams sužinos ir išmoks atskirti pagrindinius epochų skiriamuosius bruožus. Nemažiau svarbu muzikinę epochą susieti su istoriniu laikmečiu ir jame vyravusia visuomenės pasaulėžiūra ir filosofija. Taigi, moksleiviai ne tik klausys muzikos, bet ir išgirs įdomių pasakojimų. Muzikos kūriniai veikia emocijas, tobulina pasaulėjautą, keičia požiūrį į aplinką, skatina asmenybės progresą. Šiuo koncertu prisidėsime prie visapusiškai išsilavinusios ir kultūringos asmenybės ugdymo.


Kūrybinė edukacija „Rašiklio 3D galimybės meninėje saviraiškoje“

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Užsiėmimą sudarys dvi dalys: literatūrinė viktorina ir kūrybinė dalis su 3D rašikliu. Pirmoje dalyje vaikai žaidybine forma sužais interaktyvią viktoriną, susipažins su pasakos žanru ir jos rūšimis, sužinos apie lietuvių liaudies pasakas ir jų personažus. Panaudojant šiuolaikines informacines technologijas vaikai lengviau įsisąmonins pateiktą informaciją, įgis kultūrinių ir tautinių žinių, tai skatins domėjimąsi vaikų grožine literatūra bei knygų skaitymu. Antroje dalyje pagal pateiktą šabloną dalyviai kurs savo pasakų personažus naudodamiesi naujos technologijos priemone – 3D spausdinimo rašikliu. Vaikai iš prigimties būdami labai kūrybingi ir išradingi nori tyrinėti aplink esantį pasaulį, sukurti daiktus, žaisti su spalvomis, atverti vaizduotę. Vieni tai išreiškia piešdami, o kitų mėgstamas kūrybos būdas yra konstravimas. 3D spausdinimo rašiklio technologija atveria galimybę piešti ir kurti vienu metu. 3D rašiklyje vietoj rašalo yra naudojamas plastikinis siūlas PLA ar ABS. Abu jie yra visiškai saugūs vaikams, netoksiški, neskleidžia nuodingų dūmų. 3D rašiklio naudojimas kuriant reikalauja ne tik fizinio, bet ir psichinio pritaikymo. Kuriant vaikas turi galvoti apie tai, kaip susiję įvairūs elementai trimatėje figūroje, ugdomi susikaupimo įgūdžiai, stiprinami ir lavinami motoriniai gebėjimai, erdvinis mąstymas bei rankų ir akių koordinavimas. Paslaugos metu vaikai išmoks naudotis 3D spausdinimo rašikliu, ugdys kūrybiškumą, kritinį mąstymą, bendradarbiavimą. Sukurtą darbelį bus galima parsinešti namo prisiminimui.
Išvažiuojamoji paslauga bus teikiama: Šventoji, Palangos m., Palangos r., Kretingos m., Kretingos r., Klaipėdos m., Klaipėdos r., Gargždų m., Rietavo m., Rietavo r., Šilalės m., Šilalės r., Pagėgių m., Pagėgių r., Tauragės m., Tauragės r., Rusnės sala, Kintų sen., Ventė, Kuršių nerija.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Interaktyvus pabėgimo kambarys ,,Laiko archeologai"

Šilalės rajono savivaldybės kultūros centras

Pabėgimo kambarys ,,Laiko archeologai" – tai interaktyvus žaidimas. Programuotojų pagalba, žaidimo užduotys ir kita vizualizacija bus matoma ant visų 4 patalpos. Interaktyvaus pabėgimo kambario galvosūkiai padės dalyviams lengviau pažinti tradicines Žemaitijos regiono (ypatingai Šilalės krašto) kalendorines šventes.
Kalendorinių švenčių simboliai paslėpti po seno kalendoriaus lapais. Ten slepiasi kultūros paveldas, kurio neįmanoma apčiuopti ar eksponuoti krašto muziejuje. Ten slepiasi senosios tradicijos, papročiai, žaidimai ir prietarai, kuriuos galima pažinti tik nusikėlus į tam tikrą laikmetį.
Pabėgimo kambaryje ,,Laiko archeologai" jaunuoliai nusikels į 7 skiringus laikmečius, sėdės prie vieno stalo su savo protėviais, žais to meto žaidimus, šiuo būdu padės atgauti atmintį pasiklydusiam lietuviui. Dalyviai – laiko archeologai, kiekviename laikmetyje, įgyvendinus užduotį, ras kalendorinės šventės artefaktą (kurių iš viso bus 7). Šie artefaktai laikomi raktu į etnoportalą, kuriame lietuvis, įveikęs visas užduotis atras savo prigimtį, kultūrą, papročius, tradicijas, šaknis iš kurių susideda lietuvio savimonė.
Lietuvis pamiršo, kodėl jis lietuvis, kokios jo šaknys? Pasiklydęs tarp daugybės ekranų, virtualios realybės akinių ir kitų išmanių įrenginių, jis nebesuvokia savęs ir nebežino kas toks yra. Pabėgimo kambario ,,Laiko archeologai" tikslas – įveikti galvosūkius ir padėti lietuviui atgauti atmintį.


Svečiuose pas muzikos instrumentus 1-4 kl., išvykstamasis (Kauno m. ir Kauno raj. savivaldybėse)

Kaip skamba styginiai, pučiamieji, mušamieji instrumentai? Kiek pavadinimų turi smuikas? Kokiais instrumentais galima išmatuoti autobusą? Iš ko pagaminti instrumentai? Užsiėmimo metu susipažinsite su svarbiausiais simfoninio orkestro instrumentais, jų rūšimis, ypatumais, taip pat turėsite unikalią galimybę patys jais pagroti!
Mokiniai susipažįsta su klasikiniais vakarų styginiais, pučiamaisiais ir mušamaisiais instrumentais, pažįsta grojimo būdą, išmoksta apibūdinti instrumento tembrą, jo savybes. Mokiniai turi galimybę muzikuoti drauge su kitais ir patirti bendrumo jausmą. Tinkamas: muzikos programos žinioms pasikartoti, pagilinti ir praplėsti.
Užsiėmimas gali būti pritaikomas vaikams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius vaikus informuoti užsakymo metu.
Išvykstamoji paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Užsiėmime mažiausias galimas vaikų skaičius - 18.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


EDUKACINIS-PREVENCINIS SPEKTAKLIS (STAND UP) „NAMAI“

STAND-UP "NAMAI" - tai teatralizuota gatvėje nakvojančio, zoną namais vadinančio vyro gyvenimo kelionė ir transformacija. Atvirai ir be kaukių. Spektaklis (rež. Andrej Špilevoj) atliekamas storytelling žanre, remiantis tikra istorija, jos pagrindą sudaro įdomiausios ir labiausiai sukrečiančios detalės („nekalti vaikystės“ prisiminimai, pirmoji psichotropinių medžiagų vartojimo patirtis, priklausomybės kelionės „nuotykiai“ ir išsilaisvinimo iš priklausomybės pinklių įvykio paveikslas).  Atverdamas opią visuomenės problemą, istorijos pasakotojas kalba apie galimus faktorius, dėl kurių lengva pakliūti į priklausomybių spąstus (psichologinis ir fizinis smurtas, nemeilė, sudėtingos situacijos šeimose ir jausmų slopinimas, maža savivertė, psichotropinių medžiagų vartojimo toleravimas bei klaidingas įsivaizdavimas apie jų kontrolę ir pasekmes).
Spektaklį sudaro dvi dalys: spektaklis ir diskusija po jo. Pats siužetas yra netikėtas, įtraukiantis ir stebinantis. Žiūrovas tarsi perkeliamas į skirtingus aktoriaus gyvenimo laikotarpius, kviečiant kartu „gyvai“ išgyventi įvairias situacijas, kurios kartais atrodo „linksmos“ ir humoristinės, kartais jose netrūksta dramos, visgi, peržiūros metu įvyksta kiekvieno akistata su pačiu savimi ir atrandamos unikalios prasmės bei reikiamos įžvalgos nagrinėjama tema. Istorijos pabaigoje pabrėžiamas kontrastas tarp gyvenimo ankščiau, ir dabar- nepriklausomas nuo narkotinių medžiagų gyvenimas, laimingos šeimos pristatymas, pasiekimai, kasdieniniai džiaugsmai ir išmoktos pamokos. Diskusijos metu mokiniai turės galimybę užduoti rūpimus klausimus ir gauti profesinėmis žiniomis bei patirtimi grįstus atsakymus (apie priklausomybės pasekmes, gydymo sunkumus, narkotikų fizinę ir psichologinę žalą).

STAND UP NAMAI FB profilis: https://www.facebook.com/standupnamai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Monospektaklis „SEEN“ – apie valgymo sutrikimus, kūno kultą ir nemeilę sau, sukurtas pagal tikras trijų merginų istorijas, kurios suplaukia į vieną Ūlos išpažintį už visas pasaulio Ūlas, visoms pasaulio Ūloms. Nūdienoje, kuomet aplink mus tiek daug sėkmės istorijų, nuostabių, išblizgintų insta gyvenimų, vienądien nuskamba: sveiki, šiandien Jums papasakosiu savo nesėkmės istoriją.“ Ir išties, tai labiau ne spektaklis, o išpažintis perteikiama muzika, judesiu, gyvu vokalu ir nesuvaidintu pasakojimu apie Ūlas, kurios, trokšdamos kitų meilės ir pripažinimo, praranda pagrindinį turtą – save. Praranda tikėjimą ir pasitikėjimą savimi, kai nespėjęs nubusti, jautiesi blogesnis nei vakar, o baimė ir kaltė lošia pokerį iš to, ar žengsi lemiamą joms palankų žingsnį, ar dar šiek tiek palūkėsi. „Jeigu Tavo didžiąją dalį dienos užima mintis apie maistą, mes turime susitikti. Jeigu Tavo artimo didžiąją dalį dienos užima kalorijų skaičiavimas, mes turime susitikti. Jeigu lėkštėje matai ne maistą, o kalorijas, mes turime susitikti. Jeigu nuolat girdi (iš savęs ar kitų), kad esi nepakankama, jeigu nuolat jautiesi per didelė, per liesa, PER – mes turime susitikti. Jeigu nuo pat vaikystės ar paauglystės girdėjai daug liepiamosios nuosakos ir jutai didžiulę kontrolę, jeigu nemeilė sau Tau daugiau nei artima, jeigu po valgio jauti kaltę, jeigu jauti, kad gyveni du gyvenimus: tikrąjį ir tą, kurį matome socialiniuose tinkluose, o tikrasis kelia baimę ir liūdesį, mes turime susitikti. Jeigu nuolat girdi, kad neatitinki kažkokių standartų, jeigu kažkas iš tavo artimų nuolat sako: ė, lenta! Banginis, stora kaulė, stora šiknė kiaulė, vaikščiojantis lavonas, kas tave tokią pagimdė? MES TURIME SUSITIKTI. Ir jeigu jauti gėdą, kai Tau kas nors nuoširdžiai pasako: esi nuostabi! MES TURIME SUSITIKTI! Kažkas pasakė: gyvensim tūkstančius myliu. Tai ir kyla klausimas: nuo kada pradėsim skaičiuoti?


Kiekvieno vaiko širdelėje tūno slapta svajonė – naminis gyvūnėlis! Su mumis vaikai bent per mažą žingsnelį galės priartėti prie tos svajonės.
Edukacijos tikslas – supažindinti vaikus su gyvūnais bei išmokyti atsakingo elgesio su jais. Taip pat lavinti vaizduotę, motoriką, skatinti  kūrybiškumą. Mokyti išlaikyti koncentraciją dirbant pagal instrukcijas ir  įsitraukti į diskusiją, kuri vysto saviraišką bei pasitikėjimą savimi.
 Iš rankšluostukų vaikai lankstys gyvūnėlius, patys kurs jiems nosytes, ausytes, papuošimus ir, kaip tikriems gyvūnėliams, galės sugalvoti vardą. Pagamintą savo rankytėmis žaisliuką-rankšluostuką galės pasilikti. O, kurį laiką pasidžiaugę, išvynios ir naudos kaip rankšluostuką.
Edukacijos temos priklauso nuo užsakovo poreikių ir esamo laikotarpio (pvz.: Velykos – gyvūnėlis viščiukas su margintu kiaušiniu, Kalėdos – dovanėlė – augintinis šuniukas, o Naujieji metai – Zuikis pagal kinų kalendorių ir morkos formos atvirukas).
Edukacijas taip pat galime vesti lenkų ir rusų kalbomis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Interaktyvi veikla vaikams apie tai, kaip buvo atrasta galimybė pasitelkus elektrą sukurti judesį ir kaip šis judesys pakeitė pasaulio istoriją! Edukacijos tikslas – perteikti Antrosios pramonės revoliucijos poveikį žmonijos progresui. Teorinėje edukacijos dalyje susipažinsime su įvairių variklių tipais ir sužinosite apie elektros variklio ištakas.
Praktinėje edukacijos dalyje atkartosime Maiklo Faradėjaus 1821 m. atliktą eksperimentą: iš lengvai prieinamų medžiagų konstruosime pirmojo pasaulyje elementariojo elektros variklio modelį. Užsiėmimas skatina eksperimentą atkartoti namuose ir taip puoselėja savarankiško mokymosi kultūrą.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Edukacijos metu nusikelsime į jaunojo kūrėjo M. K. Čiurlionio gyvenimo tarpsnius kuriuose, be mylimų žmonių nebūtų turėjęs galimybių augti ir tobulėti. Didelį dėmesį skirsime susipažinimui su M. K. Čiurlionio mylimąją, sužadėtine S. Kymantaite – Čiurlioniene su kuria, pasinersite į Čiurlionio kūrybos procesą įkvėptą meile, Baltijos jūros bangų skalaujančiais krantais ir daugybę emocijų. Visi kartu kelsimės į 1908 metų vasarą, praleistą Palangoje, aptarsime M. K. Čiurlionio gyvenimą su Sofija, bandysime pajusti Jūros sonatos skambesį bei atrasti paslėptus vandenyno miestus bei pasakojimus.


