"Miško takais iki Kačėniškės piliakalnio"

Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Tikslas: pažintinio žygio pėsčiomis metu aplankant vieną iš kultūros paveldo objektų - Kačėniškės piliakalnį, supažindinti moksleivius su Sirvėtos regioninio parko išskirtine verte - kalvotu reljefu, pristatyti Kačėniškės piliakalnį ir analizuojant gretimų vietovių bei gamtos objektų pavadinimus, atskleisti jų kilmę. Pažintinio žygio dalyviai kviečiami keliauti po saugomai teritorijai priklausančius lankomus objektus, kuriuose atsiveria išskirtinai kalvotas reljefas ir ypatingas kraštovaizdis. Žygio dalyviai keliaus pažintiniu taku per pelkę, bus prie Kačėniškės piliakalnio, stebės ir fiksuos įspūdingą kraštovaizdį nuo jo viršaus, keliaus mišku. Taip pat viso žygio metu dalyviai klausys specialisto pasakojimo, atliks mokomąsias užduotis, diskutuos tarpusavyje, nagrinės vietovardžius, reflektuos bei atliks tęstinę kūrybinę užduotį grįžę į ugdymo įstaigą. Žygio dalyviams rekomenduojama turėti tinkamą aprangą ir avalynę pagal oro sąlygas. Trukmė: 135 min (su numatytomis pertraukomis). Dėl smulkesnės informacijos apie žygį siūlome iš anksto susisiekti: el. p. jolita.garbuliene@saugoma.lt arba tel. +37061429275.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinio užsiėmimo „Knygnešių gadynė“ metu, mokiniai supažindinami su unikaliu knygnešystės reiškiniu vykusiu Lietuvoje ir Ukmergės krašte.
Edukacinis užsiėmimas leidžia pajusti lietuviško rašto raidą ir ypatumus. Pasakojama apie tuo metu veikusias nelegalias  mokyklas.
Mokiniai žąsies plunksna rašys tekstus iš  spaudos draudimo laikotarpio leidinių. Naudojant senąsias rašto priemones ir prisiliesdami prie senųjų leidinių edukacijos dalyviai sugrąžinami į sudėtingą laikmetį buvusį 1864-1904 m.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Kviečiame į tautiškumo ugdymą pažvelgti kūrybiniu žvilgsniu!

Kūrybinių dirbtuvių metu mokiniai kurs asmeninį ženkliuką, identifikuojantį jį kaip Dainų šventės simbolį, keliantį pasitikėjimą savo jėgomis ir skatinantį patriotinius jausmus.
Moksleiviai išbandys įvairias piešimo technikas, susipažins su presais, kurie sutvirtins gaminį. Dalyviai ne tik kūrybiškai įgyvendins savo idėjas, gaminant asmeninį ženkliuką, bet ir bus motyvuojami prisidėti prie Jubiliejinės Dainų šventės.
Edukacijos poveikis pagerins gebėjimus mokomąją medžiagą labiau sieti su tikru gyvenimu, paskatins daugiau mąstyti ir domėtis, pergalvoti ką tik įgytas žinias, sustiprins
mokinių atkaklumą, smalsumą, kritinį mąstymą, paskatins domėjimąsi etnine kultūra.
Kūrybinės dirbtuvės mokiniams padės suprasti, kad istorinė praeitis graži, turtinga ir neužmiršta.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Didis mokslininkas Einšteinas yra pasakęs: “Nėra bičių, nėra žmonių”. Užsiėmimo metu diskutuosime ką jis tuo norėjo pasakyti ir ar tikrai jis buvo teisus. Užsiėmimo dalyviai sužinos daug naudingos informacijos apie nuostabų vabzdį - bitę. Išsiaiškins, kaip susidraugauti su bite, kad ji neįgeltų, susipažins su bitininkystės istorija, sužinos, kaip gyvena bičių šeimyna, ką ji veikia, kaip dirba. Aptarsime vieną iš pagrindinių bičių produktų - vašką. Dėmesį skirsime pagrindiniam vaško panaudojimo rezultatui - žvakei.Gamindami natūralaus vaško rankų darbo žvakes, sužinos kaip atsirado žvakė, kaip keitėsi laikui bėgant jos reikšmė, kodėl tiek nedaug būta žvakių liejikų, ar tai amatas ar pomėgis, kodėl Dzūkijoje ilgiausiai išlaikyta autentiška tradicija. Išbandysite nuo XIV a. žinomą žvakių liejimo būdą, išlikusį net iki XX a. vidurio šilinių dzūkų kaimuose. Taip pat išmėginsite šiuolaikinę jų gamybos techniką.


Edukacija „Kerintis H. K. Anderseno pasaulis“

Ar žinote, kas tituluojamas pasakų karaliumi? Tai – Hansas Kristianas Andersenas. Pasakų herojai, atkeliavę pas vaikus – Bjaurusis Ančiukas, Undinėlė su Ragana, Kaminkretys su Piemenaite, varlės su Coliuke ir kiti – skatins prisiminti pasakų istorijas ir jų mokomąsias prasmes. Ilgamečiai šio teatro aktoriai D. Krapikas ir L. Strazdauskienė padės suprasti, kokie autoriaus gyvenimo įvykiai paskatino tokiai kūrybai. Patyrusių lėlininkų rankose, apgaubtos menų sintezės, pasakos virs edukacijos pripildyta interaktyvia veikla.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Online lėlių spektaklis vaikams „Angeliukas. Žirafa. Staliukas“ (nuotolinė paslauga)

Siužetinį pagrindą sudaro istorija apie Žirafą ir Angelą. Žirafos atsisako draugai, nes po gausybės ją ištikusių nesėkmių, aplinkiniai nusprendžia, kad ji pati nelaimes prisišaukia ir draugauti su Žirafa yra labai pavojinga. Tuo tarpu kažkur danguje gyvena Angelas sargas, kurio sargu jau niekas nebevadina, nes jis niekam tikęs – pametė tą, kurį turėjo saugoti... Po daugelio išbandymų Žirafa ir Angelas sargas susitinka. Ir tada įvyksta stebuklas! Dailininkės G. Brazytės sukurtoje scenografijoje bus naudojamas vadinamasis „juodasis kabinetas“, kuriame stebuklingai atsiras ir netikėtai pradings spektaklio personažai. Aktoriai, valdantys lėles, ne tik joms padės įgyvendinti sudėtingiausius judesius ir tarsi angelai sargai saugos jų gyvavimą, veiksmus, padės išvengti kritimų, bet ir pasitelks tantamareskos, t.y. iliuzinio meno principą, kai vienu metu naudojamas tiek aktoriaus veidas, tiek lėlė. Toks tarytum gyvo plano atsiradimas čia atlieps pjesės siužetinę angelų sargų liniją, o taip pat – idėjinę ryšio tarp žmonių svarbą.


Edukacinė  programa "Aš ir Kitas Aš" padeda mokiniams geriau pažinti  vienas kitą, o mokytojams gali būti naudojama kaip diagnostikos įrankis (mokinių tarpusavio santykiai, jų nuostatos konkrečiu atžvilgiu, jų gebėjimai, jų bendravimo įpročiai).
Užsiėmimo metu sukuriamos užduotys, kurios įgalina mokinius atsiskleisti, kalbėti daugiau apie save, savo pomėgius ir klasės draugus.
Edukacijos procesai asociatyviai perteikia mokinių vertybes.
Stebėdami mokinius mokytojai gali apie juos sužinoti daugiau dalykų: kuo domisi, ką veikia po pamokų, kuo nori būti, kokias turi nuostatas konkrečios temos atveju.
Tokiu būdu stiprinimas mokytojo ir mokinio neformalus ryšys, kuris taip pat kuria saugią mokymosi erdvę.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Tekstilės dekoravimas, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas". Jo metu supažindinama su audinių dekoravimu, bei suteikiama galimybė patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje piešiama dažais, pagalbinėmis priemonėmis dekoruojama medžiaga ir kuriamas maišelio dizainas puoštas nuotaikingais personažais. Kūrybiniai rezultatai visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima sukurti labai gražų darbelį, kuris bus ir daugkartinio panaudojimo, taip prisidedant prie gamtos saugojimo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Narstiniai - tai pagal skulptoriaus Teodoro Kazimiero Valaičio metodą kuriamos skulptūros, kurioms tereikia popieriaus, žirklių ir noro eksperimentuoti. Tik prieš kviečiant vaikus tapti kūrėjais pasivaikščiosime po Nacionalinę dailės galeriją ir apžiūrėsime skulptūras, sukurtas iš įvairiausių medžiagų. Vienos bus labai tikroviškos, kitos - iš pirmo žvilgsnio keistos ar net juokingos. Bet visos - su savomis istorijomis apie mūsų senelių kasdienybę, keliones į kosmosą, skulptoriams būtinas matematikos žinias, atsiradimą viešosiose miestų erdvėse ir dar daug daug kitų. Ateikite išgirsti, pamatyti ir sukurti savų skulptūrų!


Kauno miesto savivaldybės Vinco Kudirkos viešoji biblioteka

„Bežodžių knygų magijos“ dalyviai sužinos daugiau apie pačias bežodes knygas, išgirs istoriją apie ypatingą salą, kurioje yra žinomiausia bežodžių knygų kolekcija ir patys skaitys šias knygas. Moksleiviai ne tik atras bežodžių knygų, turinčių galią sukurti netikėtumo efektą, paslaptis, bet ir pajus kūrybos jėgą bei atskleis savo kūrybiškumą. Išbandę keletą bežodžių knygų skaitymo technikų ir įkvėpti šios patirties, vaikai patys kurs mažo formato bežodes knygeles. Užsiėmimo pabaigoje refleksijos būdu dalyviai aptars savo patirtis ir įspūdžius. Užsiėmimas taip pat yra puiki priemonė mokymosi sunkumų patiriantiems bei kitakalbiams moksleiviams integruotis į bendrą klasės veiklą.


Gūdžiais laikais, kai beveik visa Lietuva buvo Rusijos imperijos dalimi, kai buvo uždrausta lietuviška spauda ir uždarytos lietuviškos mokyklos, žmonės vaikus slapta mokė lietuviško rašto. Apsilankę pamokoje sužinosite, iš ko skaitė ir kaip rašė to meto mokiniai, kas juos mokė ir kokie pavojai grėsė lankantiems slaptąją mokyklą.


Riteriai LDK: Viduramžiai ir Riterių  kovos

Edukacinė programa supažindins moksleivius su XIV – XV amžių karyba, leis gyvai pažvelgti į riterių kasdienybę ir jų karo meną. Programa pagilins moksleivių žinias apie Vytauto Didžiojo laikais susiformavusį LDK riterijos luomą, kuris savo visuomenine padėtimi ir funkcijomis niekuo nesiskyrė nuo Vakarų Europos riterijos. Programoje dalyvaujantys riteriai - kryžiuotis ir LDK bajoras - įkurs tikrą mažą viduramžišką karo stovyklą: pastatys ekspozicijos stendus su viduramžiškais ginklais ir šarvuote, iškels heraldines riterių vėliavas. Visi ekspozicijoje naudojami ginklai, skydai, šarvai ir vėliavos – vaizduojamojo laikotarpio autentiškos rekonstrukcijos, tiksliai atkuriančios XIV-XV amžiaus originalus. Teatralizuotos edukacinės programos metu riteriai papasakos apie riterių kasdienybę, pareigas ir teises, supažindins moksleivius su viduramžiškų ginklų valdymo ir kautynių technika, išsamiai papasakos apie kiekvieno ginklo panaudojimo ypatumus. Programos metu moksleiviai ne tik klausysis riterių pasakojimo, tačiau ir patys aktyviai dalyvaus edukacinėje programoje – matuosis šalmus ir šarvuotę, ims į rankas įvairius ginklus ir skydus, galės pajausti ginklų svorį. Moksleiviai taip pat bus įtraukti į riteriškus žaidimus, leidžiančius lengviau suprasti XIV-XV amžiaus kario kasdienybę. Edukacinė programa sudaryta taip, kad moksleiviai įdomiai ir gyvai būtų supažindinti su viduramžiais gyvavusiu riterijos luomu, jų kasdienybe, karo menu ir kartu per savo asmeninį patyrimą moksleiviai galėtų susiformuoti autentiškesnį istorinį vaizdinį apie viduramžių laikotarpį. Edukacinės programos turinys ir metodai, remiantis Bendrosiomis programomis yra pritaikyti 1 – 4 kl. , 5 – 8 kl. ir 9 – 12 kl. mokiniams. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Užsiėmimas vyksta nuotoliniu būdu. Užsiėmimo dalyviams pasakojama, kaip užgimė natūrinių mainų sistema, kaip palaipsniui pirkimo-pardavimo operacijose imta pereiti nuo tiesioginių mainų prie fiksuotą vertę turinčių daiktų, pinigų pirmtakų, kuriais galima buvo atsiskaityti perkant vieną ar kitą prekę. Pasakojama, kaip buvo pereita prie daug patogesnių pinigų iš tauriųjų metalų - monetų, kurių sistema dominavo pasaulyje daugiau nei 2 000 metų. Įtraukiant dalyvius, panaudojant "blyksnio" metodą, pasakojama apie Lietuvoje naudotas pinigų sistemas. Naudojant skaidres, parodomi monetų, banknotų ir kitų senųjų pinigų variantų pavyzdžiai. Pabaigai pasakojama, kaip XIX - XX a. susiformavo dabartinė pasaulio pinigų sistema. Vėliau rodoma, kaip kunigaikščių rūmų kieme kaldinamos monetos (senoviniu būdu, kaip buvo kaldinama viduramžių monetų kalyklose).