Programos temos skirstomos pagal metų laikus, žemdirbio darbus ir šventes, jų apeigas, gretinant gamtos ritmus ir jų atspindžius liaudies kultūroje, siekiant atskleisti švenčių prasmę ir simboliką. Užsiėmimo metu perteikiami kalendorinių švenčių papročiai, dainuojamos dainos, žaidžiami žaidimai, skaitmeninių mokymosi įrankių pagalba kuriami švenčių simboliai, inovatyviomis priemonėmis tikrinamos teorinės žinios. Pasidalindami savo įspūdžiais ir vadovaudamiesi įgytomis etnokultūrinėmis žiniomis, mokiniai nagrinėja ir savais žodžiais apibūdina  svarbiausius kalendorinių švenių papročius, kuria tai šventei būdingus namų puošybos elementus (šiaudinius dirbinius, karpinius), šventės rekvizitus (kaukes, paukštelius iš gamtinių medžiagų, kupoles) ar kt . Programa skirstoma atsižvelgiant į metų laikų kaitą, todėl galima pasirinkti vieną iš norimų temų: Rudens ženklai: Rudens lygiadienis, Ganiavos pabaigtuvės – Ožio diena. Žiemos ženklai: Žiemos saulėgrįža – adventas, Kūčios – Kalėdos, Užgavėnės. Pavasario ženklai: Pavasario lygiadienis, Paukščių diena, Velykos – Atvelykis, Sekminės. Vasaros ženklai: Vasaros saulėgrįža – Joninės/Rasos/Kupolės.


Sveiki gyvi atvykę į šimtmečių istoriją skaičiuojantį Raudondvario dvarą. Aš, grafienė Klara Elžbieta, pristatysiu jums vieną ryškiausių dvaro valdytojų-Benediktą Henriką Tiškevičių, ambicingą, dosnų, azartišką grafą, turėjusį subtilų humoro jausmą ir puikų meninį skonį.
Viena didžiausių aistrų jo gyvenime buvo kelionės po pasaulį ir fotografija. Grafas Benediktas Henrikas šiandien kviečia ir jus leistis į įspūdžių kupiną kelionę. Jos metu pažinsite ne tik Raudondvario dvaro istoriją, bet ir pakeliausite po tolimiausius pasaulio kraštus. Kraustydamasis į vieną iš savo dvarų Prancūzijoje, kažkur Raudondvario pilies prieigose grafas paliko savo kelionės lagaminą.
Kalbama, kad viduje daug vertingų daiktų, tačiau dar niekam nepavyko jo aptikti. Smalsu, kas gi slepiasi lagamine?


Viešoji įstaiga "Tytuvėnų piligrimų centras"

Edukaciją mokiniai pradės trumpa pažintine ekskursija po Tytuvėnų vienuolyną. Edukacinės programos metu pasakosime apie vienuolynų vaistažolių sodelių augalus, bandysime iš kvapo atpažinti žoles gyduoles, minsime mįsles, bandysime išgirsti žolynų muzikos garsus. Visi edukacinės programos dalyviai pasidarys po kvapų maišelį iš žolelių, kurios Jums labiausiai patiks. Pavaišinsime pagal Tytuvėnų vienuolyno virėjo receptą užplikyta arbata, ragausime sūrį iškeptą žolinių pabarstų pataluose.


Tikslas:
1. Supažindinti su koklių atsiradimo istorija ir išmokyti pasigaminti koklio fragmentą.
Uždaviniai:
1. Paaiškinti kaip koklinės krosnys atskleidžia tam tikro laikmečio dvarų sociokultūrinį gyvenimą.
2. Papasakoti apie koklių rūšis (nuo seniausių puodyninių iki plokščiųjų).
3. Supažindinti su koklių puošybiniais motyvais, siužetais.
4. Demonstruojant įvairias technikas išmokyti pasigaminti koklio fragmentą.
Krosnies ištakos slypi akmens amžiuje, o koklių gamybos amatas, perduodamas iš kartos į kartą, atkeliavo iki mūsų dienų. Kodėl koklių ir jų fragmentų dažniausiai randama pilių ir dvarų teritorijose, griuvėsiuose? Kokią dar funkciją, be pagrindinės savo paskirties, atliko koklinės krosnys? Atsakymus į šiuos klausimus sužinosite edukaciniame užsiėmime „Kokliai. Molyje įamžinta istorija“.
Koklių būta įvairių – paprastų ir įmantriai dekoruotų. Lietuvoje aptinkamų koklių dekorui įtaką darė populiarūs Europoje siužetai ir ornamentai, kurie plito per dailės kūrinius, grafikos lakštus, knygas, keliaujančius amatininkus. Keliaudami po Šiaulių istorijos muziejaus ekspozicijas susipažinsite su Šiaurės Lietuvoje rastais koklių fragmentais ir sužinosite, koks koklių fabrikas, įsteigtas visai šalia miesto, garsino Šiaulius. Vėliau Amatų mokykloje galėsite išbandyti amatininko profesiją, iš molio nusilipdyti savąjį koklį ir jį dekoruoti.


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo tikslas – skatinti mokinių domėjimąsi Kuršėnų krašto istorija, patrauklia forma supažindinti juos su kultūros paveldo objektais, ugdyti žingeidumą  bei kūrybiškumą, pasigaminant savitą magnetuką.
Uždaviniai:
1. Ugdyti vaikų kūrybinį mąstymą ir kūrybiškumą bei skatinti bendradarbiavimą, taikant įvairius neformalaus ugdymo metodus.
2. Ugdyti pilietiškumo, pažinimo ir kultūrinę kompetencijas.
3. Dalyvius supažindinti per Kahoot programą su Kuršėnų žymiais objektais, paveldu, tradicijomis.
4 Pristatyti metalinių ženkliukų (magnetukų) gaminimo procesą ir skatinti nupiešti asmeninį magnetuką.
Atvykus į Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko biblioteką, mokinius pasitiks edukatorė, kuri prisistatys edukacinį užsiėmimą surengs azartišką viktoriną per Kahoot programą. Žaisdami tuo pačiu metu vaikai susipažins su Kuršėnų žymiais objektais, kultūra, tradicijomis. Sužinos kaip atsirado Kuršėnų pavadinimas, kuo ypatinga ir išskirtinis šis miestas.
Antra, mokiniai supažindinami su metalinių ženkliukų (magnetukų)  aparatu, papasakojamas procesas,  pristatomos gamybai reikalingos medžiagos. Kiekvienas mokinys turės galimybę pats išbandyti aparatą prieš tai susikūręs unikalų magnetuką, atspindintį Kuršėnų miestą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Pažintis su abstrakčiuoju impresionizmu, paremta D. Poloko spontaniškumo, pasąmoningos laisvės išraiškos idėjomis. Edukacijos dalyviai patys išbando veiksmo tapybą, sukurdami originalų kūrinį ir reflektuoja tiek rezultatą, tiek kūrybinį procesą, praplėsdami savo emocinį raštingumą.


"Kas slepias po kauke?" (išvažiuojamoji)

Paslaugos tikslas – 1. Supažindinti 1-5 kl. mokinius su lietuvių Užgavėnių šventimo tradicijomis, kaukių paskirtimi, įvairove. 2. Pasigaminti tradicines Užgavėnių kaukes. Uždaviniai:  1. Pristatyti Užgavėnių šventės svarbiausius akcentus. 2. Supažindinti su lietuviškų Užgavėnių svarbiausiais personažais, kaukių įvairove,  jų gamybos būdais. 3. Pasigaminti po Užgavėnių kaukę. 4. Aptarti kaukės reikšmę lietuvių tradicijų  kontekste (taikoma tik 5 kl.).
Paslauga vyksta ne ilgiau kaip 60 min. Pirma dalis –  teorinė (trukmė apie 10 min.), jos metu rodomos Užgavėnių kaukių nuotraukos, pasakojama apie Užgavėnių papročius. Antra dalis – praktinė, gaminama kaukė (trukmė 30-50 min., priklausomai nuo klasės dydžio, ir vaikų amžiaus bei gebėjimų). Užgavėnių kaukių gaminimo procesas nėra sudėtingas, tačiau reikalaujantis kūrybiškumo ir fantazijos. Gamybos procese naudojamos medžiagos: kartonas, popierinės vienkartinės lėkštės, puodeliai, įvairios antrinio panaudojimo žaliavos, lipalas, karšti klijai, guašas ir pan.
Kūrybinio proceso metu patiriamos teigiamos  emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją, o per pasitenkinimą savo darbo rezultatu – Užgavėnių kauke, ugdoma savivertė ir pasitikėjimas savimi. Edukacijos metu įgyjamos naujos žinios apie lietuvių Užgavėnių papročius ir tradicijas ugdo mokinių kultūrinę kompetenciją, praplečia bendrąsias žinias apie lietuvių etninę kultūrą. Mokiniai sužinos, kokias funkcijas atlieka Užgavėnių persirengėliai, kokius personažus jie įkūnija, kokios populiariausios kaukės vyravo prieš šimtą metų ir seniau Lietuvos kaime, iš ko ir kaip kaukes gamino mūsų proseneliai. Viliamasi, jog šios tradicinės šventės gilus pažinimas, sužadins mokinių domėjimąsi ir kitomis lietuvių šventėmis bei papročiais, žadins kultūrinį sąmoningumą.
Edukaciją veda etnologijos mokslų daktarė, mitologijos tyrinėtoja, mokslinių straipsnių autorė Ingrida Stundžė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Šiaudo magija. Reketuko dirbtuvės (Išvažiuojamoji)

Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai mokysis surišti  šiaudinio sodo elementą - reketuką.  Susipažins su šiaudinių sodų rišimo tradicijomis Lietuvoje ir svetur.  Išgirs apie sakraliają šiaudinių sodų simboliką regioniniame ir tarpkultūriniame kontekste. Dalyviai susipažins su lietuvių paprotinės dailės kūriniais - šiaudiniais sodais, gebės skirti javų rūšis, sužinos, kaip tinkamai paruošti žaliavą šiaudinių dirbinių gamybai, suriš keletą tradicinių šiaudinių sodų elementų.  Edukacijos metu naudojami metodai: pasakojimas, informacijos analizė, vaizdinių pavyzdžių pateikimas, aktyvūs klausimai ir atsakymai, protmūšis, praktinė edukacijos dalis – reketuko vėrimas iš šiaudų - kiekvienas dalyvis veria individualiai. Moksleiviai turės galimybę gautas žinias užtvirtinti sudalyvaudami etno protmūšyje.  Taip pat laukia kūrybinės dirbtuvės komandose -  tradicinės reketuko  formos interpretacija šiuolaikiniame kontekste konstruojant sodo elementą - reketuką erdvėje iš netradicinių medžiagų. Dalyvis išmoksta pasiruošti šiaudus, juos susikarpyti.  Rišdami sodo elementus mokiniai patirs nuostabius bendrumo ir ramybės jausmus. Kiekvienas edukacijos dalyvis pasigamins gaminį, kurį po užsiėmimo galės pasiimti ir pritaikyti asmeniniams poreikiams. Supažindinama su darbui naudojama medžiaga: rugio, kviečio, miežio, avižų šiaudu, aptariamas žaliavos paruošimo laikas bei laikymo sąlygos. Sužinos kaip į šiaudą žiūrėta senovėje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lėlių teatro spektaklis „Baldis ir Vivaldis“

Spektaklio kūrėjai - Darius Krapikas ir Rasa Bartninkaitė kviečia į nuotaikingą, interaktyvų, muzikinį spektaklį, kuriame vienas iš pagrindinių vaidmenų suteikiamas genialiajai Antonijaus Vivaldžio muzikai. Pastatyme pasakojama apie iškilaus italų menininko, linksmuolio abato Antonijaus Vivaldžio ir Svirpliuko Baldžio draugystę. Svirpliukui sunku susitaikyti su mintimi, kad jis nemoka griežti smuikeliu, tačiau, laimei, jam sutinka padėti iškilusis kompozitorius A.Vivaldis. Kompozitorius sutinka visus metus mokyti Baldį muzikos paslapčių ir pakviečia drauge leistis į garsų, vaizdų, emocijų ir gamtos stichijų kupiną muzikinę kelionę metų laikais. Spektaklio personažai keliauja per visus keturis metų laikus, pasitelkdami visais žmogaus kūno pojūčiais. Ypatinga reikšmė šiame kūrinyje skiriama barokinei muzikai, scenografijai ir vizualizacijai. Skirtingų menų sintezė kuria autentiškumo įspūdį, ugdo vaizduotę ir lavina meninį skonį. Spektaklis „Baldis ir Vivaldis“ skirtas mokiniams nuo 7 m.


Pažink pasaulio instrumentus. Instrumentai, įtraukti į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą (9-12 kl.)

Muzikos instrumentai gali būti kartais kaip žmonės: gali augti, populiarėti arba išnykti. Kad ypatingą kultūrinę muziką ir instrumentus puoselėtume ir saugotume, jie yra įtraukiami į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą. Saulius Petreikis, populiarus Lietuvos multiinstrumentininkas, yra sukaupęs senovinių instrumentų kolekciją, išmano skirtingas muzikavimo tradicijas ir net dainavimo technikų ypatybes. Norima mokiniams pristatyti šią muzikinę kultūrinę programą, kad primintų tiek mokiniams, tiek mokytojams, kokie instrumentai yra nykstančios rūšies, kodėl gali išnykti ir kaip juos galime išsaugoti.


Šiandien piešiniai arba tattoo ant kūno yra populiari saviraiškos forma, kuri atspindi žmogaus pasaulėžiūrą ir mąstymą. Nors seniau lietuviai nepuošė savęs tatuiruotėmis, tačiau šiandien ši, kitų tautų tradicija, įleidžia šaknis į mūsų jaunų žmonių gyvenimus ir dažnai, turėdami pasirinkimo galimybę, jie savo kūną išmargina bereikšmiais piešiniais. Programos idėja- skatinti jaunus žmones domėtis savo ir kitų tautų tradicijomis, būti sąmoninga ir kritiškai mąstančia asmenybe, o pasirinkta tatuiruotė būtų tik priemonė atskleisti savitą individualumą. Parengta edukacinė programa „Mano tattoo“ leis moksleiviams plačiau ir giliau pažvelgti į šį unikalų pasaulio tautų paveldą ir atrasti sau tinkamą ir priimtiną išraiškos motyvą. Efektyvūs ugdymo metodai, tokie kaip, diskusija, individualus darbas, jauniems žmonėms padės atrasti save, suprasti ženklų pasaulio magiją, leis realizuoti savo asmenines idėjas piešiant augaliniais dažais ant kūno. Edukacijas parengė ilgus metus mokykloje dirbanti dailės ir kompozicijos pagrindų profesijos mokytoja-metodininkė Daiva Stankevičienė. Programos pristatymas bus įvairiapusiškai įdomus, nes kelerius metus tatuiruočių menu susižavėjusi ir įvairiuose renginiuose jas piešianti, mokymus vedanti meninkė, nuolat ieško naujų ir įdomių būdų teorines žinias žaismingai pritaikyti praktikoje.


Miestas atsinaujina: saugoti ar ne? 7-8 kl.

Ar daug žinote apie paveldą? Nepakankamai? Šis užsiėmimas skirtas visiems, kas nori su juo susipažinti geriau! Su kultūros paveldo samprata, verte, saugojimu susipažinsite apžiūrinėdami eksponatus iš Kauno miesto muziejaus fondų, o pasivaikščiojus po M. ir K. Petrauskų namus jūsų lauks praktinė užduotis lauke. Ar jums pavyks pastebėti vertingus Žaliakalnio pastatų elementus? Kuo skiriasi tinkamai ir netinkamai prižiūrimi pastatai? Kur slypi jų vertė? Stebėdami Kauno Žaliakalnio architektūrą ir aplinką paveldo entuziastų akimis bandysite atsakyti į šiuos ir kitus klausimus, kurie, esame tikri, po edukacinio užsiėmimo taps atsakymais. Šis užsiėmimas ne tik nenuobodžiai supažindins su šiuolaikinių menininkų prieiga prie miesto temų, jis taip pat neabejotinai sužadins norą stebėti savo gyvenamąją aplinką ir ją analizuoti remiantis kultūros paveldo vertybėmis. Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia, dėl ribotos erdvės dalyvaujant ne daugiau kaip 5 judėjimo negalią turintiems asmenims.. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu.


Profesorius Tadas Ivanauskas 1920 metais nusipirko 8 ha žemės, pastatė gyvenamąjį namą ir įkūrė čia Obelynės parką. Pavadinimas kilo nuo skardžiuose gausiai žydinčių ir derančių obelų. Tą vietą nuo seno piemenėliai vadino Obelyne. Tokį pavadinimą paliko ir gamtininkas Tadas Ivanauskas.
Parke kiekvienas medis turi savo istoriją.
Atvykę į parką ieškosite čia augančių medžių ir krūmų, susipažinsite su gyvūnais.
Kelionės metu aplankysite tris stoteles. Čia susipažinsite su dviskiaučiu ginkmedžiu, didžiąja tuja, kanadine cūga, margalape aktinidija, europiniu kėniu, trakiniu klevu, kuriliniu maumedžiu ir dar daug kitų medžių bei krūmų.


Kūrybinės dirbtuvės - pinsiu juostą margą

Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Tautinių juostų raštai – tai protėvių laiškai mums apie papročius, tradicijas ir grožio sampratą. Kūrybinės dirbtuvės mokiniams padės suprasti, kad istorinė praeitis graži, turtinga ir neužmiršta.
Mokiniams  bus pristatyti Lietuvos regionų unikalios tautinės juostos, pristatyti leidiniai, kurie apibūdina regionų tautinių juostų ypatumus. Moksleiviai dirbdami poroje prie paruoštų stovų, naudodami keletą siūlų gijų, bendradarbiaudami ir naudodami pasirinktą pynimo techniką, kurs margą pynę, kuri bus kaip draugystės simbolis.
Edukacijos poveikis pagerins gebėjimus mokomąją medžiagą labiau sieti su tikru gyvenimu, paskatins daugiau mąstyti ir domėtis, pergalvoti ką tik įgytas žinias, sustiprins mokinių atkaklumą, smalsumą, kritinį mąstymą, paskatins domėjimąsi regionine kultūra.


Kvirkato turnyras (3-4 kl išvykstamasis Kano mieste ir rajone)

Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Atvyksime pas jus ir papasakosime apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pamokysime žaisti kvirkatą - įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre! Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto negalia, galime pravesti vaikams su judėjimo negalia. Apie poreikį užsiėmimą pravesti vaikams su intelekto ar judėjimo negalia prašome informuoti užsakymo metu. Išvykstamasis užsiėmimas vedamas Kaune ir Kauno r., kai grupė ne mažesnė nei 18 vaikų.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Kas yra herbai? Kur ir kodėl jie buvo naudojami? Kokie asmenys ar institucijos juos turėdavo? Ką reiškė herbas senovėje ir ką - šiandien? Per edukacinį užsiėmimą dalyviai sužinos kaip herbai atsirado, kokios jų sudarymo taisyklės, ką reiškia heraldikoje naudojamos spalvos, kokios figūros naudojamos komponuojant herbą, ką jos simbolizuoja. Valdovų rūmų muziejaus ekspozicijose dalyviai ieškos herbinių ženklų, puošiančių gobelenus, monetas, koklius, taures. Įgytas žinias pritaikys gamindami savo herbą (5 ir 6 kl. mokiniai) ir kurdami apie jį pasakojimą (7 ir 8 klasių mokiniai).


Edukacinė programa "Piknikas Vytauto Tamulaičio vabalų kalnelyje"

Šakių rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Vabalai – pats gausiausias pagal atrastų rūšių skaičių būrys ne tik tarp vabzdžių, bet ir visoje gyvūnų karalystėje. Vabalai
sudaro maždaug ketvirtadalį visų žemėje gyvenančių gyvūnų rūšių. Pasaulyje jų yra apie 350 000 rūšių ir nuolat atrandamos
naujos. Lietuvoje gyvena apie 3500 – 3600 rūšių. Gamtoje vabalai turi įtakos medžiagų apykaitai, dirvodarai, kitų gyvūnų
balansui. Neveltui iš Šakių rajono, Kriūkų seniūnijos, Sutkiškių kaimo kilęs rašytojas Vytautas Tamulaitis taip vaizdžiai
aprašė vabalus ir kitus gyvosios gamtos organizmus. Augalai, vabzdžiai, gyvūnėliai – tai rašytojo apsakymų herojai,
žadinantys mažųjų skaitytojų vaizduotę, skatinantys meilę viskam, kas gyva. Galbūt aprašyti vabalus rašytoją įkvėpė
nepaprasta Kriūkų apylinkių gamta, nuostabus vaizdas nuo tėviškės sodybos ant aukšto kalno į upių tėvą Nemuną. V.
Tamulaitis pirmasis Lietuvos vaikų literatūroje taip atidžiai pažvelgė į vabalų, vabalėlių pasaulį, pats su juo gerai susipažino ir iki šiol toje srityje tebepirmauja tarp kitų mūsų rašytojų. Vaikai skaitys V. Tamulaičio pasakos-apysakos „Skruzdėlytės Greitutės nuotykiai“ ištraukas, diskusijos-pokalbio metu dalinsis savo patirtimi apie jiems žinomus vabalus ir papildys žinias apie V. Tamulaičio kūrybos personažų – vabalų įvairovę bei jų ypatumus, savo žinias patvirtins spręsdami kryžiažodį bei įveikdami „Skruzdėlytės užduotėlę“, dėlios stalo dėliones-vabalus. Edukacijos metu išgirs, kad ir vabaliukai išore, gyvenimo būdu, įpročiais, kad ir būdami labai maži, yra panašūs į žmones, savo poelgiais ir išgyvenimais primena sudėtingus žmonių santykius, jie paveikia mūsų mintis ir jausmus. O smagiausia edukacijos dalis – didelės dėlionės iš kubų sudėjimas ir foto sesija prie Skruzdėlytės Greitutės foto sienelės. Jaukiai įsikūrę ant pledukų gražioje Kriūkų miestelio vietoje tarp ąžuolinių vabalų skulptūrų, užkandžiaudami ir bendraudami vaikai aptars tai, ką sužinojo ir išmoko. Iki pasimatymo piknike Vytauto Tamulaičio vabalų kalnelyje!


Spektaklis, arba istorijos pamoka kitaip "Sekretai iš būtųjų laikų" ir kūrybinės dirbtuvės

„Stalo teatras“ kviečia mokinius nuo 3 iki 6 klasės į edukacinį spektaklį „Sekretai iš būtųjų laikų“atskleis 4 Lietuvos istorijos "paslaptis" apie asmenybes ir epizodus: apie karalių Mindaugą, Žalgirio mūšį, Barborą Radvilaitę ir šv. Kazimierą. Spektaklyje „Sekretai išbūtųjų laikų“ vaikai patyrinės savo krašto, o kartu – ir dailės istoriją. Pasak Saulės Degutytės, „enciklopedinis ir „sausas“istorijos datų pateikimas (pvz., „Žalgirio mūšis įvyko 1410 metais“) yra nepatrauklus. Datų vaikams į galvą nekalsime.Svarbiausia – suvokti, kodėl įvyko vienas ar kitas istorinis įvykis.“ Spektaklyje taip pat naudojami vaikų piešiniai- istorinių graviūrų reprodukcijos derinamos su komiškais vaikų piešiniais, kurie yra tarsi„tarpininkai“ tarp istorijos ir vaikų ir tokiu būdu istorija tampa dar artimesnė. Po spektaklio žiūrovai kviečiami į kūrybines-edukacines dirbtuves. Idėjos autorė ir režisierė – Saulė Degutytė, kompozitorė – Juta Pranulytė, vaidina S. Degutytė ir Saulius Čėpla, konsultantas- meno istorikas Donatas Jokūbaitis. Spektaklis sukurtas pagal Leidyklos "Aukso žuvys" knygų ciklą- "Lietuvos istorija mažiesiems".  Spektaklis sukurtas naudojant grafoprojektorių techniką.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Gudri lapė svajoja apie sesę. Vieną dieną jos troškimas išsipildo. Tik vietoj išsvajotos sesės ji sulaukia… brolio! Laputė jaučiasi sumišusi, nusivylusi, ji pyksta… Vis dėlto galiausiai Gudri lapė, taip troškusi sesers, pasiryžta pati tapti pačia geriausia sese savo broliui.
Edukacijos metu įtvirtinsime nuostatą, kad šeima - vertybė bei atliksime kūrybinę užduotį.


Mažiesiems tyrinėtojams skirta ekskursija – tai kelionė laiku per amžius nuo miesto įkūrimo XIV a. iki XXI a. Vaizduotės laiko mašina kelsimės per skirtingus šimtmečius, o įdomūs pasakojimai ir kūrybiškos veiklos atskleis vaikams Vilniaus ir jį kūrusių žmonių istorijas!
Ekskursijos trukmė – 60 min.
Ekskursijos pradžios vieta – Katedros aikštė (paminklas kunigaikščiui Gediminui)
Ekskursijos pabaigos vieta – Katedros aikštė (paminklas kunigaikščiui Gediminui)
Ekskursija pėsčiomis vyks žiediniu maršrutu. Maršrutas ir lankomi objektai atsižvelgiant į oro sąlygas gali šiek tiek kisti.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Pačioje Vilniaus širdyje pasislėpusi Meduolių kepyklėlė kviečia mokinius į saldžiąją edukaciją! Užsiėmimo metu galėsite pabandyti atspėti: - Kodėl kareiviai, eidami į karą, su savimi pasiimdavo meduolį? - Kodėl meduoliais prekiaudavo vaistinėse? - Kodėl į meduolius dedami prieskoniai? - Kodėl glajus ant meduolių vadinamas Karališku? Sužinoję visus atsakymus, prieisite prie svarbiausios užsiėmimo dalies - kūrybos. Minkysite ir kočiosite tešlą, lipdysite širdžiai mielus meduolius, puošite ir marginsite juos, kaip tik norėsite! Proceso metu taip pat susipažinsite su meduolių prieskoniais, jų naudojimo istorija. Gražiai įpakuotus savo kūrinius galėsite panaudoti kaip dovanėlę mylimiems tėvams arba seneliams...


Apie dailės žanrus. Animalistinė istorija

Nei vakar, nei rytoj, nei toli, nei arti, gyveno sau gyvūnas, vardu nežinau koks... Istorijos tęsinį kursime interaktyvioje lentoje dėliodami Prano Domšaičio galerijoje eksponuojamų animalistinio žanro kūrinių fragmentus. Pasitelkę pasaulio pažinimo žinias turėsime kartu nuspręsti, kuriame žemyne gyvena mūsų gyvūnas. Gal jis keliauja per kalnus, gal mėgsta rupšnoti žolę slėniuose, ar turi draugų, o gal priešų? Varžydamiesi viktorinoje, kilnodami briedžio ragus, dėliodami magnetines gyvūnų dėliones tyrinėsime jų išvaizdą, pažinsime gyvenimo būdą ir tapsime animalistinių istorijų kūrėjais.


Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo metu bus kalbama apie knygą „Debesėlis“. Tai pasakojimas apie berniuką Aistį, kuris su tėvais nuolat kraustosi iš vienos šalies į kitą, todėl trokšta bent kažko pastovaus. Kasdien pro langą stebi debesis, skaito knygas ir dėlioja savo daiktus taip, kad jo kambarys primintų ankstesnį. Ką jam daugiau veikti, kai nieko nepažįsta, o lauke – vien pavojai? Bet į svečius atskriejęs baltas balandis staiga apverčia berniuko kasdienybę... Autorė, pasitelkdama informacines technologijas ir kitas vaizdines priemones, perteiks literatūrinių personažų, siužeto kūrimo subtilybės. Papasakos apie pagrindinį veikėją Aistį ir tikrą balandį Debesėlį, įkvėpusį parašyti šią knygą. Dalyviai diskutuos apie įprastas ir keistas baimes bei draugus, kurie padeda įveikti iššūkius, nes su jais – jauku, saugu kaip namie. Visi įsitrauks į dinamiškas užduotis, žaismingas rungtis, kurios sudomins skirtingų pomėgių ir poreikių vaikus. Kūrybinėse dirbtuvėse dalyviai lankstys, dekoruos savo vaizduotės paukštį, su kuriuo norėtų susipažinti, arba pieš, aprašys savo svajonių debesėlius (pasirinktinai). Užsiėmimą ves rašytoja Ignė Zarambaitė, skaitytojų ir literatūros kritikų įvertinta už vaikams skirtas knygas „Emilio laiškas“, „Slapta laiškų rašymo agentūra“, „Pašto pelyčių nuotykiai Šiaurėje“, „Elzė ir senojo dvaro paslaptis“, „Stebuklingi senelio batai“, „Skudurinukė“, „Simas ir jo kalavijas“, „Voveriukas Mukas ir pamestas raktas“ bei apysaką paaugliams „Juodavandeniai“.