Stiklo istorija: išgirsk, pamatyk, susikurk

Tikslas
Supažindinti moksleivius su stiklo atsiradimo ištakomis, stiklo apdirbimo technologija ir būdais, stiklo pritaikymo ir panaudojimo galimybėmis buityje ir dailėje. Ugdyti kūrybinę vaizduotę ir meninę saviraišką susikuriant stiklo karoliukų apyrankę.
Uždaviniai:
1.	Supažindinti su stiklo atsiradimo ir raidos istorija, senaisiais stiklo lydimo ir apdirbimo būdais, pirmaisiais stiklo gaminiais (naudojamos pateiktys).
2.	Pasitelkiant video medžiagą (dokumentinio filmo ištrauką) apie šiuolaikines stiklo gamybos technologijas, aptariamas stiklo gamybos proceso kitimas nuo seniausių laikų iki šiandienos.
3.	Aptarti stiklo pritaikymo būdus buityje ir dailėje šiomis dienomis ir prieš daugelį metų.
4.	Supažindinti moksleivius su muziejaus eksponatais - stiklo ir krištolo  gaminių pavyzdžiais.
5.  Inicijuoti diskusiją, kurios metu moksleiviai interpretuos, lygins senųjų ir dabartinių stiklo gaminių dekoravimo būdus („minčių lietaus“ metodas).
6.	Išlaisvinti kūrybiškumą per praktiką – pasinaudojant pateiktomis medžiagomis, susikurti stiklo karoliukų apyrankę.
7.	Atliekant refleksiją, apžvelgti moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Viešnagė Didžiosiose Nemuno kilpose 3-6 kl.

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Mūsų kraštas išsiskiria unikaliu Lietuvoje ir Europoje geologiniu-hidrografiniu reiškiniu – Didžiosiomis Nemuno kilpomis. Užsiėmimo metu galėsite tapti milžinais ir ranka paglostyti kalveles, įdubas, upių slėnius, pasigrožėti šių vietovių kraštovaizdžiu iš paukščio skrydžio. Edukacija vyks lankytojų centre, talpinančiame 60 km Nemuno juostos su daugybe upelių ir upeliukų ir beveik 30 piliakalnių, prigludusių prie Nemuno. Ekspozicijoje rasite tūrinius maketus ir dėliones, interaktyvias schemas, nuotraukas ir piešinius, reljefinį ir kitus žemėlapius, surinktą gamtinę, archeologinę, vaizdo bei garso medžiagą, padėsiančią geriau pažįstami gamtos ir kultūros turtus. Beje, seniausi eksponatai skaičiuoja savo amžių ne dešimtimis ar tūkstančiais, o milijonais metų.
Šių vietų unikalumą padedanti atskleisti ekspozicija skirta įvairaus amžiaus moksleiviams bei suaugusiems. Čia slypi atsakymai į įvairius klausimus: kodėl susiformavo Nemuno kilpos ir iš kur gaunamas mineralinis vanduo, kas aukštesnis – aukščiausias Lietuvos medis ar Birštono apžvalgos bokštas, koks akmuo išrinktas nacionaliniu, ką vadiname sieliais...
Edukacijos dalyvių taip pat lauks užduotys, žaidimai, spėlionės ir dėlionės.
3-6 klasių moksleivių lauks komandinė veikla – vingiavimas akmeninėmis "Nemuno kilpomis" "plukdant sielius” arba užduotys, pritaikytos pagal amžiaus grupę.


„Po svečias šalis / Vargau... / Lis! Lis! Lis / Nesušukau.“ Atspėkite, apie kokį paukštelį savo eilėraštyje rašė poetas Anzelmas Matutis? Taip, teisingai! Tai lietų pranašaujanti volungė! Ar tikrai pažįstate Lietuvoje gyvenančius paukščius? Gandrą esame matę tikrai visi, o štai kiek paukščių girdime, tik nesame su jais susitikę. Šis užsiėmimas – puiki galimybė pažinti paukščius, apie kuriuos vaikų poetas sukūrė eiles. Skaitysime, klausysime, žiūrėsime, galvosime, atsiminsime ir vaikštinėdami tikrai atskirsime, kuris giesmininkas gieda.


Užsiėmimo metu susipažįstame su astronomijos pagrindais, Saulės sistema iš mitologinės pusės ir faktais paremtais mokslu. Edukacinis užsiėmimas pradedamas diskusija apie mūsų sampratą apie Visatą, mitologinį jos suvokimą. Aptarus mitinius aspektus pradedame analizuoti mokslinius faktus, atradimus. Mokiniai etapais atlikdami užduotis gaminasi savo Saulės sistemos modelį. Dalyviai komandose ieško išsibarsčiusių planetų, suranda ir pristato įdomiausius faktus, kuriuos užrašo į iš anksto paruoštą Saulės sistemos modelio išklotinę. Atlikus visų Saulės sistemos planetų paiešką sudėliojamas vienas bendras modelis. Kiekvienas mokinys nuspalvina savo gaminama maketą. Atlikus šias užduotis sujungiamos ir susegamos atskiros Saulės sistemos maketo dalys. Edukacijoje siekiama skatinti pažinimo procesą, darbą komandoje, didinti kūrybinį potencialą.


Pažintis su Vištyčio vėjo malūnu - galimybė prisiliesti prie šimtametės istorijos. Tai vienintelis Suvalkijos vėjo malūnas su išlikusia autentiška technologine įranga ir vertingas medinių malūnų architektūros pavyzdys Lietuvoje. Šis edukacinis užsiėmimas padės atskleisti ilgą ir sudėtingą grūdo kelią nuo dirvos iki miltų. Patrauklia forma - pasakojimu, kuris bus iliustruotas senomis fotografijomis, mįslėmis, žodine tautosaka - nukels į šimto metų senumo laikotarpį, kuriame vėjo malūnai buvo neatsiejama kraštovaizdžio dalis.
Edukacinis užsiėmimas susideda iš dviejų dalių:
- Pirmoje dalyje, Vištyčio regioninio parko lankytojų centro ekspozicijoje moksleiviai susipažįsta su Vištyčiu prieš 100 metų. Netrukus po to, keliaujama į edukacinę klasę, kurioje dalyviai prisimena ilgą ir sudėtingą duonos kelią, susipažįsta su javų, miltų rūšimis bei aptaria jų panaudojimą kasdieniame gyvenime. Visas šias pažintis papildys įvairios komandinės užduotys ir žaidimai.
- Antroje edukacinio užsiėmimo dalyje vykstama į Vištyčio vėjo malūną, kuriame dalyviai susipažįsta su malūno istorija bei išlikusia technologine įranga: girnomis, „čystymu“, pikliaus dėže ir kt. Pažintis su autentiškais įrenginiais dalyviams leis dar geriau suprasti, kaip vėjo malūnuose vykdavo „pikliavonės“, razavų miltų, manų bei kruopų gamyba. Išskirtinėje Vištyčio vėjo malūno aplinkoje dalyviai mins patarles, mįsles, palyginimus, o užsiėmimo pabaigoje visiems edukacinio užsiėmimo dalyviams įteiksime „Malūnininko/-ės pažymėjimus“.


Kompozicija nuo seno yra vienas iš pagrindinių paveikslo istorijos kūrimo priemonių, be kurios neišsiverčia nė vienas dailininkas. Ekskursijos metu kalbėsime apie vizualinius kompozicijos įrankius. Pasitelkdami parodoje eksponuojamus darbus diskutuosime, kokias istorijas pasakoja dailininkų kūriniai ir kaip juos reikėtų prakalbinti. O praktinio užsiėmimo metu bandysime komponuoti savitą paveikslą su savo istorija.


Audiovizualinis spektaklis „Altorių šešėly“

Audiovizualinis spektaklis "Altorių šešėliai" - tai interaktyvus teatralizuotas skaitymas, kuriame publika, pasitelkiant šiuolaikines technologijas, kuria naują, individualią romano istorijos versiją.Per įvietinto teatro principą žiūrovai ne tik susitiks su romano herojais per vizualinį konstruktą, bet ir realiai galės prisiliesti prie romano autoriui priklausiusios aplinkos ir autentiškų daiktų, kvapo ir kitų atmosferą papildančių jutimų.
Kūrinio pagrindas -Vinco Mykolaičio-Putino romano "Altorių šešėly" III-čiosios dalies inscenizacija. Antra dalis diskusija paremta dilemos teatro principais.
Audiovizualinis spektaklis "Altorių šešėliai"bus interaktyvus. Tiek  tekstus, tiek  visų rūšių papildinius - filmuotas scenas, nuotraukas, skaitomas eiles,  žiūrovas - skaitytojas galės komentuoti.  Skaitytojų - žiūrovų iniciatyva vyks diskusijos kūrinio temomis, bus dalinamasi įspūdžiais, pastebėjimais, pamąstymais, bus keliami dileminiai klausimai ir ieškomi atsakymai į juos.


Gyvename įvairialypiame pasaulyje, kuriame skirtinga gyvenamoji aplinka, kalba, papročiai ir net klimatas formuoja unikalų pasaulio suvokimą, kuris atsispindi ir kūryboje. Edukacinės programos metu vaikai geriau susipažins su visais pasaulio žemynais, jų išskirtinumais ir analizuos, kaip supanti aplinka daro įtaką kūrybai, ką simbolizuoja tradiciniai dirbiniai, kodėl jie yra tokie svarbūs pasaulio bei kultūros pažinimui. Pažinę kultūrų skirtumus, vaikai nauju žvilgsniu pažvelgs į juos supantį pasaulį, geriau supras, kokios simbolinės reikšmės pavaizduotos meno kūriniuose ir kritiškai įvertins aplinkos poveikį kūrybai. Programos metu atliks praktinę užduotį – į pagalbą pasitelkiant interaktyvius sprendimus.


Piešimo ant tekstilės dirbtuvės „PASISVEIKINK SU EUROPA“

Kūrybinių dirbtuvių metu nuotaikingai piešime tekstiliniais dažais ir dalinsimės žiniomis apie Europos šalis, jų kultūrą, kalbą, tradicijas, žmones, papročius. Dekoravimui naudosime 2 tipų nenusiplaunančius, ilgaamžius tekstilinius dažus: 1. pagamintus vandens pagrindu 2) markerius. Visų dirbtuvių metu dalyviams padeda ir su jais bendrauja 2 asmenys. Parūpiname visas kūrybinėms dirbtuvėms reikalingas priemones. Kūrybinių dirbtuvių tikslas – dalintis žiniomis apie Europos šalis, jų kultūrą, kalbą, tradicijas, žmones, papročius, įtraukiant dalyvius į praktinę kūrybinę veiklą ir išbandant skirtingas piešimo ant tekstilės technikas. Kūrybinių dirbtuvių uždaviniai: 1) Dalyviams suteikti žinių apie tekstilės piešimo technikas. 2) Ugdyti dalyvių saviraiškos gebėjimus. 3) Skatinti kūrybiškumą. 4) Įgyti gebėjimą generuoti ir realizuoti idėjas. 5) Skatinti dalyvius dalintis turimomis žiniomis apie Europos šalis. Kūrybinių dirbtuvių rezultatas – vienetiniai, pačių dalyvių sukurti marškinėliai, maišelis arba pagalvėlė, su Europos šalies/miesto piešiniu ir tos šalies kalba parašytu pasisveikinimu. Dirbdami grupėje ir kiekvienas individualiai, dalyviai pamatys, kokius skirtingus rezultatus galima gauti piešiant ta pačia technika ir kokia Europos šalių ir kalbų įvairovė. Dirbtuvių etapai: 1. Užduočių suformulavimas ir techninių galimybių pristatymas. 2. Pasirinkto Europos šalies/miesto atvaizdo piešimas ir pasisveikinimo tos šalies kalba užrašymas (įrankiai - nusiplaunantys tekstiliniai markeriai; tekstilinis gaminys (kiekvienas dalyvis pasirenka vieną): balti medvilniniai marškinėliai; įvairių spalvų, storas medvilnis A3 dydžio maišelis; įvairių spalvų 50x50 cm dydžio pagalvėlė). 3. Piešinio spalvinimas, naudojant pasirinktus dažus. 4. Piešinio išdžionimas ir fiksavimas (įrankiai – fenas, lygintuvas, kepimo popierius ir kitos priemonės). 5. Kūrinių pristatymas ir rezultatų aptarimas.


Programos "Lietuviški metų ženklai" temos skirstomos pagal metų laikus, žemdirbio darbus ir šventes, jų apeigas, gretinant gamtos ritmus ir jų atspindžius liaudies kultūroje, siekiant atskleisti švenčių prasmę ir simboliką. Užsiėmimo metu perteikiami kalendorinių švenčių papročiai, dainos, žaidimai, skaitmeninių mokymosi įrankių pagalba kuriami švenčių simboliai, inovatyviomis priemonėmis tikrinamos teorinės žinios. Pasidalindami savo įspūdžiais ir vadovaudamiesi įgytomis etnokultūrinėmis žiniomis, mokiniai nagrinėja ir savais žodžiais apibūdina svarbiausius kalendorinių švenių papročius, kuria tai šventei būdingus elementus (margučius, karpinius, kaukes, paukštelius iš gamtinių medžiagų, kupoles) ar kt. Programa skirstoma atsižvelgiant į metų laikų kaitą, todėl galima pasirinkti vieną iš norimų temų: Rudens ženklai: Rudens lygiadienis, Ganiavos pabaigtuvės – Ožio diena. Žiemos ženklai: Žiemos saulėgrįža – adventas, Kūčios – Kalėdos, Užgavėnės. Pavasario ženklai: Pavasario lygiadienis, Paukščių diena, Velykos – Atvelykis, Sekminės. Vasaros ženklai: Vasaros saulėgrįža – Joninės/Rasos/Kupolės


Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas PALANGA. BIRUTĖS MĮSLĖS

Interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą Birutės parko istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite šį maršrutą bei pažinsite Palangos botanikos sodą


Užsiėmimo metu mokiniai susipažins su stiklo dekoravimu, sukurdami savo pačių įvairiaspalves vitražo stiklines. Mokiniai  išmoks perteikti kilusias kūrybines idėjas, įgis spalvų derinimo pagrindinių žinių. Stiklines dekoruosime specialiai stiklui skirtais dažais ir markeriais. Tai nuostabus būdas iliustruoti norimą idėją, viziją, temą ne ant popieriaus lapo, bet ant stiklinio gaminio. Išdekoruotus kūrinius po užsiėmimo mokiniai pasiima su savimi. Paslauga teikiama švietimo įstaigoje. Užsiėmimai vyksta atskirai kiekvienai klasei esant po 15-30 vaikų grupėje.