Edukacinė programa „Fotografija: pasaulis degtukų dėžutėje“ supažindina su įvairiais fizikos ir chemijos mokslo reiškiniais ir jų taikymu praktikoje: kine, dailėje, fotografijoje. Edukacinis užsiėmimas atskleidžia jo dalyvių kūrybingumą, sužadina vaizduotę ir leidžia per eksperimentinę patirtį žavėtis ir stebėtis mus supančią kultūrinę aplinką. Programoje pristatoma fotografijos proceso teorija, tai leidžia labiau įsigilinti į fotografijos kultūrą, suprasti, kaip toli pažengė šiuolaikinės technologijos leidžiančios fotografiją atlikti akimirksniu. Taip pat, praktinė dalis ugdo kūrybiškumą, kantrumą, papildo fizikos ir chemijos mokslų taikymą, jį priartina prie kasdienybės praktikų. Programa užtikrina kultūros patirčių įvairovę - skatina ir ugdo lankymosi muziejuje įpročius, leidžia į kultūrinius reiškinius, tokius kaip fotografija pažvelgti per mokslo prizmę, taip pat suteikia galimybę kritiškai vertinti fotografijos meną, ir galimybę patiems sukurti savą analoginės fotografijos kūrinį.


Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Tuskulėnuose išgelbėtos gyvybės 1942–1944 m. (skirta 9–12 kl., trukmė 1 val.) Holokaustas – viena iš didžiausių XX amžiaus tragedijų. Edukacinio užsiėmimo metu sužinosite, kas vadovavo ir kas vykdė žydų genocidą Lietuvoje, kada pradėjo kurtis getai ir kokios buvo gyvenimo sąlygos juose, kas ir kokiais būdais gelbėjo žydus. Nemažai dėmesio skiriama Antonovičių šeimai, gyvenusiai Tuskulėnų dvare ir gelbėjusiai žydus. Užsiėmimo pabaigoje atliekamos įvairios užduotys.


EBRU menas - tapymas ant vandens pradinukams

Kviečiame į UNESCO paveldą įtrauktą, vieną stipriausių dailės terapijų „Ebru meną“ – tapymą ant vandens! Skambant senovinei fleitai ir sklandant rytietiškų kvapų gūsiams, keliausime „Ebru“ istorijos laikotarpiais, po kurių pradėsime tapymo ant vandens procesą, skatinantį kūrybiškumą, atsipalaidavimą  ir emocinę raišką.

Edukacijos metu didesnis dėmesys bus skiriamas mokinių emocinės savijautos stabilizavimui bei pasitikėjimo savimi ugdymui. Remiantis nutapytais kūriniais, bus atlieka trumpa klasės piešinių analizė, juk „Ebru“ - tai sielos atspindys.


Vilniaus getas. Icchoko Rudaševskio dienoraštis

Kviečiame susipažinti su keturiolikmečiu žydų berniuku Icchoku gyvenusiu Vilniuje prieš aštuoniasdešimt metų. Kartu
skaitysime autentiškas jo dienoraščio ištraukas, sužinosime apie gyvenimą Vilniaus gete ir muziejaus ekspozicijoje ieškosime atsakymų į išsikeltus klausimus. Dirbsime tiek bendrai tiek individualiose grupelėse. Be to, užsiėmimo metu lankysimės ir Holokausto ekspozicijoje įrengtoje interaktyvioje slėptuvėje ,,Malinoje“. Kaip ji susijusi su Holokaustu, Vilniaus getu ir Icchoku? Atsakymą į šiuos ir kitus klausimus sužinosite apsilankę Holokausto ekspozicijoje. Šio užsiėmimo tikslas ne tik
geriau pažinti Holokaustą per asmeninę Icchoko Rudaševskio patirtį, bet ir skatinti kritinį santykį su istoriniais šaltiniais,
apmąstant konkretaus dienoraščio potencialą bei ribas. Tikimės, kad po užsiėmimo mokiniai gebės išskirti pagrindinius
Holokausto Lietuvoje etapus, suvokti pagrindinius aspektus, pagilins ir įtvirtins istorines žinias susijusias su šiuo laikotarpiu.


Pasaulio medis – pasaulio, visatos modelis. Protėviai šį simbolį naudojo, kad atskleistų tai, kas supo žmogų, simboliškai parodyti savo pasaulėvaizdį. Pasaulio medis vertikaliu išdėstymu simboliškai vaizdavo tris sferas: požemį, žemę, dangų; praeitį, dabartį, ateitį. Šis simbolis talpina žmogaus ne tik biologinio,bet ir dvasinio vystymosi, viso gyvenimo kelionės paslaptį. Jo šaknys – mūsų pažinimas, atmintis, perimtos vertybės, savosios tapatybės suvokimas. Jo kamienas ir šakos – tai mūsų buvimas čia ir dabar su mūsų artimiausiais – tėvais ir seneliais, vaikais ir vaikaičiais. Pastarųjų dėka skleidžiasi vis nauji šakų šakelių ūgliai, apsipilantys lapais, žiedais, vaisiais. Visa tai – mūsų ateities vizijos. Kuo plačiau iškeros tos šakelės, kuo mažiau tarp jų bus bevaisių, nulaužtų, nudžiūvusių – tuo bus vešlesnis, džiugins akį mūsų medis. Tuomet ir mes, visi kartu ir kiekvienas atskirai nebūsime „žmonės iš niekur“, nueinantys į niekur.
Įvadinė žodinė (trumpas pasakojimas), vaizdinė (parodomi ant popieriaus lapų nupiešti simboliai, piešinių pavyzdžiai) medžiaga suteiks žinių apie protėvių ženklų kalbą ir simbolių prasmę, paskatins smalsumą pažinimui.  Pagrindinė užsiėmimo dalis – praktinė, kurios metu kuriamas Pasaulio medis flomasteriais, spalvotais pieštukais ant popieriaus. Užbaigus piešinį vyksta trumpas aptarimas, pasidalinimas įspūdžiais, kaip sekėsi sukurti savo Pasaulio medį.
Užsiėmimo metu dalyviai lavina savo etninį pažinimą, estetinį pojūtį, kūrybingumą, dėmesingumą ir kruopštumą.
Edukacijos tikslas – puoselėti etninę kultūrą per simbolių pažinimą.


Edukacija „Vaškuolė gražuolė“ išvažiuojamoji

Visos seniausios pasaulio civilizacijos žinojo apie bites, jas gerbė ir brangino, netgi tapatino su dievais. Pats seniausias pėdsakas, kuris liudija apie žmogaus ir bičių draugystę yra rastas Ispanijos uoloje, neolitinio žmogaus pieštas piešinys „Bikorpo žmogus“ įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą. Lietuvių liaudies dainose ir patarlėse nemažai palyginimų apie žmogų ir bitę. Be vaško ir žvakių nebuvo įsivaizduojamas senovės žmonių gyvenimas. Edukacijos metu moksleiviai, gamins natūralaus bičių vaško žvakę ir ją dekoruos įvairiais puošybos elementais. Taip pat drąsiai galės tyrinėti bičių avilį pasitelkiant virtualios realybės akinius ir sužinoti, kaip atsiranda vaškas.Taip pat nupieš neolitinio žmogaus piešinį "Bikorpo žmogus".


Pažink pasaulio kultūras mieste smalsiems vaikams

Gyvename įvairialypiame pasaulyje, kuriame skirtinga gyvenamoji aplinka, kalba, papročiai ir net klimatas formuoja unikalų pasaulio suvokimą, kuris atsispindi ir kūryboje. Programos metu vaikai geriau susipažins su 7 pasaulio žemynais, jų išskirtinumais ir analizuos, kaip supanti aplinka daro įtaką kūrybai, ką simbolizuoja tradiciniai dirbiniai, kodėl jie yra tokie svarbūs pasaulio bei kultūros pažinimui. Pažinę kultūrų skirtumus, vaikai nauju žvilgsniu pažvelgs į juos supantį pasaulį, geriau supras, kokios simbolinės reikšmės pavaizduotos meno kūriniuose ir kritiškai įvertins aplinkos poveikį kūrybai. Programos metu vaikai atliks praktinę kūrybinę užduotį - orkestro improvizaciją. Užduotis padės pažinti vieną iš Europos žemyno kultūrinį išskirtinumą – praeityje klestėjusią klasikinę muziką.


Atrask ir pažink savo kraštą per archeologiją

Edukacijos metu sužinosime, kas yra archeologija ir archeologai, kuo jie svarbūs tiriant seniausius istorinius laikotarpius. Išsiaiškinsime, ką gali mums papasakoti svarbiausi tolimos praeities liudininkai - eksponatai ir kiti žmogaus veiklos pėdsakai, kuriuos suranda archeologai. Apžiūrėsime eksponatus rastus Obelių ir Bečių kapinynuose, išsiaiškinsime sąvoką „įkapės“ ir kaip pagal jas nustatyti kieno kapas (vyro ar moters) rastas, pamatysime darbo įrankių, papuošalų raidą bėgant šimtmečiams. Muziejuje esantys daiktai ne tik nukels kelis tūkstantmečius atgal, bet leis sužinoti, kaip gyveno žmonės gilioje senovėje. Interaktyvioje smėlio dėžėje specialiai įrengtoje archeologinėje perkasoje moksleiviai galės pabūti archeologais ir pajusti jų darbo specifiką, pabandyti surasti archainių dirbinių, išsiaiškinti kam jie buvo naudojami. Ekspozicijoje yra kompiuteriniai terminalai su liečiamais ekranais, magnetinė lenta su informacija apie senuosius laikus, kuriuose bus galima pasitikrinti pasaulio pažinimo pamokų metu įgytas ir šioje edukacijoje pagilintas ir praplėstas žinias. Edukacijos pabaigoje pabandysime pasvarstyti, o ką gi mes paliksime po savęs ateities archeologams.


Spektaklis „Civilio dienoraštis“ išvažiuojamasis

Ukrainiečių dramaturgas Pavlo Arie pjesę „Civilio dienoraštis” parašė per pirmąsias 14-a Rusijos karo prieš Ukrainą dienų. Šie jautrūs, autoriaus išgyventi tekstai mums ir mūsų palikuonims suteikia galimybę sužinoti tiesą apie tai, kas įvyko. Tai nėra tik literatūra. Tai yra gyva, skausminga, vis dar tebepūliuojanti šiandiena.
Visa Europa, visas pasaulis yra nežinioje. Žmonės nežino ir nesupranta, kaip gyventi, kai jų šalyje vyksta karas. Baimė ir nežinojimas, kaip išspręsti problemą, sukuria chaosą. Suniokoti miestai, prarasti namai, nepriteklius, ekonominė suirutė. Bet svarbiausia visame kame buvo, yra ir bus žmogus. Jo vidinės kovos – nerimo, įtampos ir vilties – kelias…
Pajuskite tuos įvykius, kartu su aktoriumi ir žiūrovais išgyvendami šias 14 dienų.
14 dienų, kai visas tau pažįstamas, mylimas, laisvas pasaulis tampa kitokiu.
14 dienų nuo visiško žinios apie karą neigimo iki susitaikymo su situacija.
14 dienų, kurių kiekviena yra naujas gyvenimas.
14 dienų netekties ir skausmo.
14 dienų, kai gyvenimas jau niekada nebebus toks, koks buvo iki šiol.
Ar taip bus?


Pažink Mūšos tyrelio pažintinį taką kitaip

Tikslas: Gilinti 9-12 klasės mokinių žinias apie Mūšos tyrelio pažintiniame take unikalios gamtos formavimasį, kultūrinius objektus, istorinius įvykius, mitologiją. Uždaviniai: 1. Mokyti mokinius „skaityti“ žemėlapį, orientuotis erdvėje; 2. Ugdyti mokinių gebėjimą rasti sąsajas tarp įvairių gamtos ir kultūros objektų, lietuvių papročių, tradicijų ir šiuolaikinio žmogaus gyvenimo būdo. 3. Ugdyti tapatumo, pasididžiavimo savo šalimi jausmą, siekį domėtis gamtos ir kultūros paveldu ir atsakomybę už jo išsaugojimą. Veikla: programos dalyviai individualiai arba grupėmis turės atlikti į vairias gamtos, kultūros pažinimo užduotis: rasti tam tikrus Mūšos tyrelio pažintiniame take esančius objektus, atlikti su tais objektais susijusias užduotis: rasti mitologinius bruožus, vizualizuoti, ieškoti sąsajų su lietuvių literatūra ir kt. Pagrindinis veiklos metodas: orientacinės varžybos. Siektini rezultatai: 1. Gebėjimas orientuotis pažintiniuose takuose, derinant turimą ir naujai įgytą patirtis; 2. Gebėjimas sujungti materialųjį ir nematerialių lietuvių tautos kultūrinį paveldą su gamta; 3. Išaugęs tapatumo, pasididžiavimo savo šalimi jausmas. Metodai: Orientacinės varžybos, individualios ir komandinės užduotys, refleksija. Priemonės: žemėlapiai, užduočių lapai, asmeniniai telefonai.


Žodis „mandala“ yra kilęs iš sanskrito kalbos ir reiškia ne tik ratą, diską, sferą, bet ir bendruomenę, susirinkimą. Mandalos – iš pirmo žvilgsnio paprasti piešiniai. Tačiau tai gali pasirodyti tik neatidžiai pažiūrėjus. Išmokus jas piešti ugdome ne tik kūrybiškumą, mes gydome save, kuriame taiką ir harmoniją savyje, šeimoje, klasėje. Mandalos metodas naudojamas meno terapijoje, psichoterapijoje, meditacijoje ieškant savo „aš“ suvokimo. Pirmasis, kuris Vakarų psichoterapeutus supažindino su mandalos idėja, buvo Karlas Jungas. Paplitęs suvokimas, kad mandala išskirtinai rytų kultūros elementas, tačiau jos atitikmenų galima rasti įvairiose pasaulio kultūrose. Lietuvių ir sanskrito kalbos turi artimą ryšį, taigi žodį „mandalą" lengvai išversime į lietuvių kalbą - tai „mano dalia". Užsiėmimo metu bus aptarta žodžio mandalą reikšmė, kilmė, istorija, apraiškos lietuvių liaudies mene ir mums pažystamoje gamtoje. Tai pažadins smalsumą ir susidomėjimą Piešimas bus vykdomas grupėse, todėl vaikai mokysis ne tik atsipalaidavimo, mandalų kūrimo meno, bet ir idėjų grupėje generavimo, bendro kūrybinio darbo, bendravimo ir bendradarbiavimo. Grupėms bus leidžiama patiems netrukdomai pasinerti į kūrybinį procesą, drąsiai eksperimentuoti, priimti sprendimus, išmėginti vis naujas idėjas. Kūrybos metu bus skatinamas kritinis mąstymas ir teks spręsti problemas, kurios neišvengiamai kyla bendro kūrybinio proceso metu. Vaikai šioje veikloje bus orientuoti ne tik į rezultatą, bet į patį procesą, net tai laisvas, pasąmoningas, žaismingas ir malonus vyksmas. Būtent galimybė išgyventi šią kūrybinę veiklą, ją patirti, įsijausti, sukels vaiko smalsumą, skatins tyrinėjimo ir atradimo džiaugsmą net ir po užsiėmimo.


Programos metu susipažinsime su gipsinio (cementinio) indo ir žvakių liejimo būdais, tradicijomis, iš kokių žaliavų yra gaminamos žvakės. Mokiniai patys dekoruoja parodyta technika gipsinį žvakės indelį, norimomis spalvomis ir paruošia gipsinius indelius vaško pylimui. Kitu etapu kartu paruošiame vašką ir užbaigiame žvakes supilstydami paruoštą kvapnų vašką į gipsinius indelius, bei dekoruojame viršų dekoratyvine vaško formos akcentu.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Edukacijos metu moksleiviai sužinos įdomių faktų apie drugius, įspūdinga jų įvairovę (drugių rekordai, „vitražiniai“ kiaušinėliai, „auksiniai“ kokonai, vikšrai „kaktusiukai“, garsą skleidžiantys suaugėliai,...), gyvenimo ciklą, vaidmenį žmogaus gyvenime. Ieškos atsakymų į klausimus: Kuo panašūs ir kuo skiriasi drugys ir mažiausias paukštis? Ar drugys turi balsą? Praktinėje dalyje moksleiviai derins gamtines žinias su kūryba – gamins drugelius, su kuriais galės žaisti, vaidinti ar jais pasipuošti klasę. Vyresnių klasių moksleiviai gamins judantį/mechaninį drugelį.


Atrodytų tekstą rašau, o vaizdą piešiu, tačiau kodėl gi nepabandžius atvirkščiai – nupiešti tekstą ir parašyti vaizdą? Jeigu jau susisuko galva, viską atpainioti padės parodoje eksponuojami Sovietų Sąjungoje kūrę nonkonformistai. Skirtingomis meninės išraiškos priemonėmis jie visi siuntė tą pačią nepaklusnumo savojo laikmečio ideologinėms ir estetinėms nuostatoms žinutę. Susitikę pamatysime, kad kūrybinės laisvės siekio žinia čia parašyta-nupiešta įvairiais būdais, kartais tiek priskrebinus, kad net neįskaitysi-neįžiūrėsi, o kartais taip aiškiai, kad net akį rėžia. Galų gale kūrybinės užduoties metu ir patys pabandysime pasekti sovietmečio nepaklusniųjų keliu – juk visi turime minčių, kurias norime tyliai išlieti ar garsiai išrėkti!


Pažinsite pasaulio ir Lietuvos dūdmaišių istoriją, jų sukūrimo aplinkybes, muzikavimo tradicijas, instrumentų tipus ir jų sandarą. Praturtėsite žinia, kad dūdmaišis yra vienas seniausių lietuvių liaudies instrumentų. Pūsdami nendrines birbynėles, ūkelius (burdonėlius), švilpynes, lumzdelius, pažinsite jų skleidžiamus garsus. Galėsite įsitrauksite į bendrą muzikavimą –mušdami būgną pritarsite dūdmaišininkui ir taip patirsite savo įgimtą ritmo pojūtį. Gali atsitikti ir taip, kad pamilsite šiuos instrumentus, o vėliau ir patys imsite muzikuoti. Galų gale, pažinties su Labanoro dūda pabaigoje, išmoksite ir patys susikurti, lai ir primityvų, bet dūdmaišį.


Stiklas - viena tauriausių materijų žemėje - gimsta sąveikaujant smėliui, vandeniui, orui ir ugniai. Šis procesas pavaldus tik puikiai technologiją išmanantiems, pragarišką karštį pakeliantiems žmonėms. Meninė stiklo kūrinio išraiška priklauso nuo technologijų valdymo ir pačio proceso. Yra daugybė įvairių stiklo apdirbimo technikų. Stiklą galima pūsti, formuoti, lieti į formą, klijuoti, sukepti, šlifuoti, ėsdinti graviruoti, pjaustyti ir t.t. Dažniausiai stiklo papuošalų kūrimui naudojami spalvoto ir skaidraus stiklo lakštai, stiklo sliūlai, konfeti. Juos sukepant, kaitinant, jungiant su kitomis medžiagomis ir gaumani stikliniai papuošalai. Susitikimo metu trumpai pakalbėsime apie pagrindines stiklo gaminimo technikas, susipažinsime su medžiagomis ir įrankiais reikalingais stiklo apdirbimui. Naudosime spalvotus ir skaidrius įvairių formų ir atspalvių stikliukus, įvairiausias iliustracijas, augalėlius, varžtelius, vielutes ir viską ką fantazija ir galimybės leis įdėti į papuošalą. Išbandysime kelias technikas, kurių pagalba susikursime papuošalus sau ir draugams. Stiklo spalvų ir formų gausa suteiks Jums kūrybinę laisvę, o dėstytojos patarimai padės tinkamai atlikti užduotį. Įdėtos pastangos tikrai pateisins jūsų lūkesčius!


"Atkeliauk ir Paragiauk: Žaisk kaip prieš šimtą metų"

Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Atvykę į Paragių dvarą, seserų rašytojų, rašiusių bendru Lazdynų Pelėdos vardu, gimtinę mokiniai susipažins su dvaro aplinka, statiniais, jų funkcija, muziejaus ekspozicija ir buities rakandais ne tik juos apžiūrėdami, bet ir galėdami paliesti, palaikyti rankose, užuosti. Edukacinės programos metu mokiniai žais folklorinius žaidimus. Žaisdami žaidimus mokiniai ugdys bendradarbiavimo įgūdžius, patirs save grupėje, lavins socialinius įgūdžius ir smagiai leis laiką Paragių parko šimtamečių medžių apsuptyje. Ritos Žukauskienės "Raidos psichologija: integruotas požiūris" teigiama, kad žaidimas "[...] tokia veikla, kuri yra prasminga, teikianti džiaugsmą, atliekama laisva valia ir yra motyvuota iš vidaus, t.y. žaisdamas vaikas neturi išorinių tikslų, jo veiklos tikslas yra pats žaidimas. Žaidimas teikia vaikui džiaugsmą, tačiau kartu jis atlieka daugybę svarbių funkcijų vaiko gyvenime. Jis padeda vaikui išlavinti savo motorinius įgūdžius ir koordinuoti judesius. jis prisideda prie socialinės raidos, nes vaikai mokosi dalytis turimais žaislais ir medžiagomis, keistis vaidmenimis, vaidmeniniuose žaidimuose išbandyti naujus vaidmenis. Jis skatina tokių pažintinių gebėjimų kaip smalsumas, tyrinėjimas, simbolinis mąstymas ir problemų sprendimas [ugdymą]. Žaidimas netgi gali padėti vaikui išmokti kontroliuoti savo impulsus." Todėl pasirinkta forma tobulai tinka šiam kultūrinės edukacijos užsiėmimui, ypatingai šiais "sustabarėjimo" prie kompiuterių ir išmaniųjų telefonų laikais. Atsikvėpti kviečia ir parke įrengtos supynės bei lingynės.


Teatrinis užsiėmimas „Kūrybinė laboratorija“

„Kūrybinė laboratorija“ – tai Juozo Miltinio dramos teatre rengiama interaktyvi edukacija, kurios tikslas – skatinti kūrybiškumą, originalių idėjų įgyvendinimą, komandinio darbo svarbos suvokimą, ugdyti meninius gebėjimus. Edukacijos metu, moksleiviai supažindinami su scenos judesio, improvizacijos formomis ir kalba, tai pat su teatrinės raiškos priemonėmis (žaidimais, pratimais), padedančiais ugdyti socialinius įgūdžius, pažinti savo vidinį pasaulį, bendradarbiauti. Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės dalies (pasakojimai apie Juozo Miltinio dramos teatrą, aktorystę, judesio meną, kaip kuriamas spektaklis, kokių profesijų atstovai dalyvauja spektaklio kūrime, koks jų darbas) ir praktinės dalies (vaikai žaidžia tam tikrus gebėjimus lavinančius aktorinius žaidimus, kuria etiudus, atlieka užduotis, kelia klausimus, atlieka refleksiją). „Kūrybinėje laboratorijoje“ dalyviai gali rinktis vieną iš trijų skirtingus gebėjimus ugdančių edukacijos temų: judesio bei plastikos, improvizacijos ir vaidybos, sceninės kalbos ir viešojo kalbėjimo. Kiekviena tema yra pritaikoma tam tikrai mokinių amžiaus grupei: judesio ir plastikos pratimai puikiai tinka pradinėms klasėms (1–4 kl.), judesio pratimai padeda vaikams išmokti sukoncentruoti dėmesį, susikaupti, išgirsti užduotį, bendradarbiauti su klasės draugais; improvizacija ir vaidyba tinka 5–8 kl. mokiniams, t. y. paaugliams, teatriniai improvizacijos pratimai padėtų geriau pažinti savo gebėjimus, įgyti drąsos, atrasti saviraiškos priemonių, ugdyti socialinius įgūdžius, bendradarbiauti su klasės draugais; sceninė kalba ir viešasis kalbėjimas geriausiai ugdytų gimnazistų gebėjimus (9–12 kl.), įgytos žinios ir patirtis padėtų rengiant ir atliekant viešąsias kalbas egzaminuose, tai pat padėtų įgyti drąsos kalbėti viešai, reikšti savo nuomonę, diskutuoti, tolerantiškai išklausyti kitų.


Kūrybinėse dirbtuvėse vaikai sužinos kodėl būtina ne tik turėti, bet ir matomoje vietoje segėti atšvaitą tamsiu paros metu. Aptarsime atšvaitų rūšis, jų tinkamus ir taisyklingus nešiojimo būdus. Dirbtuvėlėse vaikai taps kūrėjais - gaminsis pakabinamus ir priklijuojamus unikalius atšvaitus, kuriuose vyraus patriotiškumo apraiškos – lietuviškasis Vytis, vėliava, Gediminaičių stulpai, ąžuolo bei dobilo lapai, pelėda ir kiti. Unikalius atšvaitus bus galima pritaikyti ant drabužių, kuprinių, dviračių, paspirtukų, skėčių ar kitų priemonių. Svarbu atkreipti dėmesį, jog atšvaitai turi galiojimo terminą, tad vaikai bandymo su žibintuvėliu pagalba sužinos ir mokysis kaip patikrinti ar atšvaitas yra kokybiškas ir atspindi šviesą.


Dėliokime Vinco Kudirkos gyvenimo mozaiką!

Edukacinio užsiėmimo metu mažieji dalyviai iš atskirų Vinco Kudirkos biografijos detalių kurs tautinio atgimimo šauklio gyvenimo mozaiką - išgirs apie vaikystės nuotykius, sužinos kaip jam sekėsi mokytis gimnazijoje, universitete, kokius darbus nuveikė vardan lietuvių tautos. Mokiniai pažins ir kūrybinį V. Kudirkos palikimą - pasiklausys jo kurtų muzikos kūrinių, 5-6 mokiniai išgirs eiles, o mažieji pasakėčių vertimus. Kitoje užsiėmimo dalyje mokiniai tęs kelionę po kūrybos pasaulį - stebės ir aptars Vinco Kudirkos muziejuje esančią Audriaus Tamošaičio mozaiką, kurtą V. Kudirkos eilėraščio ,,Varpas“ motyvais ir patys ant keramikinių plytelių kurs savitas mozaikas iš stiklo akmenėlių.


Literatūrinė edukacija su Igne Zarambaite „Sukurk savo Užkampynę“

Literatūrinėje edukacijoje bus kalbama apie knygą „Užkampynė“. Pagrindinis pasakojimo veikėjas Elijus – vaikas kaip vaikas, jis turi mamą kaip mamą ir namus kaip namus. Tačiau taip pat jis turi šį tą išskirtinio – slaptavietę, kuri vadinasi Užkampynė. Ten nukanka, kai jaučiasi aptingęs, sutrikęs ar supykęs. Tai nuostabi vieta! Čia gali daryti, ką nori: žvejoti žvaigždes, žaisti su brūkšniuotais leopardais, vaikyti taškuotas beždžiones... Smagiau nebūna! Bet kartą toje slaptavietėje įsišėlsta audra ir Elijus įstringa. Ir tik vienas ypatingas žmogus dabar gali jį surasti – mama. Tai šilta istorija apie nežabotą vaiko fantaziją ir beribę vaiko ir mamos meilę.

Susitikimo metu pasitelkus informacines technologijas, vaizdines priemones bus atskleistas kūrinio sumanymas, perteiktos knygos rašymo subtilybės. Vaikai dalinsis mintimis, kaip patys įsivaizduoja „Užkampynę“, apsvarstys, kam Elijui apskritai prireikė slaptavietės, diskutuos apie vaizduotės naudą ir galią. Taip pat žais žaidimą, kuriame galės laimėti knygą!

Kūrybinių dirbtuvių metu iš įvairių medžiagų dalyviai kirps, pieš, lipdys savo svajonių slaptavietes.

Užsiėmimą ves rašytoja, edukatorė Ignė Zarambaitė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Ar norėtum pasinerti į kūrybinį spektaklio procesą? Ar žinai, kokie esminiai elementai būtini spektaklio gimimui? Kokia yra Teatro meno prigimtis? Edukacinis užsiėmimas „Šeši elementai“ supažindins su pagrindinėmis, teatre bendradarbiaujančiomis meno sritimis, suteiks galimybę patiems sukurti ir atlikti trumpas scenas. Sužinosi, kad režisierius ne tik vadovauja aktoriams ir rėkia ant jų, bet atlieka ir daugybę kitų svarbių veiksmų, susipažinsi su specifiniais, aktorių naudojamais apšilimo žaidimais, kursi muzikinį takelį ir kostiumus aktoriams! Tapk režisieriumi, scenografu ar kompozitoriumi ir sukurk savo originalią, populiariosios „Jūratė ir Kastytis“ legendos interpretaciją.