Edukacinė ekskursija "Šifruodami QR kodus, semkinės energijos dvariškame Ilzenbergo parke"

Ar kada nors važiavai žvyruotu keliu, kuriuo 1515 metais iš Vokietijos atvyko Livonijos ordino baronas ir įsikūrė ant kalno prie Ilgio ežero - Ilzenberge? Tai senasis prekybinis kelias iš Ilzenbergo į Rygą. Kviečiame atvykti į tolimąjį rytų Lietuvos dvarą ir išbandyti išmanųjį istorijos pažinimo būdą! Edukacinė ekskursija „Lemtinga barono Brendto Kersenbrocko kelionė“ prasideda pasivaikščiojimu po 15 ha dvaro parką, kurio metu gidas supažindina su unikalia dvaro valdytojų, parko ir dvaro rūmų istorija, jame vyravusio gyvenimo būdo specifika nuo viduramžių iki naujausiųjų laikų. Parko teritorijoje mokiniai apžiūrės dvaro sodybos svirną, rūkyklą, pirtį, oficiną, patrankų aikštelę, sužinos jų paskirtį ir atsiradimo istoriją. Po apžvalginės ekskursijos mokiniai suskirstomi į grupes. Kiekviena grupė gauna dvaro parko teritorijos žemėlapį bei užduotį, kurią atlikti gali tik suradę ieškomą objektą, pažymėtą konkrečiu užduoties numeriu (pvz. 20). Suradę lentelę pažymėtą numeriu, iššifruoja QR kodų pagalba joje esančią užduotį. Atsakymo ieško šalia esančiuose informaciniuose stenduose, pateiktuose rašytiniuose šaltiniuose arba prisimena pasakojimą. Teisingą atsakymą įrašo į tuo pačiu numeriu pažymėtą užduoties - kryžiažodžio vietą. Naudodamiesi savo mobiliais įrenginiais ir programėlėmis skaitančiomis QR kodus, mokiniai turi nuskenuoti visus kodus, užpildyti užduotį ir perskaityti raktažodį (raktažodžio raidės bus „pasislėpę“ užduoties langeliuose romėniškais skaičiais (pvz. IX )). Atlikę visas užduotis, dalyviai sužino raktinius žodžius. Vadinasi, edukacija jau eina į pabaigą! Gidas užduočių lape patikrins ar raktiniai žodžiai teisingi. Pirmieji, teisingai atlikę užduotį, gauna dvaro prizą! Edukacinė ekskursija užbaigiama įsimintinu dvarišku siurprizu!


Orentacinis žaidimas „Dingusi architektūra“

Kviečiame dalyvauti orientaciniame žaidime Vilniaus senamiestyje. Lengva nebus, bažnyčios dingo, miestas pasikeitė. Tai puiki proga pajudėti ir pažinti Vilniaus senamiestį, senuosius jo vienuolynus, taip pat pademonstruoti savo išmanymą, istorijos žinias ir laimėti prizų!


Kaip kalbėti vaizdais? Įdomus ir įsimenantis pristatymas su MS Powerpoint ar Keynote

Užsiėmimo metu mokiniai bus supažindinami su dizaino pagrindais ir principais, sužinos kaip juos panaudoti, norint išskirti svarbiausius dalykus rengiant projektus, bus mokomi elementarių kompozicijos principų, kuriuos vėliau galės panaudoti tiek tapyboje, piešime, fotografijoje ar įvairiose kitose srityse, sužinos iš kur gauti ir kaip kredituoti kažkam priklausančią vaizdinę ir garsinę informaciją, atsisiųstą iš interneto, ir kaip padaryti meninių ir kultūrinių projektų pristatymus įdomiais ir išskirtiniais, net namų darbai, kiti įvairūs darbai PowerPoint/Keynote ir kitomis pristatymų programomis taps įdomesni, gražesni ir naudingesni.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


40 metų! Tiek pogrindyje teko slapstytis lietuvių kalbai ir ją puoselėjusiems slaptųjų mokyklų mokytojams, kuriuos vadino daraktoriais. Suvalkietiškoje stuboje turėsite progą pabūti tikrais XIX a. mokiniais ir pajusti spaudos draudimo laikų atmosferą. Joje Jūs ne tik patirsite, kai reiškia rašyti ant grifelinės lentelės pasišviečiant žvake, bet ir pajusite siaubą, kai netikėtai užklups žandaras.


Monospektaklis „Žinutė“ nelabai baisi istorija, Kotrynos Zylės knygos „Siela sumuštinių dėžutėje“ motyvais (išvažiuojamasis)

Monospektaklis ,,Žinutė” - tai vienos dalies spektaklis vaikams nuo 10 metų pagal Kotrynos Zylės knygą ,,Siela sumuštinių dėžutėje” (leidykla ,,Aukso žuvys”). Šis spektaklis pasakoja mergaitės šeimos istoriją, kurioje sutelpa daug juoko, ašarų, gedulo bei laimingų akimirkų. Per mergaitės pasakojimo prizmę monospektaklis kalba apie papročių, mitologijos svarbą bei neišvengiamus gyvenimo ciklus.


Švietimo sistemoje, darbo rinkoje ir kitose gyvenimo srityse akcentuojama kūrybiškumo svarba. Kūrybiškumas (kaip vidinė žmogaus savybė) apibrėžiamas, kaip gebėjimas atrasti naujas idėjas, mąstyti savarankiškai, greitai orientuotis probleminėse situacijose, rasti netipinius sprendimus. Edukacijos "Užkurk vėją kalvoje: kūrybiškumo lavinimo dirbtuvės" metu mokiniai sužinos individualaus ir komandinio kūrybiškumo lavinimo metodus, daugelį jų išbandys praktiškai. Dalyviai sužinos, kodėl kartais svarbu neskubėti ir atidėti darbus, kaip sėkmingai parduoti akmenį, apipavidalinti automobilių antenas, užsidirbti nešiojant marškinėlius, greitai atsibusti ryte, kokius akinius ir kvepalus naudoja šunys, kaip kurti pasakas, pavalgyti „aklai“ ir įveikti „Neįmanomą misiją“ užsiimti neurobika ir kaip su kūrybingumu susiję greipfrutai ? Edukacijos metu dalyviai „prasilauš“ kūrybingumo srityje ir šį gebėjimą galės panaudoti užsiimdami kūryba, lengviau mokydamiesi, atlikdami užduotis mokykloje ir susidurdami su gyvenimo iššūkiais.


Kviečiame apsilankyti Salantų regioninio parko lankytojų centre ir kartu keliauti akmeniniais ledynų pėdsakais. Edukacijos metu sužinosime kas lėmė riedulių atsiradimą mūsų krašte, jų santyki su žmogumi, kaip bėgant laikui jis keitėsi bei kodėl akmenys laikomi gamtos ir istorijos paminklais. Išbandyti jėgas mėginant „suspausti“ akmenį, susipažinti su šio krašto istorija, kultūra ir „gyvai“ išgirsti žemaičių tarmę. Išsiaiškinti, kokį metraštį ledynas paliko Salantų regioniniame parke.


„Dievų miškas“: sukūrimo ir leidybos problematika“

Pirmojoje edukacinio užsiėmimo dalyje edukatorius pristato B. Sruogos asmenybę, kūrybą, išskiriama ypatinga kūrinio „Dievų miškas“ istorija. Demonstruojami ekspozicijoje esantys eksponatai (tiesiogiai susiję su edukacinio užsiėmimo medžiaga).

Antrojoje užsiėmimo dalyje dalyviai gauna metalines lenteles, kuriose prilipinti magnetai su klausimas ir atsakymais. Individualiai apmąstę klausimą, dalyviai palieka teisingą (-us) atsakymo variantą (-us), o neteisingą (-us) prilipina kitoje magnetinės lentelės pusėje. Dalyviai iš eilės garsiai skaito sunumeruotus klausimus-atsakymus. Kadangi klausimų tematika – nuo „Dievų miško“ sukūrimo prielaidų iki leidybos problematikos  (prieškaris, karo metai, pokaris), tad dalyviai patys nuosekliai vysto rišlų pasakojimą. Edukatorius papildo, pakomentuoja pateiktus atsakymus, provokuoja diskusiją.

Edukacinis užsiėmimas rekomenduojamas mokiniams, kurie jau šiek tiek susipažinę su kūrinio „Dievų miškas“ tekstu, tačiau tai nėra būtina sąlyga.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


„Užgavėnių papročių simbolika“ (nuotolinė paskaita)

ZOOM pagalba dėka nuotolinėje paskaitoje susipažinsime su Užgavėnių šventimo papročiais, magija, simboliais, ieškosime šios šventės ištakų bei prasmės. Aiškinsimės, kada švenčiamos Užgavėnės, kokia turėjo vyrauti nuotaika, kokie būtini tos dienos  atliekami ritualai. Ieškosime paslėptų šventės simbolių, tikėjimų bei burtų, aiškinsimės jų prasmes. Analizuosime, ką tą dieną ir kodėl valgė mūsų protėviai, ieškosime, kuriame Lietuvos regione šio valgio tradicija išlikusi ir mūsų dienomis. Aiškinsimės, nuo kada pagrindiniu Užgavėnių patiekalu tapo blynai ir ką jie simbolizuoja. Susipažinsime su Užgavėnių kaukių kolekcija  ir jų geneze. Mokiniai bus mokomi atskirti ikikrikščioniškas ir jau krikščionybės adaptuotas Užgavėnių tradicijas, kurios buvo svarbios lietuviškos kaimo bendruomenės gyvenime. Paskaitos pabaigoje KAHOOT programėlės pagalba bus surengta viktorina, leidžianti užtvirtinti gautą informaciją.
Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti lietuviškus Užgavėnių papročių simbolius, jų reikšmes, skatinama pagarba lietuviškoms tradicinėms šventėms, kultūrai, paveldui ir papročių perdavimui ateinančioms kartoms.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Susipažink su Lietuvos architektūriniais objektais konstruojant su LEGO

BRICKS4KIDZ edukacinis renginys supažindins vaikus su Lietuvos architektūra ir kultūriniu bei tautiniu paveldu per konstravimą su LEGO. Vaikai ne tik įgis kultūrinių, tautinių žinių, bet ugdys kūrybiškumą, kritinį mąstymą, bendradarbiavimą ir kompleksiškai ruošis ateičiai. Konstruosime: Gedimino pilį, Valdovų rūmus, Prezidentūros rūmus ir dar daugiau. Per potyrį konstruojant skirtingus modelius, vaikai lengviau įsisąmonins Lietuvos architektūros istoriją ir kultūrinį pavedą. Jie supras kaip vienas ar kitas pastatas pastatytas, kokių principų reikia laikytis norint jį pastatyti. Mes tikime, kad vaikai mokosi geriausiai per veiklą, kuri skatina jų smalsumą ir kūrybiškumą, LEGO yra puiki priemonė įgyvendinti šį tikslą.

Naudojamos priemonės: lego edukaciniai konstruktoriai, instrukcijos, skaidrės. Visomis edukacijai reikalingomis priemonėmis pasirūpina edukatoriai.
Kas yra energija? Kas yra atsinaujinti ir neatsinaujinanti energija? Kokią įtaką turi atsinaujinančios energijos ištekliai gamtai, kultūriniam gamtos paveldui? Edukacinio renginio metu vaikai sužinos įdomių faktų ir naudingų dalykų apie atsinaujančios energijos išteklius, jų reikšmę gamtos paveldui bei formuojamą įtaką kultūriniam bei tautiniam ateities žmogaus identitetui. Vaikai pasiners į smagų konstravimo procesą, kurio metu sukonstruos vėjo jėgainę. Stiprinsime tvarią mąstyseną, sąmoningumą, bendradarbiavimo, komunikavimo įgūdžius, lavinsime gebėjimą priimti sprendimus, skatinsime kūrybiškumą per smagią ir įdomią patyriminę veiklą.


Savęs pažinimas ir profesijų tyrinėjimas per 4 žingsnius (7-8 klasėms)

Tęstinės karjeros ugdymo dirbtuvės, kuriose kūrybiški ir praktiniai pratimai pateikiami per keturias karjeros planavimo sritis: Savęs pažinimo sritis,  Karjeros galimybių pažinimo sritis, Karjeros planavimo sritis, Karjeros įgyvendinimo sritis. Dalyvaudami šiuose užsiėmimuose, mokiniai patobulins karjeros kompetencijas, labiau pažins save ir klasės draugus, gebės įvardyti savo vertybes ir asmenines savybes, sužinos, kaip ir kur ieškoti karjeros informacijos, kūrybiškai atlikdami užduotis tyrinės įvairias profesijas ir net suvaidins darbo pokalbius. Įdomi, aktyvi, praktinė veikla su kūrybos ir meniniais elementais, kuri patobulins karjeros kompetencijas, kurios būtinos sėkmingam mokymosi krypties, profesijos ar darbinės veiklos pasirinkimui, perėjimui iš mokymo aplinkos į darbinę aplinką, tolesnei profesinei raidai ir mokymuisi visą gyvenimą.


INTEGRUOTA LITERATŪROS IR DAILĖS PAMOKA. Kaip kuriamas charakteris tekste ir paveiksle?