Pynimas turi ypatingą savybę – kad ir kaip stengtųsi pynėjas, visiškai vienodo gaminio nupinti neįmanoma.  Dalyviai pirmą kartą susitiks su nauja medžiaga, žilvičio vytele ir jos paruošimu darbui (mirkymas).  Kiekvienas dalyvis turės galimybę pridėti fantazijos ir darbo, užsispyrimo ir kantrybės, patirti kūrybos džiaugsmą ir  savo rankomis pasigaminti saldaiinę. Mokiniai įgytas žinias pasitikrins žaisdami Kahoot žaidimą „Pynimas iš vytelių“.  Užsiėmimo pabaigoje vyks refleksija.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Vertybių „lipdymas“ bei kūrybinga savojo AŠ paieška

Pasitelkiant novatoriškas komunikavimo bei ugdymo priemones, vaikai savojo AŠ ieškos puoselėdami kultūrą (didindami kultūrinį sąmoningumą ir tapatumą bei plečiant požiūrį į sociokultūrinius reiškinius), meninius gebėjimus (bus išmėginamos tarpdisciplininės meninės formos atrandant savo mėgstamiausią, taip padedant ugdytiniui atskleisti savo vidinį pasaulį bei sąvąjį AŠ) bei mokydamiesi socialinės gerovės pagrindų (vertybių, bendravimo ir bendradarbiavimo, savarankiškumo, savivokos, tinkamo jausmų išreiškimo, tolerancijos ir pan).
Siekis - ugdyti: komunikavimo, pažinimo, socialinės, emocinės bei sveikos gyvensenos kompetencijas.


Edukacija „Žagarvyšnės“ Žagarės dvaro rūmuose įsikūrusiame Žagarės regioninio parko lankytojų centre ir gamtos mokykloje. Kviečiame 7-10 klasių moksleivius susipažinti su Žagarės miesto istorija ir miesto ypatingu simboliu - žagarvyšne. Pirmoje edukacijos dalyje supažindinsime Jus su miesto ir žagarvyšnių atsiradimo istorija, papasakosime istorijų ir legendų, o antroje praktinėje edukacijos dalyje išmėginsite savo jėgas panaudojant vėlimo techniką pasigaminti po suvenyrą - vyšnaitę - iš vyšnių sostine tituluojamos Žagarės. Edukacijos trukmė - apie 1,5 val. Kaina 4,50 Eur/asm. (moksleiviams).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Viešoji įstaiga Alytaus kultūros centras

„Lėlių gamybos dirbtuvės skirtos Lietuvos šimtmečio Dainų šventei“, yra dedikuojamos 2024 metais vykstančiai Šimtmečio Dainų šventei. Viena iš pagrindinių Dainų šventės idėjų – puoselėti bei atrasti lietuviškas vertybes. Šių dirbtuvių metu puoselėsim Dainų šventės idėją - kartu su edukacijos dalyviais pasinersime į ilgaamžę lietuvišką kultūrą, susipažinsime su unikaliomis tradicijomis per įvairiapusišką lietuvių tautosakos, apsakymų, pasakų, dainų pasaulį, kuriuose apstu girios, medžių, gamtos motyvų.  Dalyviai šioje edukacijoje ne tik atras, prisimins lietuviškos literatūros bei kultūros gausą, bet ir įgaus žinių apie lėlių teatro specifiką, gamybą ir pavyzdžius. Edukacijoje Įgytas praktines, literatūrines ir kultūrines žinias, moksleiviai pritaikys praktinėje užduotyje.


Edukacija „Šviesos laboratorija“ yra skirta 6-12 klasių moksleiviams, suteikianti unikalią galimybę susipažinti su pinhole fotografijos technika per praktinius ir teorinius užsiėmimus. Mokinių laukia įdomus ir įtraukiantis procesas, kurio metu jie fotografuos su medinėmis pinhole kameromis ir ryškins savo portretus fotolaboratorijoje. Edukacija integruoja chemijos ir fizikos žinias, skatindama moksleivius tyrinėti šviesos ir chemikalų sąveiką. Naudodami specialias programėles savo mobiliuosiuose telefonuose, moksleiviai galės paversti savo negatyvus į pozityvus vaizdus.

Ši edukacija lavins moksleivių kūrybiškumą, kritinį mąstymą, komunikavimo, pažinimo ir skaitmenines kompetencijas. Praktiniai užsiėmimai skatins eksperimentuoti su šviesa ir ekspozicija, ugdant analitinius įgūdžius.

Refleksijos sesijose jie analizuos savo ir kitų darbus, lavindami gebėjimą kritiškai vertinti kūrybinius produktus ir mokytis iš patirties.

Edukacija „Šviesos laboratorija“ praturtins moksleivių mokymosi procesą, suteikdama praktinių ir teorinių žinių bei įgūdžių, reikalingų šiuolaikiniame pasaulyje. Tai puiki galimybė integruoti kūrybinius, mokslinius ir technologinius aspektus į ugdymo procesą, skatinant moksleivių visapusišką tobulėjimą.

Edukacinio užsiėmimo vadovai - profesionalūs fotografai ir fotografijos istorikai-muziejininkai.


Nuo seno žmonės tikėjo, kad esama daiktų, nešančių sėkmę – amuletų. Seniau jie buvo gaminami iš gintaro, molio ar kaulo ir puošiami įvairiais simboliais bei ženklais. Kiekvienas simbolis turėjo savo reikšmę – vieni reiškė karą, mirtį, kiti – taiką, gyvybę ir t.t. Ateikite, susipažinkite su senųjų kultūrų simboliais, sužinokite jų reikšmes ir susikurkite sėkmę nešantį amuletą!


Nesek man pasakų! Teatro improvizacijos dirbtuvės

Apie ką iš tikrųjų yra liaudyje puikiai žinomas posakis „nesek man pasakų“? Tai reiškia nustoti meluoti sau ir kitiems, priimti save tokį, koks esi iš tikrųjų. Tad kodėl gi teatras? Teatras dažną iš mūsų užburia galimybe persikūnyti, tapti kažkuo kitu ir netgi tarsi pasimatuoti kito žmogaus gyvenimą. Tačiau pirmoji taisyklė teatre yra „nustoti vaidinti“! Mes atmetame dirbtinumą, šablonus, klišes ir siekiame tikrumo. Norime patikėti tuo, kad scenoje regime tikrą žmogų, išgyvenantį tikrus jausmus ir situacijas. Maža to! Trokštame įsijausti į reginį, susitapatinti su veikėju ir kartu su juo keliauti bei patirti visas mums taip artimas gyvenimiškas situacijas. Tačiau kaip patiems įžengti į sceną? Kaip tai padaryti, kai dažną iš mūsų tiesiog kausto scenos ir viešojo kalbėjimo baimė? Arba ji taip verčia perlenkti lazdą, kad toji vaidyba tampa jau nebeskani. Teatro improvizacijos dirbtuvės kviečia kiekvieną iš mūsų išbandyti klysti, klupti ir vėl keltis! Visi esame apdovanoti skirtingais talentais, tačiau kaip juos išlukštenti ir įdarbinti? Per įvairius linksmus teatrinius žaidimus bei improvizacijas mokysimės atsipalaiduoti, įveikti baimes ir su juoku pažvelgti į tą „netobuląjį aš"


Šiandieninėje "snapchat'ų" ir "messenger'ių" greito bendravimo kultūroje edukacijos metu pakviesime  patyrinėti kitokio, daug lėtesnio komunikavimo tradicijas. Programos tikslas - supažindinti edukacijos dalyvius su tarpukario romantinio bendravimo tradicijomis ir jų kaita bei palyginti su dabartimi. Tai bus daroma autentiškose Istorinės Prezidentūros patalpose, kuriose įvairių primėmimų metu buvo užmegzta daugybė pažinčių. Dalyviai analizuos autentiškus žymių žmonių meilės laiškus, tyrinės laiškų rašymo vadovėlio turinį, aiškinsis kokia gėlė reiškė meilę, o kuri neapykantą. Vėliau grupėse atliks užduotis ir patys kurs laišką tarpukario stiliumi. Edukacijos pabaigoje bus surengta diskusija, kurios metu dalyviai reflektuos edukacijos metu įgytas žinias apie tai, ką  iš tarpukario  tradicijų galima būtų pritaikyti šiomis dienomis. Dalyviais patirs daug gerų emocijų, išmoks geriau komunikuoti dirbant grupėse, atskleis savo kūrybinius ir literatūrinius talentus rašant meilės laišką.

Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Susitikimo metu mokiniai supažindinami su linų svarba lietuvių gyvenime, su linų auginimo ir apdirbimo papročiais. Pirmiausia mokiniams pasakojama lino istorija – legenda apie tai, kaip merginą nuo velnio išgelbėjo. Dalyviai supažindami su smulkiąja lietuvių tautosaka, kurioje minimas linas. Vėliau pristatomas „lino kelias” – nuo sėklos iki audinio – nuo sėjos, ravėjimo, rovimo, atsiklojėjimo, vežimo į kluoną, džiovinimo, mynimo, brukimo, šukavimo, verpimo, audimo iki apdailos, skalbimo, balinimo, dažymo, lyginimo. Mokiniams suteikiama galimybė ir patiems išbandyti linų apdirbimo darbus, verpimo, audimo amatus. Skyriuje įrengti stendai, vaizdžiai iliustruojantys pasakojimus, sukaupta linų apdirbimo įrankių kolekcija, galima praktiškai juos išbandyti, pademonstruoti. Taip pat yra verpimo rateliai, audimo staklės, pasakojimo metu tiesiogiai demonstruojamas veiksmas, austiniai drabužiai, rankšluosčiai, staltiesės. Edukacijos metu dalyviai vaišinami juoda duona su sviestu ir kepintais sėmenimis. Siekiama, kad vaikai susipažintų su senosiomis lietuvių tradicijomis, susidomėtų tradiciniais amatais ir etnokultūra, juos puoselėtų. Vyresni mokiniai susisuka sau „Draugystės" juostelę, kurią išsiveža, kaip atminimą.


Vaikystės žaislai, ar kiekvienas prisimena savo pirmąjį žaisliuką? Ar visada tokie žaisliukai buvo kaip dabar? Kaip gaminami žaislai? Į šiuos klausimus bandysime atsakyti pokalbio metu. Išsiaiškinsime kokių žaisliukų dabar galima pasigaminti patiems. Užsiėmimo metu kiekvienas dekoruos po tris skirtingo dydžio medinius mini namukus su plonais teptukais. Tuo metu vaikas tampa savo fantazijų valdovu- galės kurti savo pasaką, teatrą ar netgi tapti mini miestelio architektu. Kiekvienas parsineš po tris mažius namukus, su kuriais galės žaisti, susikurti visi drauge klasėje miestą, pasipuošti namus šventėms.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“

Edukacinė programa - ekskursija „Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“ Europos centre esantis Vilnius pasižymi
religijų ir kultūrų įvairove. Miestas, tarsi margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė, kur kiekvienas žiedas – vis kita tautinė
kultūra – nulemia puokštės gražumą ir spalvingumą. Tad ir mažiausiam žiedeliui sunykus, skurdėja visuma. Margaspalvėje
puokštėje katalikų bažnyčios ir pravoslavų cerkvės, žydų sinagoga ir karaimų kenesa, esami ir tik nuotraukose užfiksuoti
statiniai. Šimtmečiais saugodamas kiekvieną žiedą, Vilnius tapo Lietuvos kultūros ir architektūros lobio skrynia. Programos
„Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“ metu pakelsime tos skrynios dangtį, tam kad supažindinti mokinius su čia
gyvenusių ir tebegyvenančių tautų religijų, kultūros, ir paveldo įvairove. Maršruto trasa įtrauks į miesto erdvių tyrinėjimą,
atkreips dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius, ugdys pastabumą ir gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto
kultūrinę aplinką. Ekskursiją pradėsime nuo pagrindinės šventovės Arkikatedros Bazilikos ir vingiuodami senamiesčio
gatvelėmis prisiliesime prie čia gyvenusių, savo maldos namus stačiusių, savo giesmes giedojusių, mokiusių vaikus savąja
kalba ištart pirmuosius žodžius vietų. Klausydami profesionalaus gido, fiksuodami nurodytus objektus ar tik jų detales foto
priemone, analizuodami ir lygindami išskirtinumus, mokiniai pagilins kultūrų pažinimo, tolerancijos, supratingumo,
atsakingumo ir asmeninio tobulėjimo vertę. Ekskursijose naudojami metodai ir užduotys kurios padės geriau įsisavinti
ekskursijos turinį –vizualinė medžiaga - istorinės objektų nuotraukos, pačių mokinių darytos tų pačių objektų foto
nuotraukos, palyginimai, istorinių ženklų suradimas pastatų eksterjeruose. Programa informatyvi ir nuotaikinga, užduotys
kūrybingos ir inovatyvios, pritaikytos amžiaus grupei.


Viešoji įstaiga "Kultūrinių projektų centras"

KINO DIRBTUVĖS MOKYKLOJE. Šios kino dirbtuvės skirtos 5-12 kl. mokiniams. Dirbtuvių metu moksleiviai patys patirs kaip žingsnis po žingsnio gimsta filmas, susipažins su kino kūrimo pagrindais ir etapais, kino žanrais, profesijomis, dramaturgijos principais, kino kalbos elementais ir išmoks juos atpažinti kine. Užsiėmimai yra labai interaktyvūs ir įtraukiantys visus moksleivius. Pagal dėstytojų pateiktas dramaturgines ir kino kalbos užduotis, nedidelėse komandose moksleiviai kurs trumpas istorijas, pieš kadruotes, režisuos, vaidins, filmuos, montuos ir padedami kino profesionalų, kurs savo trumpus filmus. Dirbtuves veda pripažinti ir charizmatiški kino režisieriai Andrius Blaževičius, Marat Sargsyan ir kt., turintys ilgametę darbo su vaikais ir jaunimu patirtį. Dėstytojai su dirbtuvėms reikalinga papildoma technika atvyks į bet kurią Lietuvos mokyklą. Šių dirbtuvių tikslas yra pasitelkiant kiną, kaip priemonę, ugdyti moksleivių estetinį skonį, kūrybingumą, meninius gebėjimus, vizualinį raštingumą, kritinį mąstymą, formuoti bendravimo ir bendradarbiavimo įgūdžius, naudojant interaktyvius ir kūrybiškumą skatinančius mokymosi metodus. Gyvenant šiuolaikiniame pasaulyje, kuriame nuolatos generuojamas neperetraukiamas informacinis srautas, vizualinis raštingumas tampa vis svarbesnis šiandieniniame kontekste, tiek suvokiant meno kūrinius, tiek ir įvairias medijas. Kadangi kinas ir bendrai vaizdinė informacija yra didelė šiuolaikinės kultūros dalis, svarbu mokyti vaikus suvokti šios meno formos ir informacijos kūrimo procesą. O audiovizualinio turinio kūrimas yra vienas iš būdų padėti jiems tai suprasti. Buvimas „kitapus ekrano“ – iš pirmo žvilgsnio žaismingoje aplinkoje – suteikia patrauklų mokymosi metodą, tampant aktyviais jo kūrėjais ir naudotojais. Šios trumpos 3,5-4val. Trukmės kino dirbtuvės leidžia kūrybiškai ir žaismingai susipažinti su kino ir audiovizualinio turinio kūrimo procesu. Pažadame, jog įspūdžių, naujų patirčių ir žinių gaus kiekvienas!


Miriorama - tai judančių pieštų paveikslų reginys arba „kinas iki kino“, buvęs lėlininkų rankose, o šiandien papuolęs į kino kilmės istoriją. XIX a. išpopuliarėjusį įtaisą sudaro ant dviejų ašių įtaisytas piešinio ritinys: sukant rankenėlę parodoma vis nauja piešinio scena - tokiu būdu vykdavo „kino“ demonstravimas. Dirbtuvėlėse mokysimės nupiešti savo „kiną“ ir pasigaminti mirioramos demonstravimo įtaisą. Susipažinę su miriorama turėsite kuo sau ir kitiems pakeisti ir kompiuterį, ir televizorių, ir kiną. Vilniaus teatro „Lėlė“ kūrybinės „Kino teatro“ dirbtuvės yra skirtos visai šeimai. Dirbtuves veda pripažinti ir žinomi savo sričių lėlininkai, įvairių edukacinių „Lėlės“ programų organizatoriai ir vedėjai: režisierius ir dailininkas Rimantas Driežis ir Vilniaus teatro „Lėlė“ aktoriai.


MEDIJŲ OPERA - nauja, patrauklu ir įdomu

Lietuvos profesionaliosios operos 100-meiui skirta įstabioji Giuseppe Verdi „Traviata“, talentingų jaunosios kartos kūrėjų įvilkta į naujausių išraiškos technologijų – medijų operos – drabužį. Analogų Lietuvoje, o gal ir pasaulyje neturintis medijų operos spektaklis žavi netikėtais technologiniais sprendimais: čia nematysite gyvų solistų, o dramatiška Violetos ir Alfredo meilės istorija per valandą papasakojama ant tam tikrų objektų rodant vaizdo projekcijas ir skambant Lietuvos šimtmečio balsams – pradedant legendinių dainininkų Kipro Petrausko, Elenos Kardelienės, Elenos Čiudakovos ir baigiant Virgilijaus Noreikos, Vytauto Juozapaičio ir kitų. Taigi ši medijų opera kartu yra ir modernus paminklas pirmajai „Traviatai“, kuria prasidėjo profesionaliosios Lietuvos operos istorija. Kodėl tuomet jaunai valstybei buvo labai svarbi kultūra? Kodėl, atrodytų, neturint nei reikiamų žmogiškųjų, nei finansinių išteklių buvo ryžtasi steigti savą, lietuvišką operos teatrą, užuot pasitenkinus gastroliuojančių užsienio trupių spektakliais? Kodėl net 82 metus gruodžio 31 d. publika būdavo kviečiama į „Traviatą“ švęsti Lietuvos operos gimtadienio ir kodėl ši prasminga tradicija nutraukta valstybei atgavus nepriklausomybę? Kas buvo Lietuvos profesionaliosios operos kūrėjai ir kodėl savotišku talismanu mums tapo aštuonioliktoji Giuseppe Verdi opera „Traviata“? Atsakymus į šiuos ir kitus klausimus padės rasti medijų opera „Traviata“ ir jos idėjos autorės, kompozitorės, Lietuvos muzikos ir teatro akademijos profesorės Audronės Žigaitytės-Nekrošienės įžanga apie „Traviatos“ ištakas, istorines sąsajas, naujosios versijos kūrimo iššūkius. Medijų operos kūrėjai: Koncepcijos autorė – Audronė Žigaitytė, režisierė – Marija Simona Šimulynaitė, vaizdo instaliacijų autorius – Rimas Sakalauskas, garso režisierius – Giedrius Litvinas, scenografė – Vita Eidimtaitė. Garso takeliui panaudoti archyviniai įrašai (1931, 1953, 1955, 1957, 1958, 1988 m.)


Origami lėlių spektaklis "Arklio Dominyko meilė" (1kl.- 2kl.)

Meilė ir draugystė svarbi tema vaikų pasaulyje. Ji padeda augti, pažinti pasaulį, atskleisti save, įsitraukti į įdomias veiklas .Tačiau ne visiems vaikams pavyksta greitai susirasti draugą, jie bendraudami tarpusavyje patiria sunkumų, nes nemoka įvardinti, išreikšti jausmus. Popierinių (origami) lėlių vaidinimas pagal Vytauto V. Landsbergio pasaką “ Arklio Dominyko meilė” šiuolaikiškai, subtiliai ir kūrybingai pateikia jaunajam žiūrovui meilės temą . Žiūrėdami vaidinimą dalyviai nejučia sutapatina save su veikėjais ir stebėdami jų išgyvenimus labiau pažįsta ir supranta save bei aplinką. Pasakos siužetas stebinantis, paradoksalus. Laukinis arklys Dominykas pamilsta gražią ir truputį aikštingą rugiagėlę. Artėjant žiemai, arklys nuskina rugiagėlę ir paslepia, nes šalna kėsinasi ją sušaldyti, o pats iškeliauja į Afriką. Jo kelionė įdomi ir sudėtinga. Dominykas susitinka baltąją mešką, krokodilą, kupranugarių ir kitokių veikėjų. Pagaliau Dominykas patenka į rugiagėlių pievą, iš kurios kilusi jo mylimoji. Artėjant pavasariui Dominykas grįžta į Lietuvą, nes vėl turi išdygti jo rugiagėlė. Sceninio veiksmo metu du aktoriai ( Kamilė Kondrotaitė ir Liudas Vyšniauskas) pasakodami šią istoriją naudoja įvairių dydžių, formų popierinius lankstinius. Scenografijoje matome įvairius pasaulio žemėlapių vaizdavimo būdus , kurie kelionės metu kinta, keičiasi. Visa tai apjungia subtilūs akvarelės piešiniai ( dailininkė Liuda Liaudanskaitė) ir fortepijono garsai (kompozitorė Aušra Vaštakaitė). Stebėdami lėlių ir objektų judėjimą žiūrovai nejučia įsitraukia į žaidimą, lavina savo fantaziją, kūrybingumą. Spektaklyje yra interaktyvių momementų, kurie įtraukia žiūrovą ir skatina kūrybingai mąstyti kartu ieškant sprendimų. Šis meilės ir kelionių vaidinimas moko meilės ir kūrybos. Spektaklis 2015 metais nominuotas klaipėdietiškam teatralų apdovanojimui "Padėkos kaukė" už geriausią metų spektaklį.


Norite sužinoti, kas tai yra šešėlių teatras? Kaip kuriami spektakliai, kuriuose gyvena, kalba, šoka, seka pasakas šešėliai?
Tam, kad šešėlis atsirastų ir atgytų, reikės jūsų lakios vaizduotės ir truputį žinių. Kaip sukurti šešėlių teatro sceną, dekoracijas, šešėlines marionetes, jas valdyti ir suteikti joms balsą, kad jos galėtų papasakoti istoriją? Visa tai sužinosite dalyvaudami edukacijoje "Šešėlių teatro dirbtuvės".


Patyriminė edukacija „Baltų gentys keturiuose metų laikuose“ kviečia 1-12 klasių moksleivius prisiliesti prie kupinos pažinimo ir naujų potyrių kelionę į praeitį, kurios metu edukacijos dalyviai virsta gentainiais ir keliaudami skirtingais metų laikais bei atlikdami skirtingo pobūdžio - besikeičiančios gamtos išteklių pritaikymo, kūrybines ir meninės raiškos linksmas užduotis  įsikūnydami į to meto kultūrą, ornamentiką, tradicijas, šventes bei papročius. Gebėjimas orientuotis, komunikuoti bei turimų žinių pritaikymas keliaujant keturiais metų laikais atskleidžia genties stipriąsias savybes bei geba išgyventi, kad galėtų visa tai perduoti ateinančioms kartoms.
Edukacijos dalyviai įgyja ir gilina jau turimas skirtingas kompetencijas, puoselėja mūsų krašto kultūrą, istoriją bei jos savitumą.
Pačios užduotys yra pritaikytos skirtingoms amžiaus grupėms, atsižvelgiant š jų gebėjimus ir bendrąsias kompetencijas.
Baltų gyvenimo pažinimas, filosofija bei kultūra suteikia gilesnį ir prasmingesnį pasaulio suvokimą, neretai užpildantį ir pasitaikančias spragas mūsų istorinėje atmintyje, supratimą, kokia tavo vieta jame.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Edukacinis užsiėmimas PINGVINAI. KUO MES PANAŠŪS? (Nuotolinė paslauga)

Siūlome muziejaus ekspozicijas ir eksponatus pažinti virtualiai, pasitelkiant muziejaus filmuotą, fotografuotą archyvinę, ir tiesiogiai transliuojamą medžiagą. Pristatome virtualią edukaciją – „Pingvinai. Kuo mes panašūs?“ Šios edukacijos ašis – pingvinai. Jos metu dalyviams pristatysime neskraidančius paukščius – pingvinus. Ir visi klausimai, kas yra pingvinai, kiek pingvinų gyvena pasaulyje, kur jie gyvena, ar jie turi jausmus, į ką jie panašūs, kaip pingvinai gyvena šeimose, bendruomenėse, būriuose – atspindi šios edukacijos turinį. Tačiau, pingvinai yra tik priemonė iš arčiau susipažinti su mus supančią aplinką, kalbėti apie savo ir kitų jausmus, ugdyti savyje toleranciją, meilę ir užuojautą. Kaip sakė lapė iš Antuano de Sent Egziuperi knygos „Mažasis princas“: „pasidarai amžinai atsakingas už tą, su kuriuo susibičiuliauji“. Dalyviams su spec. poreikiais edukacijas veda (padeda vesti) ir dar viena edukatorė Jurgita Vasiljevienė, kuri jau 4 metus specializuojasi būtent darbui su negalią turinčiais vaikais. Jos patirčių krepšelyje darbas su autistais, su regos negalią, dėmesio, motorikos sutrikimų, protinę negalią, judumo negalią turinčiais dalyviais.


Virtualus literatūrinis susitikimas „Juodavandeniai“ (Nuotolinė paslauga)

Kaip negali spręsti apie knygos turinį iš jos viršelio, taip negali pažinti žmogaus iš pradinio įspūdžio. Juk žmogus – kaip tekanti upė, jis visada visiems ir visur kitoks. Turi savo dugną, paviršių, o kiekvieno vanduo savaip drumstas – skirtingomis patirtimis, svajonėmis, paslaptimis. Visi tarsi juodavandeniai – tuo pačiu ir tamsos, ir šviesos nešėjai. Virtualaus literatūrinio susitikimo metu rašytoja Ignė Zarambaitė pristatys knygą „Juodavandeniai“, laimėjusią akcijoje „Metų knygos rinkimai 2020“, įtrauktą į prestižinį reikšmingiausių pasaulio knygų vaikams ir paaugliams katalogą „The White Ravens 2020“. Kūrinys priskiriamas probleminės prozos žanrui, tačiau jame apstu nuotykinio, mistinio, detektyvinio pasakojimo elementų. Pagrindinė veikėja Anika persikelia į gimtąjį miestelį, kuriame gyveno iki tėvų skyrybų. Ji su mama kurį laiką praleido sostinėje, ten stengėsi pamiršti skaudžias patirtis, pradėti gyvenimą iš naujo. Vis dėlto aplinkybės privertė sugrįžti. Šešiolikmetę merginą vėl prislegia vaikystės ir ankstyvos paauglystės prisiminimai – nesutarimai šeimoje, žiaurios bendramokslių patyčios. Anikos viduje veši senos nuoskaudos, bet išoriškai ji stipriai pasikeitusi, niekas jos neatpažįsta. Ji nusprendžia tuo pasinaudoti. Pasivadinusi Ana, perėmusi mamos pavardę į gimnaziją įžengia tapusi kitu žmogumi... Pasitelkiant vaizdines priemones bus perteikiamos knygos siužeto, veikėjų charakterių kūrimo subtilybės. Kas įtakojo knygos protagonisto, antagonisto elgesį? Ar jie turėjo kitą pasirinkimą? Kokios patyčių priežastys, pasekmės? Kodėl tas pats žmogus aplinkinių matomas skirtingai? Kaip jam prilimpa „etiketės“? Dalyviai bus įtraukti į atvirą, neformalų pokalbį apie problemas ir dilemas, su kuriomis susiduria „Juodavandenių“ ir kitų šiuolaikinių paauglių knygų veikėjai bei jie patys. Vėliau moksleiviai atliks individualią kūrybinę užduotį – dalinsis įžvalgomis apie žmogų, vandenį ir žmogų kaip vandenį.