Šioje integruotoje dailės ir literatūros pamokoje mokiniai interaktyviai, kūrybiškai supažindinami su pagrindiniais literatūrinio veikėjo charakterio bruožais. Pasitelkiant meno ir literatūros kūrinius, juos lyginant, analizuojant, diskutuojant grupėje mokomės atpažinti charakterius, diskutuoti ir reikšti savo nuomonę, kaip ir kuo jie skiriasi literatūroje ir kaip meno kūriniuose. Ką rašytojas arba menininkas nori pasakyti vaizduodamas vienaip ar kitaip savo kūrinių veikėjus? Edukacija vyksta parodos erdvėje, mokiniams pristatoma paroda, ją sukūrę menininkai ir parodos koncepcija. Apžiūrint eksponatus jie ir jų autoriai trumpai aptariami akcentuojant pagrindinę parodos idėją. Edukacijos pagrindinė užduotis – naudojantis trumpais šiuolaikinių romanų tekstais ir pasitelkiant teoriją apie įvairius veikėjų charakterizavimo būdus, išanalizuoti aprašomą konkretaus tapybos darbo personažą. Grupės užduotis – rasti paveikslą, kurio veikėją (ar veikėjus) charakterizuoja kiekvienas tekstas. Grupės pristato savo darbus – argumentuoja pasirinkimus. Pamoka baigiama refleksija, diskusija.


Alytaus rajono savivaldybės kultūros centras

Mūsų mitybos racione vis mažiau vietos lieka tautiniams patiekalams, tad moksleiviams Lietuvos virtuvė tampa tikra egzotika. Pivašiūnų amatų centre vykdoma dzūkiškų bandų kepimo edukacija. Dzūkiškos bandos - šio krašto pasididžiavimas. Tarp vietos gyventojų dzūkiškos bandos yra itin mėgiamas patiekalas. Joms kepti reikia ypatingo pasiruošimo ir išmanymo, o svarbiausia - tikros duonkepės krosnies, kūrenamos malkomis. Tiesa dar reikia kopūstų lapų ir mylinčių šeimininkės rankų. Visa tai galima patirti  dzūkiškų bandų  kepimo edukacijoje.  Edukaciją veda sertifikuota kulinarinio paveldo amatininkė.


Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Pabėgimas iš sovietinės pilkumos: jaunimo maištas (skirta 5–12 kl., trukmė 1 val.) Moksleiviai ir studentai buvo vieni aktyviausių pasipriešinimo okupacijai dalyvių. Nuslopinus ginkluotąjį partizaninį pasipriešinimą, pradėjo kurtis įvairios jaunimo pogrindinės organizacijos. XX amžiaus 7–9 dešimtmetyje radosi jaunimo judėjimai, kurie režimui priešinosi savita gyvenimo filosofija ir forma. Šio edukacinio užsiėmimo dalyviai susipažįsta, kokiais būdais jaunimas priešinosi sovietinei sistemai ir kaip valdžia siekė nuslopinti tokius judėjimus ir sunaikinti pogrindines organizacijas. Užsiėmimo pabaigoje atliekamos įvairios užduotys.


Dokumentinis filmas „Mončys. Žemaitis iš Paryžiaus“

Dokumentinis filmas "Mončys. Žemaitis iš Paryžiaus" (rež. Linas Mikuta, 2022) pasakoja apie iškilų Lietuvos menininką, skulptorių modernistą Antaną Mončį. Filmo siužetas: kas buvo jis – Antanas Mončys? Lietuvis. Žemaitis. Emigrantas. Paryžietis. Sūnus. Tėvas. Vyras. Brolis. Skulptorius. Vaikas, kurio pamatyta mažytė verpimo ratelio grandinėlė tapo tuo simboliu, kuris apibrėžė nelengvą gyvenimo kelią nuo mažo Lietuvos kaimelio iki Paryžiaus meno salonų, nuo balto Baltijos jūros smėlio iki Atlanto vandenyno pakrantės uolų. Menininkas, kuris sugebėjo apjungti archajišką lietuvišką pasaulėjautą su pačiu moderniausiu Vakarų Europos menu. Reiškinys, kuriame galime rasti atsakymą, kaip iš naujo suvokti save, kaip unikalią kultūrą, globaliuose pasaulio kontekstuose.
2022 metais filmas nominuotas  5-ioms Nacionalinių kino apdovanojimų "Sidabrinė gervė" nominacijoms - geriausias dokumentinis filmas, geriausias režisierius, geriausias operatoriaus darbas, geriausias montažo režisieriaus darbas, geriausias kompozitoriaus darbas.


Iššūkis klasei atkeliauja pas Jus!
Komandą kurti nelengva, bet ją formuoti galima linksmai.
Provokuojantys, interaktyvus ir įdomus žaidimai leis patirtį sėkmę dirbant komandoje.  Nedrąsūs ir tylūs čia ras erdvę būti išgirstiems ir pamatytiems, o aktyviems ir nenustygstantiems pasiūlysime jų vertą iššūkį. Diskutuosime kaip prasidėjo ir kuo baigėsi industrializacija, kokie kultūros veiksniai apibrėžia mūsų mokymosi ir darbo modelį bei kokių kompetencijų prireiks ateityje ir kuo čia dėta kultūra.
Jūsų lauks individualios ir grupinės užduotys, kurių metu reikės pasitelkti kūrybiškumą, įsijausti į skirtingas roles, spręsti kūrybinius galvosūkius. Atrasim būdus kaip diskutuoti nenuobodžiai.
Lektoriai užtikrins dalyvių saugumą, mokymosi poreikių atitikimą bei parūpins dalomąją medžiagą su pratimais, kuriuos galėsite išbandyti savo klasėje.


Šios kultūrinės edukacijos metu jaunimas bus supažindinamas su vienu iš unikaliausiu lietuvių liaudies paveldu - sutartinėmis. Susipažinsime su giedojimo būdais, paplitimu, jų įvairove. Didžioji dalis užsiėmimo bus skirta praktikai, tad vaikai turės galimybę išmokti jas giedoti ir iš arčiau susipažinti su šiuo unikaliu žanru.


Edukacinė programa „Bitės liemuo, lino gelmuo" (1 -4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti  moksleivių domėjimąsi bitininkystės tradicijomis, bendruomeniniais papročiais. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti bitininkystės tradicijas, pristatant šio amato puoselėtojus, tęsiančius vietinių amatų tradicijas, pritaikančius jas šiandienos  poreikiams. 2. Supažindinti mokinius su XIX a. pab. – XX a. pr. apšvietimo priemonėmis Lietuvoje. 3. Sudominti mokinius bičių gyvensena, šeimos struktūra, jos narių funkcijomis. 4. Skatinti tyrinėti ir vartoti bičių produktus. 5. Mokytis lieti žvakes senuoju mirkymo būdu arba  su forma. 6. Formuoti mokinių ekologinį  sąmoningumą.
Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės kultūros apšvietimo priemonėmis: demonstruojamas žibinčius, žibalinės lempos, žibintai, žvakidės ir žvakės. Diskutuojama apie bičių svarbą žmonijai, apie žmogaus vykdomą veiklą ir jos padarinius vabzdžiams. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su bičių šeimos struktūra, bičių namais ir darbais. Aiškinamasi, kada bitė vadinama avilio, lauko bite, kada ji gali tapti sargybine ir žvalge. Tyrinėjami bičių produktai: žiedadulkės, bičių pikis, bičių duonelė, vaškas. Bitininkystės verslas pateikiamas kaip svarbus kaimo kultūros verslas, kur kas svarbesnis negu uogavimas, grybavimas ar net medžioklė. Iš natūralaus vaško liejamos žvakės senuoju mirkymo būdu arba su forma. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas. Siekiamas poveikis: mokiniai susipažins su senaisiais lietuvių verslais, apšvietimo priemonėmis, bendruomeniniais bitininkystės papročiais ir jų kaita, pagamins tradicinį dirbinį, formuos ekologines nuostatas. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje. Mob.: +370 60120070


Vasario 16-osios epocha: vaidmenų žaidimas

Tam, kad tokio dokumento kaip Nepriklausomybės aktas pasirašymas virstų į gerai veikiančią valstybę, reikalingas didžiosios daugumos visuomenės pritarimas ir palaikymas. Kokio dydžio tai darbas? Galbūt dalį žmonių reikia įkalbėti? O galbūt kažkas taip ir liks neįtikintas? Vaidmenų žaidimo metu galėsite įsijausti į XX a. pr. kasdienybę ir pasimatuoti valstietės Onos, vilniečio Donato ir valdininko Aleksandro batus. Visi jie turėjo savo nuomonę apie tai, kas vyksta valstybėje! Drauge su edukatoriumi virtualiai keliaudami po Signatarų namų ekspoziciją atrasite, kaip Nepriklausomybės paskelbimą galėjo vertinti jūsų vaidmens atstovas bei geriau pažinsite visuomenę ir žmones, gyvenusius Vasario 16-osios epochoje.


Dar neišbandei darbo komandoje edukacijos!?
Būti komanda- tai šedevras, kurį kuriame su kitais per kūrybines kančias, nuopuolius ir pakilimus.
Linksmi, provokuojantys, interaktyvus ir įdomus žaidimai leis patirtį sėkmę dirbant komandoje.  Nedrąsūs ir tylūs čia ras erdvę būti išgirstiems ir pamatytiems, o aktyviems ir nenustygstantiems pasiūlysime jų vertą iššūkį. Diskutuosime kaip prasidėjo ir kuo baigėsi industrializacija, kokie kultūros veiksniai apibrėžia mūsų mokymosi ir darbo modelį bei kokių kompetencijų prireiks ateityje ir kuo čia dėta kultūra.
Jūsų lauks individualios ir grupinės užduotys, kurių metu reikės pasitelkti kūrybiškumą, įsijausti į skirtingas roles, spręsti kūrybinius galvosūkius. Atrasim būdus kaip diskutuoti nenuobodžiai.
Lektoriai užtikrins dalyvių saugumą, mokymosi poreikių atitikimą bei parūpins dalomąją medžiagą su pratimais, kuriuos galėsite išbandyti savo klasėje.


Edukacinės programos metu moksleiviai bus supažindinti su dvaro kultūra Europoje ir LDK, pasitelkiant kostiumo ir šokio istoriją. Programos metu moksleiviai išvys autentiškai atkurtus istorinius kostiumus, kuriuos vilkėjo to laikmečio kilmingi bajorai ir jų damos. Šokėjai pademonstruos moksleiviams dvaruose šokamus šokius ir papasakos, kokių dvaro etiketo taisyklių privalėjo laikytis kilmingieji. Kiekvienas programos šokis – atskira dvaro kultūros miniatiūra, padedanti geriau susipažinti su dvaro gyvenimu. Edukacinė programa sudaryta iš dviejų dalių. Pirmoje programos dalyje profesionalūs šokėjai-vedantieji supažindins moksleivius su dvaro kultūra, pasitelkdami šokio ir kostiumo istoriją, pademonstruos pačius šokius ir pamokys dvaro etiketo taisyklių. Antroje dalyje moksleiviai bus pakviesti patys išbandyti šokių žingsnelius ir pasimokyti mandagių dvaro manierų. Moksleiviui mokymui parinkti nesudėtingos choreografijos autentiški dvaro šokiai, kuriuos, vadovaujant įgudusiems ir didelę patirtį turintiems vedantiesiems, galima lengvai išmokti. Edukacinės programos turinys ir metodai, remiantis Bendrosiomis programomis yra pritaikyti 1 – 4 kl. , 5 – 8 kl. ir 9 – 12 kl. mokiniams. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.


Edukacinė programa ,,Vai tu žirgeli“  skirta 1-12 kl. mokiniams ir priešmokyklinio amžiaus vaikams.
 ,,Utenos žirgynas“ su savo augintiniais  atvyks pas jus ir praves edukaciją- tai unikali galimybė  prisiliesti prie žirgų. Nuotaikingas edukacijos vadovas - ponas Leonardas, papasakos kam ir kaip  Dievas sukūrė arklį, kuo skiriasi arklys nuo žirgo, sužinosite kiek žirgas turi širdžių, ką reiškia posakiai:  ,,Arklys arklio už dyką nekaso“ ir ,,Netepsi , nevažiuosi“, įminsite mįsles, išmoksite atskirti javus ir sužinosite kokie grūdai suteikia arkliui jėgų, stiprybės, žvilgesio. Sužinosite  kuo žirgai šeriami, kur miega, kaip paruošiami jodinėjimui, kinkymui. Galėsite pamaitinti žirgus skanėstais: morkomis, obuoliais, padėti juos sušukuoti, nuvalyti kanopas, pabalnoti, išvesti pasivaikščioti, nusifotografuoti. Pabandysite ant žirgo atsisėsti, įveiksite baimę, pajusite jojimo malonumą. Mažiesiems  žirgų mylėtojams atvešime  ponius.
Edukacijos trukmė : 90 min.
Kaina dalyviui: 10 Eur
Kontaktai: +37069811285


Jaunojo piliečio pamoka (Nuotolinė paslauga)

Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Specialiai pradinukams sukurta nuotolinė kultūrinės edukacijos programa, skirta supažindinti su pagrindiniais Lietuvos valstybės simboliais – herbu, himnu ir tautine vėliava, jų atsiradimo istorija, reikšme bei naudojimu artimoje aplinkoje ir viešoje erdvėje. Edukacijos dalyviai įgyja praktinių įgūdžių: kaip dera elgtis skambant Lietuvos valstybės himnui, kaip pagerbti vėliavą, kaip ją laikyti, sužino, ką pasakoja vėliavos spalvos. Edukacijos dalyvių laukia ir įdomi praktinė užduotis – sudėlioti virtualią Tautiškos giesmės dėlionę, kurios metu ne tik įsimenami himno žodžiai, bet ir diskutuojama apie tokias abstrakčias sąvokas kaip „Tėvynė“, „dorybė“, „nauda“ ir kt. Edukacijos metu ugdoma jaunųjų edukacijos dalyvių pagarba Lietuvos valstybės simboliams, puoselėjama Tėvynės meilė, tautinė savigarba bei atsakomybė už tautą ir valstybę.