Edukacinės programos „Šakočio kelias iki mūsų stalo”. Sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite gamybos procesą, lankysitės vieninteliame pasaulyje šakočių muziejuje. Iš ko ir kaip kepamas šakotis? Kuo skiriasi šakotis nuo „baumkūcheno“? Kokį šakotį mūsų protėviai kepė akmens amžiuje? Koks buvo mėgstamiausias legendinės kunigaikštienės Barboros Radvilaitės desertas? Atsakymus į šiuos ir daugiau klausimų sužinosite pas mus apsilankę ir paragavę atviroje židinio liepsnoje ką tik iškepto šakočio. Programos metu ne tik sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite visą gamybos procesą, bet ir patys jame dalyvausite ir, žinoma, ragausite. Po profesionaliai įgarsinto filmo peržiūros, programos dalyviai savo žinias apie šakotį įtvirtins atsakinėdami į edukatorės užduodamus klausimus, o teisingai atsakiusiųjų lauks staigmenos. Degustacijos metu svečiams patiekiama dar dviejų rūšių tradicinių skanėstų. Tai puiki galimybė paskanauti kitokių šakočių ir palyginti jų skonius. Edukacinės programos tikslas ugdyti tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę, puoselėjant etnokultūrą bei išsaugant tradicijas. Ši edukacinė programa vyksta specialioje salėje, talpinančioje iki 60 mokinių. Interjeras primena uolą ir grąžina mus į akmens amžiaus laikus, nuo kurių ir prasidėjo šakočio atsiradimo istorija. Edukacija pradedama šakočio kepimu židinyje, ant atviros ugnies. Kepimo metu rodomas filmukas, pasakojama apie šakočių kilmę, jų rūšis, senuosius ir dabartinius kepimo būdus. Klausantis pasakojimo apie šakočius, dalyviai pakviečiami ragauti kelių rūšių šakočio ir vaišintis arbata. Mokiniai supažindami su pirmosiomis žiniomis apie šakotį rašytiniuose šaltiniuose, kaip senovėje buvo kepami šakočiai, kokie populiariausi kepimo būdai menami, kas dažniausiai kepdavo šakočius ir kodėl jų receptai buvo laikomi paslaptyje, kada į Lietuvą atkeliavo šakotis ir kas pirmieji jį pradėjo mūsų šalyje kepti. Dalyviai supažindami su skirtingų Pasaulio šalių šakočio analogais.


Edukacinis užsiėmimas „Kamishibai teatras“

Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

Tikslas – pasitelkus garsinio skaitymo ir kamishibai teatro derinį, parodyti literatūros kūrinio naudą ir reikšmę mokinio asmenybės raidai. Ugdant pradinio mokyklinio amžiaus vaikų kūrybinę saviraišką, stiprinti jų skaitymo svarbos suvokimą, formuoti teigiamą požiūrį į skaitymą, skatinti norą skaityti. Edukacinė programa sudaryta iš dviejų dalių. I dalis – pažintis su įdomiausiais Japonijos kultūriniais skirtumais; II dalis – pažintis su kamishibai teatru ir praktinis užsiėmimas. Edukaciniame užsiėmime mokiniai per trumpą pasakojimą bus supažindinami su vienos įdomiausių ir egzotiškiausių šalių išskirtine kultūra. Tikriausiai jokioje kitoje šalyje – tik Japonijoje taip susipynusios senosios tradicijos, technologijos ir istorinės aplinkybės. Antroje dalyje mokiniams pristatomas kamishibai teatras. Po trumpo aptarimo vyksta praktinis užsiėmimas – kamishibai istorijos kūrimas ir vaidinimas. Vaikai susiskirsto į grupes, išklauso vieną, pasirinktą iš siūlomų, skaitomą istoriją, ją iliustruoja ir suvaidina spektaklį kamishibai teatre savo draugams. Kiekvienas galės pasijusti pasakotoju-aktoriumi ir išbandyti savo kūrybinį potencialą.


Edukacinis užsiėmimas "Debesų telefonija"

Paeityje su draugais galėjome susisiekti naudodami laidinius telefonus, dabar – mobiliuosius telefonus. Atsiradusi interneto paslauga dar labiau praplėtė susisiekimo galimybes realiame laike. Sparčiai plinta nauja paslauga, kuri yra vadinama internetine telefonija arba „VoIP“ (angl. „Voice over IP“). Lietuviškai - tai balsas per interneto protokolą. Ji garantuoja didesnį funkcionalumą bei platesnes pritaikymo galimybes, apeinant tradicinius telefonų operatorius. Pirmasis „VoIP“ skambutis buvo atliktas dar 1973 metais. Edukacijos metu plačiau sužinosite apie telefonijos vystymosi raidą, apžiūrėsite muziejuje esančią gausią įvairių tipų telefonų kolekciją. Mokiniams bus sudaryta galimybė telefonus liesti, pakelti, išbandyti jų veikimą, palyginti pramoninio dizaino sprendimus, technines galimybes. Aptarsime naujausią VoIP technologiją – „Debesų telefoniją“. Įvardinsime šios naujosios technologijos poveikį bendravimo kultūrai, saugumui, asmenybės laisvei viešojoje erdvėje. Pažvelgsime į technologijas kaip į kultūros dalį, žmogiškojo pasaulio pažinimo priemonę.


KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas (mūsų patalpose, Vilniuje / 5-8 kl.)

"KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas" - edukacinio užsiėmimo tikslas: naujai susiformavusiai mokslevių grupei (klasei) susipažinti artimiau, užmegsti glaudesnius ryšius arba jau esamai ir seniai pažistamai grupei pažvelgti kitu kampu į iškylančias tarpusavio problemas bendravime, pamatyti save ir kitus netikėtose situacijose. Naudojant smagias psichologines užduotis bei dramos terapijos metodus gvildenami tokie uždaviniai: 1) pažinti ir išbandyti kultūrinės raiškos galimybes savo kolektyve; 2) ugdyti gebėjimą dirbti su kitais žmonėmis, siekiant bendrų socialinių tikslų; 3) emocinių įgūdžių lavinimas, mokantis skirtingų emocijų raiškos būdų, siekiant bendravimo ir bendradarbiavimo tikslų bei mokinantis sukurti ir palaikyti harmoningus santykius su grupės nariais; 4) efektyvesnis tarpusavio komunikavimas ir geresnis vienas kito pažinimas. Siekiamas poveikis: per tam skirtus žaidimus, diskusijas ir kūrybinę veiklą - atliepti bendrumo, kompetencijos, savivertės ir drąsos ugdymo poreikius, reikalingus tiek sename, tiek naujame kolektyve. Šią edukaciją kas met pakartotinai užsisako apie 40% mokyklų, kurios jau turėjo šį užsiėmimą ir nori jo kitoms savo klasėms. Ji aktuali tampa ypač rudenį, kai susiformuoja nauji kolektyvai, bet sėkmingai pritaikoma ir jau seniau susibūrusiuose kolektyvuose sprendžiant konfliktines situacijas, ieškant kūrybingų sprendimų. Užsiėmimas vyksta naudojant Individualiosios psichologijos (remiantis tarpdisciplininio meno principu) ir Dramos terapijos žaidybinius ir vaidybinius elementus, kartais pasitelkiant dailės, muzikos bei šokio-judesio praktikas. Parenkant užduotis atitinkamai pagal moksleivių amžių ir grupės dydį.


Tautosakos kūriniai – dainos, pasakos, sakmės, mįslės ir patarlės – dar ne taip seniai buvo žmonių gyvenimo dalis. Sunku net įsivaizduoti, kiek įvairiausių folkloro faktų saugojo senų senovėje gyvenusių žmonių atmintis. Tam, kad ši neįkainojama vertybė išliktų ligi šių dienų, mūsų tikslas pateikti vaikams tautosaką per jų pačių patirtį, aktyviai, įdomiai ir kūrybingai.
Edukacijos metu, vaikai dalyvaus varžytuvėse, žais senovinius žaidimus, atras tautosakoje vyraujantį žmogaus ir gyvūno santykį ir pasijus tikrais menininkais, kuriančiais lietuvių tautosaką, puoselėjančiais senąsias lietuvių tradicijas ir papročius.
Edukacijos pabaigoje vaikai atsipalaiduos glostydami naminius gyvūnus ir dalindamiesi patirtimi, įspūdžiais apie atliktas veiklas.


Paslaugos tikslas – supažindinti mokinius su lietuvių Velykų šventimo tradicijomis ir viena iš tradicinių margučių marginimo technikų – marginimu vašku, o praktinės užduoties metu vašku nusimarginti po velykinį margutį. Uždaviniai:  1. Pristatyti įdomesnius Velykų šventės papročius. 2. Supažindinti su tradicinėmis margučių marginimo technikomis (uždavinys taikomas 5-12 klasėms). 3. Naudojant tradicinių raštų pavyzdžius, susikurti savo raštą ir vašku nusimarginti po vieną margutį; 4. Aptarti margučio simbolinę prasmę, iki mūsų dienų išlikusius ir jau pamiršus papročius, Velykų būrimus, folklorą (uždavinys taikomas 5-12 klasėms).
Naudojamos priemonės: rankų darbo mediniai stoveliai vaškui lydyti ir arbatinei žvakei įstatyti, bičių vaškas, rankų darbo mediniai vašeliai su metalinėmis galvutėmis vaško raštams išgauti, maistiniai dažai kiaušinių dekoravimui, spausdinti lapai su raštų pavyzdžiais. Visas priemones (dažus, vašką, dažymo adatėles) edukatorė atsiveža su savimi. Vaikai tik turi turėti po vieną virtą kiaušinį.
Praktinės ir kūrybinės užduotys pritaikytos atsižvelgiant į mokinių amžių ir gebėjimus. Priešmokyklinės grupės ir 1-4 kl. mokiniai sužino įdomesnius Velykų  šventės papročius ir mokosi marginti vašku. Su 5-12 kl. mokiniais papildomai  yra analizuojama margučių ir jų raštų simbolika,  aptariami seniau egzistavę tikėjimai, draudimai ir burtai.
 Edukacijos metu įgytos žinios apie Velykų šventimo tradicijas skatina giliau pažinti lietuvių tautinę savimonę,  praplečia supratimą apie prigimtinės kultūros svarbą kitų kultūrų pažinimo kontekste, formuoja teigiamą požiūrį į tradicijų, folkloro, meninio-kultūrinio paveldo išsaugojimą ir perdavimą ateinančioms kartoms.
Edukaciją veda etninės kultūros mokslų daktarė, edukatorė ir edukacijų kūrėja Ingrida Stundžė.


Edukacija „Visi skirtingi - visi lygūs“ paremta Linos Lenkutės metodiniu leidiniu „Pažink save“. Profesionalūs edukatoriai naudodami įvairias raiškos priemones sugeba pritraukti dėmesį ir viską išdėstyti paaugliui suprantama kalba. Edukacijos metu nagrinėjami vyrų ir moterų skirtumai ir panašumai analizuojant fizinę, socialinę, emocinę ir protinę sritį, akcentuojama pagarba žmogaus asmeniui ir jo unikalumui. Edukacijos tikslas – socialiai atsakingas ir sėkmingai funkcionuojantis tarpasmeniniuose santykiuose jaunuolis, gebantis greitai reaguoti į besikeičiančią situaciją ir kūrybiškai spręsti iškilusius sunkumus. Edukacijos uždaviniai: *Lavinti kūrybiškumą; *Ugdyti kritinį mąstymą; *Mokyti reikšti savo nuomonę ir išklausyti kitą; *Mokyti suprasti savo psichologinę būseną ir ją valdyti; *Akcentuoti pagarbaus santykio svarbą; *Ugdyti pagarbą savo ir kito asmens atžvilgiu.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

"Pinhole” fotografijos dirbtuvės - tai galimybė vyresnių klasių moksleiviams susipažinti su Lietuvos nacionaline Martyno Mažvydo biblioteka ir joje esančiomis Medijų dirbtuvėmis. Pasiskirstę į grupeles moksleiviai patys sukonstruos “pinhole” fotografijos kamerą, kurią sudaro šviesos nepraleidžianti dėžutė ir kruopščiai išdurta skylutė. Naudodami kamerą fotografuos savo pasirinktus objektus ir ryškins nuotraukas Medijų dirbtuvių foto laboratorijoje. Moksleiviai nuotraukas nuskenuos fotografijų skeneriu ir retušuos kompiuteriu naudodami nuotraukų redagavimo programa. Dalyviai susipažins su “pinhole” fotografijos istorija praplės savo kultūrinį akiratį, pagilins skaitmeninio raštingumo įgudžius ir smagiai praleis laiką.


Apžiūrimi augantys linai, darbo įrankiai linams apdoroti. Verpiami siūlai rateliu, sukami ant lankčio ir vejami į kamuoliukus. Žaidžiamas žaidimas su kamuoliuku. Audžiamos draugystės juostelės su akmenukais.


INTEGRUOTA LITERATŪROS IR DAILĖS PAMOKA. Dar ne pabaiga: kūrinių kompozicijos ypatumai

„Kaip viskas baigėsi?“ – dažnai norime žinoti, klausydamiesi įdomios istorijos, skaitydami knygą ar žiūrėdami filmą. Pabaiga – bene svarbiausia kūrinio kompozicijos dalis. Kokios būna literatūros kūrinių pabaigos? Ar įmanoma, kad kūrinys mums siūlytų kelias pabaigas arba... neturėtų pabaigos iš viso? Į šiuos klausimus atsakyti padės apsilankymas MO parodoje.
Lygindami dailės ir literatūros kūrinius mokiniai randa daug panašumų: abu jų turi erdvę, dažnai laiką, veikėjus ir kita, tačiau kuo panaši ir kuo skiriasi jų kompozicija, ar dailės kūrinys irgi turi pabaigą? Tyrinėdami vizualiojo meno kūrinius, skaitydami šiuolaikinės literatūros tekstus mokiniai ieško atsakymų į šiuos klausimus, diskutuoja, dirba grupėmis ir sukuria dar niekur niekada nepublikuotos istorijos pabaigą, parenka ją sustiprinančią finalinę neegzistuojančios knygos iliustraciją iš parodoje eksponuojamų dailės kūrinių. Refleksijoje dalijasi įgyta emocine ir menotyrine patirtimi.


Ypatingą vietą stiklo meno srityje užima vitražas. Savo geriausias savybes galintis atskleisti esant tinkamam apšvietimui, jis ilgą laiką buvo neatsiejama Europos bažnytinio meno dalis. Kaip ir bet kuri dailiųjų amatų šaka, vitražas viduramžiais, o ir vėliau, mažaraščiams ir beraščiams valstiečiams, miestiečiams buvo nuostabi bauginimo, religinio lavinimo bei sakralaus didingumo išraiškos vaizdinė priemonė. Bėgant metams vitražo panaudojimo ir pritaikymo galimybės plėtėsi. Jis atrado savo vietą ir urbanistinėje architektūroje, ir interjere. Vitražas – viena įstabiausių monumentaliosios dekoratyvinės dailės šakų. Skaidrus ryškiaspalvio stiklo spindesys, pro vitražą patenkančios įvairiaspalvės šviesos kuriami optiniai stebuklai, užburianti stiklo magija, alchemija, paslaptis… Nuolatinė šviesos ir spalvų metamorfozė. Vitražo menininkas – šviesos dailininkas, jis kuria spalvotos šviesos paveikslą, kuris erdvėje tampa lyg savotiška šviesos muzika. Kviečiame jus sukurti spalvotas vitražines kompozicijas ir ypatinga vitražo šviesa papuošti savo namus.