Spektaklis "Dėdės ir dėdienės" pagal Juozą Tumą-Vaižgantą (rež. Gabrielė Tuminaitė)

Pagal Juozo Tumo-Vaižganto apysaką pastatytas spektaklis vertas tikro literatūros ir teatro gurmano dėmesio. Kaip rašė pats Juozas Tumas-Vaižgantas, dėdės ir dėdienės reiškia ne tiek giminystės ryšį, kiek socialinį santykį tarp ūkį paveldėjusių šeimininkų ir čia pasilikusių dirbti ir vargti „dėdžių“, kurių padėtis yra kažkas mišraus tarp tarno, samdinio ir šeimos nario, bet sunkesnė už samdinio, nes dirbama be atlyginimo, dažniausiai tik už „pavalgymą ir menką drabužį“. Pagal apysaką sukurtoje režisierės Gabrielės Tuminaitės inscenizacijoje vaizduojami būtent tokie „dėdės“ ir tokios „dėdienės“: Mykoliukas – aktorius Karolis Kasperavičius, Severiutė – aktorė Agnė Šataitė ir Rapolas – aktorius Mindaugas Capas. Meistriška rašytojo ranka sukurti personažai, nors ir įstatyti į grubias baudžiavinio kaimo aplinkybes, sugeba labai giliai jausti, stebėti ir suvokti save, patirti aukščiausias būties akimirkas. Vilniaus mažojo teatro spektaklyje išryškinamos stipriosios Vaižganto apysakos pusės: įtemptas siužetas, lyrikos ir šiurkštaus seksualumo mišinys, o svarbiausia – išskirtinis Severijos personažas. Ji atvira, temperamentinga, gaivališka. „Ji visiškai atitinka Vaižganto vitališkojo žmogaus formulę ir yra spektaklio žvaigždė“, – apie Agnės Šataitės Severiją rašė literatūrologas Regimantas Tamošaitis. Beje, už šį vaidmenį aktorė Agnė Šataitė 2014 metais pelnė „Auksinį scenos kryžių“. Pavargę nuo nesibaigiančio informacijos srauto, spektaklyje žiūrovai kviečiami pailsinti dvasią: režisierė įsitikinusi – tai klasikos privalumas.
Mokytojams bus pasiūlyta teatrologės dr. Ramunės Balevičiūtės paruošta metodinė spektaklio analizės medžiaga.


Kūrybinės dirbtuvės mažiesiems „Pažink save per teatro raišką“

Susipažinimas su pagrindiniais teatrinės raiškos elementais - matau, girdžiu, veikiu, siekiu tikslo realiomis aplinkybėmis. Skirtingų nuotaikų raiška judesiu ir intonacija. Veikimas žodžiu. Judesių ir žodinės kalbos santykis. Pasakojimas grupe su judesiais ir interpretacija. Personažo kūrimas. Trumpų scenelių vaidinimas.


Edukacija "Aš kuriu vertę kitiems" yra skirta kritinio mastymo, kultūrinio sąmoningumo ir raiškos, kūrybiškumo, komunikavimo, pažinimo, plietiškumo, socialinės ir emocinės kompetencijų ugdymui.

Edukacijos metu supažindimama su vertės samprata ir jos kūrimo procesais kultūriniais-istoriniais aspektais, įgyvendinamos kūrybinės dirbtuvės, socialinių vaidmenų teatras, istorinis-kultūrinis mokesčių, amato ir turgaus kultūros patyrimas.

Edukacijos turinys ir priemonės yra visiškai unikalios ir sukurtos tik šiai edukacijai išpildyti. Jos taip pat sukurtos taip, kad turėtų išliekamąjį poveikį ir po edukacijos, t.y. klasėje ir namuose.

Šia edukacija siekiama kultūrinio, meninio bei edukacinio poveikių, t.y. skatinti saviraišką, ugdyti platesnį požiūrį, patirti kūrybinį eksperimentą, lavinti meninės raiškos sugebėjimus ir vaizduotę, puoselėti estetinį suvokimą, ugdyti savivertę ir motyvacija, pasitikėjimą savimi ir pasitenkinimą savo darbu, ugdyti socialinius įgūdžius, gebėjimą dirbti individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti, savarankiškai reikšti savo idėjas, skatinama saviraiška ir savarankiškumas.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Joniškio rajono savivaldybės Jono Avyžiaus viešoji biblioteka

Edukacijos metu: 1. Moksleiviai sužinos, kada ir kaip buvo pradėti kurti herbai; 2. Vaikams bus pristatyti herbų sudarymo principai; 3. Moksleiviai išgirs pasakojimą apie Joniškio krašto bajorus ir jų herbus; 4. Išklausę teorinę dalį, vaikams teks pabandyti sukurti savo šeimos ar giminės herbą. 5. Atlikus užduotį, sukurtų herbų juosta bus įmontuojama į mirioramos dėžę ir drauge peržiūrima. Peržiūros metu aptariami rezultatai ir diskutuojama, kodėl kuriant herbus buvo naudoti vienokie ar kitokie ženklai, simboliai, spalvos, formos ir priemonės. Naudojantis mirioramos teikiamomis galimybėmis pažintis su krašto istorija, iškiliomis asmenybėmis, kai kuriomis heraldikos taisyklėmis virsta kūrybinėmis dirbtuvėmis skatinančiomis kritinį mąstymą ir plečiančiomis vaiko akiratį. Kūrybinė programos pusė svarbi tuo, kad dalyviai pajaučia, jog gali kurti, kyla jų savivertė.


Mobili meno mokykla -kūrybinės odos dirbtuvės

MOBILI MENO MOKYKLA – KŪRYBINĖS ODOS DIRBTUVĖS. Edukacijos metu jos dalyviai kartu su filmuota medžiaga (https://www.youtube.com/watch?v=hm7vr75096k) ir jos autore aptars pasakojimą apie tai, kad odos apdirbimas žinomas kaip vienas seniausių amatų pasaulyje, menantis žmonių - atsiradimą, kad senųjų civilizacijų gyventojai daug ką gamindavo iš gyvulių odos, o Lietuvoje amatininkų odininkų buvo kiekviename dvare, kaime ir mieste. Jie gamindavo aprangos detales ir apavus, žirgų pakinktus ir balnus, dekoratyvinius knygų ir albumų viršelius, papuošalus, baldus bei suvenyrus. Odos amatas iki šių dienų liko ne daug pakitęs, tad kviečiame susipažinti su juo. Edukacijos metu mokiniai susipažins su odos rūšimis, apdirbimo įrankiais, įvairiais senovėje gamintais odos dirbiniais (kapšais, diržo krepšiais, diržais, avalyne, papuošalais ir kt.), išbandys odos ornamentavimo ir apdirbimo įrankius, technologijas. Išmoksime derinti spalvas ir įvairias formas. Kiekvienas, padedamas ir patariamas profesionalių edukacijos vedėjų, pats sukurs ir pasigamins sau unikalų kūrinį -segę, kaklo papuošalą, apyrankę, pakabuką raktams, kaklo papuošalą, dėkliuką telefonui, piniginę arba tiesiog gražią juostelę-skirtuką knygai iš pasirinktų natūralios odos ruošinių. Pageidaujant edukacijos dalyviams ir iš anksto sutarus galime organizuoti ir kitokius - piešimo, tapybos (guašas, akvarelė, tempera, aliejiniai dažai, pastelė...) arba metalo plastikos, keramikos užsiėmimus.


Paslaugos tikslas – supažindinti mokinius su lietuvių liaudies sakmėse ir tikėjimuose sutinkamu burtininko / -ės vaizdiniu, atskleisti kokios jo pagrindinės funkcijos, išvaizda, vardai. Uždaviniai: 1. Pristatyti archajišką lietuviško burtininko / -ės vaizdinį; 2. Palyginti su šiuo metu populiariosios kultūros išgarsintais burtininkais; 3. Pasigaminti po burtų lazdelę.
Užsiėmimas vyksta  edukacinių užsiėmimų erdvėje „Mitologinių būtybių laboratorija“. Edukacijos  metu, naudojamos inovatyvios edukacinės priemonės: mokiniai turi atpažinti su burtininkais susijusius asociatyvius daiktus, taip pat yra naudojami interaktyvūs informaciniai stendai, kurie yra įmontuoti edukacinės erdvės patalpos sienose bei virtualus žaidimas žaidžiamas planšetiniame kompiuteryje. Į pagalbą pasitelkiamos ir tradiciniai elementai: mįslės, kūrybinės užduotys, sakmių ištraukos. Taip taikant įvairias edukacijos raiškos formas, yra išsiaiškinama, kokias funkcijas burtininkai atlieka mitologinėse sakmėse, kokios jų išvaizdos ypatybės, vardų įvairovė, kur jie gyvena ir kada pasirodo žmogui. Tokiu būdu yra praplečiamos bendrosios žinios apie lietuvių tautosaką ir mitologiją.
Antroje kūrybinėje edukacijos dalyje mokiniai skatinami patys tapti proceso dalyviais ir kūrėjais – iš įvairių antrinių žaliavų ir dekoratyvių detalių kiekvienas edukacijos dalyvis pasigamina  burtų lazdelę.
Edukacija baigiama įgytų žinių apibendrinimu, refleksija.
Tikimasi, jog žaisminga edukacijos forma pateikiama informacija apie burtininkavimo tradicijas Lietuvoje įtrauks ir sužadins vaikų smalsumą giliau pažinti lietuvių tradicijas bei papročius, prosenelių gyvenseną, prisidės prie platesnio kultūrinio akiračio formavimosi.  Lyginimas su populiariosios kultūros išgarsintais burtininkais (pavyzdžiui, Hariu Poteriu), praplės supratimą apie savo prigimtinės kultūros išmanymo svarbą kitų kultūrų pažinimo kontekste.
Edukaciją veda etnologijos mokslų daktarė, edukacijų kūrėja Ingrida Stundžė.


Edukacinis užsiėmimas "Ruonis iš Ateities. Ar išdrįstum su juo susitikti?" (nuotolinė paslauga)

Edukacinis užsiėmimas „Ruonis iš Ateities. Ar išdrįstum su juo susitikti?“ Ar kada susimąstėte, kaip atrodys gyvūnai, vandenynai po 30 metų? Ar žinote, kas sukelia pokyčius, ypač nepageidaujamus? Ar pagalvojate, kad mūsų kasdieniai pasirinkimai yra svarbūs gamtos pasaulio išlikimui? Visų šių klausimų klausia edukacijos pagrindinis veikėjas – Ruonis Padangarus, atvykęs iš ateities įspėti žmonijos apie gresiantį gyvūnų išnykimą. Ruonio Padangarus istorija, kūrybiškumą skatinančios interaktyvios užduotys ir vaizdingi įtraukūs pasakojimai padės įsisavinti problemos rimtumą bei ieškoti išeičių, kaip išsaugoti aplinką. Ar Ruonio Padangarus atvykimo misija – sužadinti žmonių sąmoningumą ir rūpestingumą gamta – bus pasiekta, parodys edukacijos dalyvių refleksijos.


Lėlių spektaklis vaikams „Kavos malūnėlis“

Kavos malūnėlis – pagrindinis spektaklio veikėjas – atsiduria Pamestų daiktų prieglaudoje, kurioje nepageidaujami, nublukę, klibantys daiktai geria vaistus nuo liūdesio, nes prieglaudos direktorius Raudonbarzdis laiko juos uždaręs dėžutėse bei draudžia vaikščioti gatvėmis ir verkti. Pamestų daiktų prieglaudoje Malūnėlis įsimyli sugedusią Skėtukę ir išskrenda į Mėnulį ieškoti specialios mašinos, skirtos skėčiams taisyti. Šioje šmaikščioje, keisčiausių personažų, burtažodžių kupinoje kelionėje Malūnėlis, herojiškai stengdamasis išgelbėti Skėtukę nuo liūdesio, atranda kai ką labai paprasto ir netikėto... Spektaklio įkvėpimu tapusi, lenkų dramaturgės Małgorzatos Sikorskos-Miszczuk scenai adaptuota žinomo lenkų poeto K. I. Gałczyńskio pasaka „Kavos malūnėlis“ žiūrovams žada ritmišką bei simboliais iškalbingą lėlių vaidinimą, kuriame lyriški ir žaismingi nuotykiai keis vieni kitus. Įdomu tai, jog K. I. Gałczyńskis išgarsėjęs savo absurdo miniatiūrų ir humoreskų rinkiniu „Žaliojo žąsinėlio teatras“ (Vilniaus teatre „Lėlė“ 2010 m. pagal šį kūrinį buvo sukurtas spektaklis jaunimui), „Kavos malūnėlį“ sukūrė gyvendamas Malūnų gatvėje, Vilniuje. „Suprantu, kad migduku galima gimti, bet ar reikia juo būti visą gyvenimą?“ – klausia vienas mūsų istorijos herojus. Ir man atrodo, kad šis klausimas geriausiai atspindi spektaklio prasmę. Mes nesiekiame rasti atsakymų – mieliau užduodame klausimus. Mano galva, „Kavos malūnėlis“ – tai spektaklis apie savo potencialo atskleidimą. O tuo pat metu ir apie tai, kokių gydomųjų galių turi apkabinimai, kurių mums šiomis dienomis taip trūksta.” – pasakoja „Lėlės“ teatre nebe pirmą kartą kurianti (spektaklis „Raudonoji knyga“) lenkų režisierė Ewa Piotrowska.


Edukacija "Aktorinis meistriškumas" (7-12 klasėms)

Jaunų žmonių, ypač tų, kurių asmenybės dar tik formuojasi, kūrybiškumą dažniausiai varžo baimė klysti, kitų nuomonė, kompleksai dėl tam tikrų savo trūkumų. Todėl šiose dirbtuvėse bus sukurta nauja, kūrybai ir laisvei skirta erdvė, kurioje dalyviai, atlikdami teatro profesionalų naudojamus judesio pratimus, išmoks: • pažinti savo privalumus ir trūkumus; • atrasti individualią raišką;• sustiprinti pasitikėjimą savimi • išlaisvinti kūrybiškumą; • susikoncentruoti; • tobulinti analitinius gebėjimus ir savirefleksiją. Šie gebėjimai ypač svarbūs ugdant savimi pasitikinčią ir kūrybingą asmenybę, gebančią save analizuoti ir tobulinti bei siekti užsibrėžtų tikslų ir svajonių. Kūrybines dirbtuves ves Alytaus miesto teatro aktoriai Povilas Adomaitis ir  Tomas Pukys , kurių išskirtinė domėjimosi sritis – scenos judesys. Povilas profesines žinias nuolat gilina scenos judesio ir psichofizikos srities seminaruose ir dirbtuvėse, turi scenos judesio dėstymo patirties, o nuo 2019 m. rengia kūrybinės laisvės laboratorijas suaugusiesiems, vaikams ir paaugliams visoje Lietuvoje. Tomas – nuo 2018 m. Alytaus teatre kuriantis vaidmenis spektakliuose, judesio spektakliuose ir dalyvaujantis gausybėje kitų renginių. Unikali judesio plastika, energija, profesionalumas ir išvermė – stipriosios Tomo savybės, leidžiančios sukurti išskirtinius vaidmenis, kuriuose vyrauja proto ir kūno dermė.


Šiuolaikinis pasaulis labai greitas ir produkcija pasiekiama paprastai viena ranką, kiekviename prekybos centre, bet ar kada susimąstome kad daugelį produktų galime pasigaminti ekologiškesnių, savo rankomis?  Labiau tinkančių mūsų individualiems poreikiams, be to tai smagi veikla kurią galime užsiimti visi.
Edukacijos  metu vaikai bus supažindinami su dailės menu, jo formomis, kūrybos būdais, su muilo atsiradimo istorija, muilo gamybos būdais,  eteriniais aliejais ir spalvų magija. Mokiniai edukacijos metu pritaikys įgytas žinias apie meno formas ir patys kurs ir gamins muilą, kūrybingai derindami spalvas, rinkdamiesi aromatą ir kurdami formą.
Visus išmokysime praktinių įgūdžių, kaip pasigaminti naminį muilą kuriame gausu natūralių aromatingų aliejų, ekologiškų produktų kurie daug naudingesni Jūsų odai ir net planetai. O kas smagiausia po šios edukacijos išsinešite net tik žinių bagažą kaip tai padaryti namuose ar kaip sukurti dovanas savo rankomis, tačiau ir savo pirmojo pagaminto kvepiančio muilo gabalėlį.


Tradiciškai Kalėdiniu laikotarpiu Zanavykų muziejaus lange įrengiama Kalėdų prakartėlė su tautodailininkų kurtomis šventųjų skulptūromis. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai aplanko įrengtą prakartėlę, sužino jos atsiradimo istoriją, joje vaizduojamus personažus ir kitas detales bei sužino kokia yra jų reikšmė. Aplankiusiems prakartėlę mokiniams pristatoma Kalėdinių atvirukų paroda iš Zanavykų muziejaus fondų, kuriuose vaizduojama taip pat prakartėlė, papasakojama atvirukų atsiradimo istorija, parodoma pirmojo Kalėdinio atviruko reprodukcija. Dalyviai sužino kodėl sovietmečiu nebuvo spausdinami sveikinimai su prakartėlės motyvu ir kokiu būdu žmonės juos pagamindavo ir platindavo. Kūrybinių dirbtuvių metu mokiniai dekoruoja ažūrinį medinį Kalėdinio žaisliuko trafaretą su išpjaustyta prakartėlės scena, bei pasigaminą mažą Kalėdinį sveikinimą.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 5-8 kl. išvažiuojamoji Kauno m. ir Kauno raj.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.
Išvykstamoji paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Minimalus užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 18.


Kultūrinė edukacinė programa Klaipėda/ Memelis  vokiškos kultūros kodas.

Edukacijos- ekskursijos metu jos dalyviai tyrinėdami vokiškosios kultūros objektus ir architektūros palikimą Klaipėdos mieste išmoks atskirti jos bruožus ir ypatybes. Suvoks daugiakultūriškumo privalumus juos supančiai aplinkai. Skatins bendruomeniškumą veikiant kartu. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacines užduotis, pasakojimas papildomas vizualine ( vaizdai iš senųjų atvirukų), garsine ( Simono Dacho eilėraštis -daina Taravos Anikė) medžiaga. Ši edukacija padės pagilinti ir susieti jau turimas ir naujas istorines ir kultūrines žinias  bei žądins smalsumą supančiai aplinkai.


Nuotaikingai, lengvai ir įdomiai, pasitelkiant garsiąją legendą „Jūratė ir Kastytis“, pasakojama Baltijos gintaro atsiradimo istorija. Ši edukacinė programa yra skirta pradinių klasių moksleiviams. Jos metu susipažinsime išsamiau su šia literatūrine legenda, aiškinsimės, kaip iš tiesų užgimė gintaro gabalėliai, juos tyrinėsime lygindami jų svorį, jausdami jų šilumą ir kvapą. Taip pat atliksime keletą eksperimentų: jų metu bandysime įrodyti, kaip lengvai gintaras įsielektrina.
Kaip pasakojama legendoje, nuo Jūratės ašarų sūria tapusi jūra išmeta po audros gintarinės pilies liekanas į krantą. Su programos dalyviais bandysime atkurti Baltijos jūros sūrumą, tikrinsime, ar tikrai gintaras iškyla į paviršių sūriame vandenyje ir kaip jis reaguoja į gėlą, pavyzdžiui, Šventosios upės vandenį. Testuosime gintaro degumą ir išsiaiškinsime, ar iš tiesų Perkūno paleistas žaibas gali pridaryti daug bėdos. Šildysime gintaro dulkes delnuose ir uosime neįtikėtinai seną kvapą, galbūt net tų laikų, kai žemėje gyveno dievai ir deivės, sužinosime, kuo šis kvapas ypatingas ir kaip jį vertina šiuolaikiniai vabzdžiai.
Kaip ir kiekvienoje legendoje yra lašas tiesos, taip ir šią mes galime išnagrinėti remdamiesi tikrais faktais. Šio užsiėmimo kūrybinė užduotis – atskirti tikro gintaro karoliukus nuo karoliukų, pagamintų iš kitų medžiagų, tokių kaip skirtingų formų ir dydžių medžio ar stiklo karoliukai. Tuomet išsirinkti sau įdomiausius, juos derinti ir suverti ant lanksčios juvelyrinės vielutės, kuri patį vėrimo procesą pavers kiekvienam prieinamu ir maloniu. Dalyviai galės pasirinkti iš didelės įvairovės sau labiausiai patinkančius karoliukus, todėl visų apyrankės bus išskirtinės ir unikalios.


Tautinio atgimimo veikėjas dr. Jonas Šliūpas

Svarstote, kuo būti baigus mokyklą? Jonas Šliūpas Jums atsakytų, kad visai nebūtina savęs tapatinti su viena profesija. Pirmųjų lietuviškų laikraščių ir knygų spausdinimas, vadovavimas miestui... O kur dar medicina, dėstymas, diplomatija, verslas, rašymas ir kitos sritys, į kurias jis pats drąsiai nerdavo. Sužinoję apie įvairiapusę Jono Šliūpo veiklą, išsiaiškinę, kokie motyvai ir asmeninės savybės bei siekiai lėmė jo pasirinkimus, geriau suprasite, kad svarbiausia ne tai, ko imiesi, o tai, kaip ir kodėl tai darai.


Edukacinis užsiėmimas „XIX a. signalų perdavimo sistemos, dėl kurių pasaulis staiga sumažėjo“

Telegrafas ir telefonas – elektrinio ryšio sistemos, skirtos komunikacijai per atstumą. 1837 m. telegrafą sukonstravo amerikietis S.Morzė, o 1876 m. pasirodė A.G.Belo sukonstruotas telefonas, kaip telegrafo tobulinimo rezultatas. Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti mokinius su XIX a. novatoriškais signalų perdavimo išradimais – telegrafu/telefonu siekiant ugdyti gebėjimą vertinti modernėjančių technologijų svarbą žmonijos istorijai, socialiniam gyvenimui, kultūrai. Aptarsime ir palyginsime praeities ir šiandienos žmonių bendravimo technines galimybes. Išsiaiškinsime, kaip veikia 1837 m. S. Morzės išradimas telegrafas ir A G. Belo - telefonas, kurie sukūrė šiuolaikinio tarptautinio ryšio tinklo pagrindą. Sudarysime galimybę vaikams, liečiant rankomis, vertinti įvairių laikmečių fiksuoto ir mobilaus ryšio telefonus, atkreipiant dėmesį į aparatų pramoninį dizainą, svorį, dydį, naudotas medžiagas, funkcionalumą. Išbandysime kelių prietaisų skirtų komunikacijai - garso kokybę, skambinimo būdą, patogumą, technines galimybes, skambučio garsus. Aptarę mokomųjų filmų fragmentus, informaciją skaidrėse, palyginsime praeities ir šiandienos žmonių komunikavimo galimybes, jų įtaką žmonių gyvenimui. Pateiksime įvairių klausimų, mįslių, žaidybinių situacijų, mokysimės atkoduoti užšifruotą tekstą naudojantis S. Morzės abėcėle. Dalinsimės informacija, įspūdžiais apie žmonių galimybę bendrauti, nepaisant jų esamos geografinės padėties.


Pažintis su Panemunės pilimi ieškant lobio (2-5 kl.)

Kultūrinė edukacija "Pažintis su Panemunės pilimi ieškant lobio" kviečia pasinerti į paslaptingą lobio ieškojimą ne tik pilyje, bet ir pilies parke. Veiklos metu pristatoma Panemunės pilies istorija bei šiandiena. Mokiniai supažindinami su pilies lankomomis erdvėmis: atkurta istorine 18 a. virtuve bei jos ekspozicijomis: senovine virene, kepykla su duonkepėmis krosnimis, magiškąja dvaro vaistinėle bei legendiniu kalėjimu. Veikla vyksta ne tik pilies viduje, bet ir parke, kur atkreipiamas dėmesys į išlikusius seniausius medžius bei kaskadinius tvenkinius. Vėliau aptariamas lobio paieškos būdas. Dalyviai suskirstomi į dvi komandas. Komandos lobio skrynios ieškos pagal nuorodas. Gavusios po pirmą nuorodą, į pilies lobio paiešką komandos leisis skirtingais maršrutais. Nuorodose mokiniai ras ne tik eiliuotas užuominas, kur eiti toliau, bet ir klausimų bei užduočių, kurių teisingi atsakymai galiausiai leis atrakinti lobių skrynią. Edukacinio užsiėmimo metu bus naudojamasi pasakojimo - ekskursijos, orientacinio žaidimo metodais, informaciniame terminale esančiomis fotografijomis, brėžiniais, virtualia medžiaga apie pilį, archeologiniais radiniais, ekspozicijos medžiaga, nuorodomis, kuriose bus pateiktos užduotys, ugdančios loginį mąstymą. Edukacinės veiklos dalyviai ne tik ras „pilies lobį", bet ir susipažins su Panemunės pilies bei šio krašto istorija, mokysis bendros, draugiškos veiklos komandoje be smurto ir patyčių, turės galimybę saviraiškai ir patirs atradimo džiaugsmą.


Teatro pamoka "Užkulisiai" suteikia įvairaus amžiaus mokiniams visoje Lietuvoje galimybę pažinti teatro meną iš vidaus. Profesionalių Klaipėdos jaunimo teatro aktorių vedama edukacija leidžia dalyviams "pasimatuoti" aktoriaus profesiją - išbandyti įvairius teatrinius žaidimus ir pratimus bei gilintis į aktoriams reikalingas sąvybes. Interaktyvi pamokos forma, bendros užduotys ir draugiški edukacijos vadovai kuria artimą dalyvių santykį su teatro menu. Priklausomai nuo moksleivių amžiaus ir gebėjimų pamokos turinys svyruoja siekiant suteikti kuo įdomesnę ir patrauklesnę patirtį "Užkulisių" dalyviams. Pamokos metu teatro pratimais ugdomos skirtingos sąvybės prisideda ne tik prie artimesnio teatro suvokimo, bet ir prie vaikų kūrybinio tobulėjimo - nebūtina būti aktoriumi, kad "Užkulisių" veikla suteiktų naudą ir smagią patirtį.


Edukacinės programos tikslas – per konkrečius pavyzdžius remiantis muziejaus paroda "Neabejinga visuomenė: aktualios Lietuvos tarpukario pamokos" istorijoje ir dabartyje parodyti neabejingos ir pilietiškos visuomenės galimybes dalyvauti valstybės gerovės kūrime. Edukacijos dalyviai supažindinami su pamatinėmis pilietinės
visuomenės vertybėmis bei svarbiausiomis tarpukario Lietuvos patriotinėmis, aplinkosauginėmis, švietimo ir labdaros akcijomis, kuriose matomi neabejingos visuomenės susiorganizavimo pavydžiai. Išryškinami šiandieninės ir tarpukarinės
visuomenės požiūrių skirtumai į neatlygintiną veiklą, savanorišką darbą organizacijose bei draugijose. Edukacijos dalyviai taip pat praktiškai įsitikina, kad daugybės gyvenimiškų situacijų baigtis ar problemų sprendimas priklauso nuo kiekvieno iš mūsų. Pirmosios pagalbos suteikimas, aplinkos tausojimas, netgi šiukšlių rūšiavimas – edukacinės programos metu išmokstami maži dalykai, kurie daro didelę įtaką mūsų visuomenės savijautai ir gerbūviui!


Prienų krašto – Suvalkijos ir Dzūkijos sankirtos – istorijos paslaptys... Kas mes? Kada ir kaip čia, abipus Nemuno, atkeliavome? Grafų Butlerių giminės nuotykiai ir žygiai. Senoji piliavietė, dvaras, garsiosios XVII a. Prienų popieriaus dirbtuvės. Senųjų Prienų gatvių romantika: paminklas valdovui Kęstučiui, Goldbergo alaus bravoras, kino teatras „Pal?s“, spaustuvės, knygynai, bankai, ... Mūsų krašto asmenybės ir mūsų atmintis. Visa tai ir dar daugiau siūlome edukacinėje programoje „Senųjų Prienų beieškant...“. vykstančioje Prienų krašto muziejuje ir Prienų mieste. Pažintinė-istorinė ekskursija lankytojams po Prienų miestą ir jo apylinkes. Tikslas: Edukacinių ekskursijų pagalba supažindinti moksleivius su Prienų miesto istorija, ugdyti jaunimo kultūrinį - paveldosauginį sąmoningumą. Uždaviniai: - įtraukti vaikus į gyvą miesto erdvių tyrinėjimą; - sudominti vaikus įvairiais miesto architektūros, meno elementais; - ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą orientuotis ir suprasti miestą; - iškelti klausimus ir kviesti vaikus dalintis mintimis, interpretuoti miesto istoriją ir dabartį. Naudojami metodai: - edukacinių ekskursijų metu pasitelkiama vizualinė medžiaga (senos nuotraukos, žemėlapiai, kryžiažodžiai), miesto legendos, papildančios ekskursijų turinį, užduočių pagalba informacija pateikiama linksmai ir žaismingai; - lyginamuoju metodu, pasitelkiant skirtingas priemones, pristatomas ekskursijos turinys. Tai sportiška, dinamiška ir aktyvi ekskursija, kurioje grožėsimės skirtingomis Prienų panoramomis. Ekskursija yra pritaikyta skirtingo amžiaus vaikams. Rezultatai: Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti miesto paveldo vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis miestų istorijomis, kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Varėnos r. Liškiavos daugiafunkcis centras

Kodėl mūsų protėviai apšvietimui naudojo balaną, o ne vaško žvakę? Kodėl užsieniečiams jau senovėje reikėjo lietuviško vaško? Į šiuos ir daugybę kitų klausimų bandysime atsakyti užsiėmimo metu. Pasirinkę formas, vaikai išsilieja po žvakelę į formą. Vėliau, kol formose žvakės stingsta, liejame tradicines žvakes tokiu būdu, kaip liejo mūsų protėviai. Išlietas žvakeles išsilyginame, užpiltas išimame iš formų ir į namus parsivežame po 2 vašku kvepiančias žvakes ir daug gerų emocijų.
Programos tikslas: Naudojantis netradicinio ugdymo metodais bei įjungiant dalyvius į praktinį žvakių liejimo užsiėmimą, suteikti/praplėsti vaikams žinių bei praktinių įgūdžių apie tradicines vaško žvakes, jų gamybą,  bitininkystę, bičių produktus.
Uždaviniai:
1. Išsiaiškinus jau turimas dalyvių žinias apie bites, jų produktus, bitininkystę bei vaško panaudojimą ir svarbą, jas papildyti ir praplėsti.
2. Suteikti žinių apie žvakės reikšmę mūsų protėvių gyvenime.
3. Programos metu sudaryti galimybes jos dalyviams išsilieti po 2 bičių vaško žvakes.
4. Suteikiant dalyviams teigiamų emocijų, ugdyti kultūrinį išprusimą, pilietiškumą bei pasididžiavimą savo kraštu, jo tradicijomis.


Aktyvaus edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su aviacijos istorija nepriklausomoje Lietuvoje, gilins bei plėtos suvokimą kokį poveikį Lietuvai padarė  Dariaus ir Girėno skrydis per Atlanto vandenyną lėktuvu „Lituanica“. Mokiniai susipažins su „Lituanicos“ skrydžio istorijos įdomybėmis, nuo lėktuvo parengimo skrydžiui, juridinių skrydžio aspektų iki katastrofos priežąsčių ir daugelio kitų neatsakytų klausimų. Išklausę "Lituanicos" skrydžio istoriją ir pažiūrėję dokumentinę mdžiagą apie muziejaus pirmąjį eksponatą „Lituanica“ lėktuvo repliką, analizuos  tuometinės technikos galimybes įveikiant Atlanto vandenyną be sustojimo ir vertins, koks turėjo būti lakūnų pasirengimas tokiam ilgam ir sudėtingam skrydžiui.  Mokiniai ugdysis kritinį mąstymą dirbant grupėse, iš pateiktų dokumentų bei daiktų, turės surasti ir atrinkti tik tuos, kuriuos Darius ir Girėnas pasiėmė į lėktuvą kaip būtiniausius daiktus skrydžiui per Atlanto vandenyną. Mokiniai diskutuos, argumentuos savo pasirinkimus, darys išvadas, pateiks savo įžvalgas, kodėl atrinko būtent tuos daiktus ir dokumentus.
Praktinėje edukacinio užsiėmimo dalyje mokiniai mokysis pilotuoti lėktuvą - lėktuvo simuliatoriumi.


Kūrybinė edukacija su rašytoja ir aktore Birute Mar: „Kaip kuriama knyga ir jos personažai“

Tai 1-4 klasėms skirtas kultūrinės edukacijos renginys, kurio autorė ir vedančioji – žinoma rašytoja, aktorė ir režisierė Birutė Mar. Interaktyvaus susitikimo metu rašytoja pasakoja vaikams, kaip kuriamas knygos siužetas, kaip gimsta knygos personažai bei atsiranda jų dialogai. Taip pat autorė pristato vaikams knygos kūrimo etapus – nuo literatūrinio teksto kūrimo, jo redagavimo, vėliau – dailininkės darbo kuriant „knygos veidą“ – iliustracijas, personažus, maketą. Autorė remiasi savo sukurtomis knygomis „Marija ir Pūkelis“, „Princesių sala“, „Gėlininkė“ ir „Naktukas“ – šių knygų fragmentai įtraukti į rekomenduojamų mokykloms užklasinio skaitymo kūrinių sąrašą, knyga „Gėlininkė“ tapo pirmojo Nacionalinio vaikų literatūros konkurso laureate 2014 m., 2015 m. nominuota „metų knygos vaikams“ kategorijoje. 2020 m. Birutės Mar knygas vaikams („Marija ir Pūkelis“, „Princesių sala“, „Gėlininkė“ ir „Naktukas“) išleido Kūrybos studijos Solo atskira serija jauniesiems skaitytojams „Birutės Mar knygų vaikams biblioteka“ (serijos dailininkė Kristina Norvilaitė) . Antroje pamokos dalyje, pasitelkusi savo teatrinę patirtį, Birutė Mar įtraukia vaikus į interaktyvų žaidimą, mokydama juos, kaip sukurti knygos personažą ir nedidelį siužetą, pasitelkiant teatrinius etiudus bei žaidimus.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Kuo ilgiau į akmenį žiūri, tuo jis minkštesnis darosi. (Skulptorių išmintis) Orientacinio žaidimo metu pažinsime Klaipėdos skulptūrų parko menines formas ir atrasime dingusias senųjų miesto kapinių istorijas.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Vilniaus ABC“

ABC – taip vadinasi pirmosios abėcėlės raidės, tos abėcėlės, kurią net ir pirmokas puikiai žino. Įsivaizduokime, jog mūsų miesto istorija – tai visa abėcėlė nuo raidės A iki raidės Z. Labai ilga, turtinga ir paslaptinga istorija, nes mūsų senajam Vilniui jau 700 metų. Ši edukacinė programa, tik pirmoji pažintis su Lietuvos sostine, todėl skirta pažinti tris pirmąsias raideles – ABC. Edukacinės programos tikslas: A – supažindinti su Šventaragio slėniu, seniausių jo gyventojų kasdienybe, papročiais ir tikėjimu. B – valstybės kūrimosi pradžia, jos sostinės Vilniaus gimimu – istorija ir legendomis. C – pristatyti mokiniams valdovus ir jų nuveiktus darbus, kurių dėka Vilnius tapo Lietuvos sostine, klestinčiu miestu, amatų, kultūros ir mokslo židiniu. Ekskursijos metu naudojama vizualinė medžiaga (senos nuotraukos, piešiniai, žemėlapiai), mokiniai įtraukiami į edukacinius, komandinius ir teminius žaidimus padedančius suprasti istorinį pasakojimą, tyrinėti, ieškoti pasislėpusių architektūros detalių, sujunti istorijos faktus ir kultūros ženklus į vieną visumą, skatinant vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą. Siekiama žadinti mokinių domėjimąsi praeities reliktais ir archeologiniais radiniais, Vilniaus praeitimi ir dabartimi.


Edukacija po Vilniaus rotušės rūsius ir Vilniaus rotušę

Pačiame Vilniaus miesto centre, Didžiosios ir Vokiečių gatvių sankirtoje, šiandien vadinamoje Rotušės aikštėje, stovi beveik prieš 600 metų statyta Vilniaus miesto rotušė. Ekskursija skirta supažindinti mokinius su Vilniaus miesto istorija, architektūros stilių raida, kuri glaudžiai susijusi su pačiu Rotušės pastatu. Ekskursijos metu nagrinėjama miesto ir pastato raida: kodėl Vilniaus miestas siekė savarankiškumo?; kada Vilniui buvo suteiktos Magdeburgo teisės?; kokia buvo magistrato paskirtis ir veikla?; kaip keitėsi pastatas ir jo paskirtis bėgant metams?; kodėl Rotušė yra kultūros paveldo objektas? Kartu su gide mokiniai aplankys didžiąją dalį Rotušės pastato ir nusileis į požemius, kuriuose veikė Vilniaus magistrato kalėjimas. Tai edukacinė kelionė po skirtingo laikmečio, įvairių architektūrinių stilių ir funkcijų pastatą, kuria siekiama sužadinti mokinių smalsumą ir norą domėtis ne tik miesto, bet ir Lietuvos istorija.


Viešoji įstaiga Vilniaus miesto muziejus

Medinis namas - koks jis yra, kodėl jis toks ir kodėl jis atrodo toks išskirtinis. Edukacinė programa jauniesiems muziejaus lankytojams skirta susipažinti su medine architektūra ir jos elementais. Ekskursijos metu atrandami medinei architektūrai būdingi elementai, aptariama jų paskirtis išskirtinumas. Praktinės dalies metu programos dalyviai pasigamina ir pasipuošia savo medinį namą.


Lietuvos laisvė, gimusi 1918 metais, niekada iki galo nebuvo užgniaužta. Net dramatišku sovietinės okupacijos laikotarpiu laisvos Lietuvos sala egzistavo. Ją, kol Lietuvos nepriklausomybė vėl buvo atgauta, ant savo pečių laikė Lozoraičių šeima.

Kokias vertybes turėjo puoselėti šios šeimos nariai, kurie taip tvirtai atstovavo Lietuvos nepriklausomybės siekiui? Ar Lozoraičių šeima gali tapti pavyzdžiu man? Edukacijos metu, tyrinėdami parodą „Lozoraičių Lietuva: kai asmeniška tampa politiška“, mokiniai ras atsakymus į šiuos klausimus ir bandys suvokti globalios Lietuvos esmę ir suvereniteto išsaugojimo reikšmę. Paroda bus tyrinėjama per įvaizdžio kūrimo, pilietybės, asmens vertybių, simbolių ir institucinės nepriklausomybės teminius pjūvius.

Taip pat bus galima pasidaryti po atviruką, naudojant specialų rankinį presą ir metalines klišes, atkurtas pagal pavyzdį tų, kurios buvo naudotos Lietuvos diplomatinėse atstovybėse.


Mineralas juvelyrikoje ir mano papuošalas

Kviečiame į išskirtinę edukaciją, kurios tikslas – supažindinti dalyvius su mineralų savybėmis – retumu, skaidrumu, kietumu, tvirtumu, neįprasta išvaizda, blizgesiu, spalva, vaizdžiai supažindinti su falsifikuotais mineralais ir tikrais, kaip jie atrodo natūralioje uolienoje. Edukacijos metu ne tik supažindinsime su muziejuje saugomais ir eksponuojamais mineralais, bet ir apžvelgsime mineralų kaip kristalinių uolienų kilmę, supažindinsime su netradiciniu mineralų panaudojimu, praktine informacija, kaip juos identifikuoti, kaip prižiūrėti, kaip ir kur galima panaudoti. Antra edukacijos dalis yra kūrybinė, kurios metu dalyviai turės pasigaminti sau papuošalą - apyrankę iš natūralių pusbrangių mineralų, paruoštų pusgaminių vėrimui. Pasidarytas papuošalas lieka užsiėmimo dalyviui. Užsiėmime suteikiamos visos darbui reikalingos medžiagos bei priemonės. Dalyviui tereikia ,,atsinešti" truputį kantrybės, lašelį kruopštumo ir spalvingos kūrybinės nuotaikos.


Mažeikių Henriko Nagio viešoji biblioteka

Užsiėmimo vadovas supažindins vaikus su bibliotekoje veikiančiu lėlių teatru, jo veikla, lėlių rūšimis. Vyks spektaklis, kuriame dalyvaus ir bibliotekos personažas Kiškis Mažeikiškis. Vaikai galės trumpam tapti „kiškiais“, užsidedant ant galvų kepures su ausimis, kad smagiau būtų žiūrėti spektaklį. Užsiėmimo pabaigoje vaikai galės apžiūrėti, paliesti lėles, iš arti pamatyti ir pabandyti su jomis vaidinti trumpas ištraukas.


Pirmasis Lietuvoje ir Latvijoje baltų kultūros pažinimo centras „Baltų kelias“ kviečia pamatyti, pažinti, patiems prisiliesti prie baltų kultūros. Edukacinio užsiėmimo  metu mokiniai ne tik aplankys „Baltų kelio“ ekspoziciją, bet  susipažins su baltų istorija, kultūra, baltiškaisiais simboliais ir jų reikšme.
Edukacinio užsiėmimo metu pasinersime į paslaptingą senųjų baltiškų simbolių pasaulį. Nuo senų laikų tam tikras simbolis ar ornamentas turi ne tik estetinę funkciją, bet ir atspindi, parodo žmonių požiūrį į juos supantį pasaulį, aplinką, gamtą ir jos reiškinius.
Tai lyg mūsų protėvių palikti ženklai, kuriuos galime perskaityti ir pabandyti suprasti.
Susipažinsime su įvairiausiais stiklo dekoravimo būdais, galimybėmis bei priemonėmis nuo seniausių laikų iki dabar.
Praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami pasirinktus baltiškus simbolius ar raštus, mokiniai sukurs savo kompoziciją, piešinį, kurį vėliau perkels ant savo atsinešto, galbūt jau nebenaudojamo  stiklinio indelio.
Mokiniams bus suteikiama  galimybė prikelti jį antram gyvenimui, sukuriant iš jo žvakidę, taip skatinant tvarumą.  Tai bus tikrai nuostabi patirtis, būdas iliustruoti savo norimą idėją ne tradiciškai popieriuje, bet ant pasirinkto stiklinio gaminio.
Savo  dekoruotas stiklines žvakides po užsiėmimo mokiniai parsineš į namus.


Specialūs šifruoti užrašai, randami tik M. K. Čiurlionio paveiksluose, eskizuose, laiškuose, -tai viena didžiausių paslapčių šio menininko biografijoje. Dėl ko buvo sukurtas ir ką reiškė šis slaptų simbolių raštas, niekam iki galo nėra pavykę išsiaiškinti. Tačiau viename iš M. K. Čiurlionio  laiškų broliui buvo atrastas visas šių simbolių alfabetas su paaiškinimais. Atęję į muziejų ir pamatę slaptuosius dailininko simbolius gyvai, kiekvienas gausite šio šifro alfabetą. Jį turėdami, galėsite ne ir didžiausias paslaptis užkoduoti savo sukurtame laiške, o jį galės perskaityti tik tas, su kuriuo pasidalysite slaptojo rašto šifruota abėcėle.


Namų kvapo gamyba – užburiantis eksperimentas, įdomus ir atpalaiduojantis procesas - įtraukia, o nenuspėjamas galutinis
rezultatas - žadina smalsumą.
Edukacinės programos metu degustuosime skirtingų natų kvapus, derinsime ir analizuosime, kursime asmeninį receptą ir išgausime unikalų namų aromatą. Kiekvienas dalyvis pagamins ir namo nešis namų kvapo buteliuką.


Edukacija „PO MAŽĄJĄ LIETUVĄ BRIEDŽIO TAKAIS“

Mažosios Lietuvos saugomų teritorijų direkcija

Pasirinkę edukaciją „Po Mažąją Lietuvą briedžio takais“ jūs būsite trumai supažindinti su Mažosios Lietuvos istorija,  jos  herbu. Ypatingą dėmesį skirsime vienam iš herbo simbolių- briedžiui. Sužinosite kodėl jo atvaizdas atsirado šio krašto herbe. O pažiūrėję filmuką apie Rambyno apylinkėse gyvenantį tikrą briedį, paklausę jo didingo balso įrašo, galėsite pasigaminti didingą briedžio karūną – ragus. Ir tuomet, pasidabinę savo kūriniais, patrauksime pasivaikščioti tikru  miško taku. Galbūt eidami aptiksite dar šviežius briedžio pėdsakus, ar pamatysite kitokių jo paliktų ženklų.  Patyrinėsite kas dar gyvena briedžio kaimynystėje, kokie augalai, medžiai auga. Įtempę klausą, išgirsite miško garsų įvairovę. Sudalyvavę šioje edukacijoje įgysite   daugiau žinių apie Mažosios Lietuvos regioną, apie mus supančią gamtą. Pasivaikščioję po mišką, ir įkvėpę pilnas krūtines švento Rambyno kalno oro į namus grįšite geresni, sveikesni, kūrybingesni.

       Veiklos metu vaikai  sužinos naujų dalykų apie Mažosios Lietuvos regioną, apie Rambyno regioninio parko išskirtinumą, patirs teigiamas emocijas, nes edukacijoje bus naudojamos vaizdo, audio priemonės, kūrybiniai rankdarbių elementai ir aktyvus buvimas gamtoje. Pažintis su girių karaliumi briedžiu atskleis daug gamtos ypatybių, paskatins dažniau lankytis gamtoje, tyrinėti, gerbti mus supančią aplinką. Vaikai Turės galimybę patyrinėti savo pojūčius gamtoje, pasidalinti patirtimi.


Kino edukacijos erdvė „Edukinas“ (Nuotolinė paslauga)

Virtualios kino edukacijos erdvės „Edukinas“, skirtos 5-12 klasių mokiniams, tikslas – plėsti dalyvių kultūrinį akiratį bei patirčių įvairovę, ugdyti kritinį mąstymą ir kūrybingumą, stiprinti kultūrinį identitetą ir sąmoningumą, naudojant kiną kaip priemonę. „Edukinas“, veikiantis kartu su legalia internetine filmų peržiūros platforma „ŽMONĖS Cinema“, programos dalyviams siūlo rinktis iš edukacijai pritaikytos filmų programos, kurią sudaro daugiau nei 40 nuolat atnaujinamų Lietuvos ir užsienio kūrėjų filmų. Programoje pateiktuose filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios temos apie draugystę, pritapimą, išskirtinumą, pažinimą ir t.t. Filmų dėka mokiniai supažindinami su įvairiomis kultūrinėmis, istorinėmis, gamtos pažinimo, socialinėmis ir kitomis tematikomis. Išsirinkti aktualią temą atitinkantį filmą padės programos suskirstymas pagal klases; taip pat aprašymas, kuriame pateikta informacija apie filmo turinį, kokiai amžiaus grupei jis yra skirtas, jo trukmė ir pritaikymas konkrečiai dėstomai disciplinai. Specialistas pataria, kokiomis temomis mokytojai galėtų diskutuoti su mokiniais po filmo peržiūros. Tokiu būdu yra suteikiama legali galimybė susipažinti su edukaciniu turiniu nuotoliniu būdu. Daugiau informacijos apie edukacinių filmų programą rasite čia: https://www.edukinas.lt/, filmų peržiūros vykdomos kino platformoje ŽMONĖS Cinema: https://zmonescinema.lt/.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ką reiškia gyvūnai ir augalai Lietuvos herbuose? (edukacija nuotoliu)

Edukacinis užsiėmimas „Gyvūnai ir augalai Lietuvos herbuose“ suteikia mokiniams galimybę geriau pažinti gyvūnus ir augalus, taip pat sužinoti, kaip ir kodėl jie tapo Lietuvos gyvenviečių herbų simboliais. Pavyzdžiui, stumbrai, taurai ir ąžuolai simbolizavo drąsą, stiprybę ir ilgaamžiškumą, todėl buvo plačiai naudojami herbų kūrime. O kai kurie gamtos objektai herbuose intriguoja neįprastomis istorijomis, pavyzdžiui, kaip Birštono herbe atsidūrė banginis, arba kodėl Labanoro herbą puošia šernas, grojantis dūdmaišiu.
Pamokos metu mokiniai keliaus po Lietuvą, tyrinėdami herbų pavyzdžius iš skirtingų šalies miestų, miestelių ir saugomų teritorijų, o kelionėje susipažins su svarbiausiais heraldikos principais. Pakeliui išgirs netikėčiausių istorijų apie retas gyvūnų ir augalų rūšis bei vietines tradicijas.
Užsiėmimo metu mokiniai kritiškai analizuos gamtinių simbolių reikšmes, remdamiesi istoriniais šaltiniais, heraldikos principais ir biologijos žiniomis. Jie diskutuos, kaip gamtą vaizduojantys herbai gali atspindėti žmonių vertybes ir identitetą. Mokymosi procesą praturtins iliustracijos, vaizdo įrašai, viktorinos klausimai ir trumpi žaidimai. Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas mokinys turės galimybę praktiškai pritaikyti žinias, kurdamas asmeninį arba visos klasės herbą su gamtos simbolika.
Ši edukacija jungia istoriją, dailę ir biologiją, suteikdama mokiniams plačią perspektyvą į gyvūnų ir augalų simboliką Lietuvos herbuose bei jų reikšmę kultūroje.
Pamoką veda profesionalus ir Lietuvoje žinomas gamtininkas Tomas Pocius, turintis ilgametę patirtį dirbant su vaikais ir suaugusiaisiais gamtinio švietimo srityje.


Augalai žmogų supa nuo pat vaikystės. Bet ar visi pažįstami augalai augo mūsų šalyje visada? Kas pasėjo augalus ne gimtose jų vietose? Kaip jie keliauja? Kodėl ne visada priimami džiugiai naujoje vietoje? Visa tai atrasite mokymų metu. Edukacija skirta supažindinti su invaziniais augalais Lietuvoje, jų kelione į mūsų šalį, nauda ir keliamu pavojumi, apsisaugojimo priemonėmis. Mokiniai grupėse lygins gautus invazinių augalų herbariumus su rodomomis nuotraukomis, bandys juos priskirti prie tinkamų nuotraukų. Susipažins su sodo vėrimo tradicijomis, išmoks suverti netradicinį sodą iš džiovinto pelėvirkščio stiebų, kurį galės pasikabinti namuose, papuošti lauko erdves ar panaudoti kaip lesyklėlę žiemą. Dirbant menamos mįslės apie augalus. Tikimasi, kad edukacija lavins pastabumą supančiai aplinkai, kūrybiškai žvelgti į supančią aplinką, gal net taps laisvalaikio užsiėmimu.


Kultura - tai raktas į kūrybišką gyvenimą

Žinomas renginių ir TV laidų vedėjas R. Žiogas kūrybiškai atskleis kaip mūsų kultūra padeda atskleisti savo indentitetą ir kūrybiškai augti kaip asmenybė. Pasakojimas - gyvas liudijimas kaip galima keisti gyvenimo standartus ar primestus visuomenės stereotipus. Naturalu, kad jaunimas turi daug baimių ir iššiukių, neretai jų socialinė padėtis ir aplinka jiems nepadeda. Kaip atrasti save šių dienų kultūros kontekste? Apie tai ir pabendrausime su jaunimu.


Edukacinė programa "Gyvi tropiniai drugeliai iš arti"

Programos metu drugeliai laisvai skraido patalpoje (apie 30). Pristatoma apie 15 įvairių rūšiu drugelių iš skirtingų pasaulio kraštu. Programos metu dalyviai pamato ir drugelius, ir visas drugelio stadijas (kiaušinius, vikšrus, leliukės, kokonus) ne paveiksliuke ar ekrane, o naturaliai. Pradinių klasių moksleiviai bus įtraukti į žaidimą. kad geriau jas prisiminti. Pateikiama informacija apie ypatingus drugelių ir jų vikšrų maitinimo įpročius, jų gyvenimo trukme. Drugeliai turi savo spalvų, formų, elgsenos magiją, kuri vilioja vaikus pasinerti į pažinimų kelionę. Moksleiviai galės patirinėti kokoną, drugelio sparnus, pamatyti kaip valgo drugeliai, kiek koju turi ir kokios jos. Bus pristatyti drugeliai - rekordininkai. 9-12 klasių moksleiviai galės patirinėti drugelį per mikroskopą, sužinoti drugelio dauginimosi subtilumus, išgirs drugelių vardus ir legendas. Bus paaiškinta kada atsirado drugeliai, kodėl jie yra, kaip ir kas duoda drugeliasm vardus. Vyresnių klaisiu moksleiviams bus duodamos užduotis - surasti tam tikros rūšies drugelį, padaryti eksperimentą su drugelio sparnų ir t.t. Vaikai skatinami tausoti gamtą, atsargiai elgtis su drugeliais ir kt. gyvūnais. Programos pabaigoje kiekvienas dalyvis turi galimybė palaikyti apelsiną su ant jo atsitupusiu drugelių ir pasakyti jam savo norą. Drugeliai juk pildo norus! Po programos visi kviečiami dalyvauti piešimo konkurse - taip kur kas ilgiau išlieka emocija. Šios programos tikslas - 1.sukelti teigiamas moksleivių emocijas, 2.parodyti koks gražus, mistinis ir trapus drugelio gyvenimas, 3. vaizdžiai pademonstruoti iš kur ir kaip atsiranda drugeliai. 4. skatinti tikėti stebuklais ir savimi.


Garsų terapijos edukacijos pagrindinis tikslas yra skatinti gilų atsipalaidavimą, harmonijos jausmą ir bendrą gerovę, siekiant pasiekti vidinę ramybę, sąmoningumą ir emocinį balansą.
Uždaviniai:
1. Padėti atsipalaiduoti ir mažinti stresą;
2. Padėti susidoroti su emociniais iššūkiais ir permainomis gyvenime.
3. Didinti sąmoningumą apie kūną ir psichiką.
4. Skatinti kūrybiškumą ir naujų idėjų generavimą.
5. Skatinti savirefleksiją.
Šie uždaviniai orientuoti į asmens gerovę, vidinį augimą ir pažinimą. Garsų terapija yra ne tik priemonė atsipalaiduoti, bet ir kelias į gilesnį savęs suvokimą bei harmoniją.
Kas yra garsas? Garsas yra vibracija ir ta vibracija paliečia kiekvieną mūsų fizinio kūno dalį. Todėl garsą galime girdėti ne tik ausimis, bet ir kiekviena kūno ląstele.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nusivelsim sau veltinį 1-4 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Kas yra veltinis? Veltinis – viena iš seniausių tekstilės technologijų. Jau nuo seno žmonės savo buityje naudojo vilną, nes ji ne tik puikiai šildo, bet ir turi gydomųjų, tonizuojančių savybių. Šiūdienoje vilna naudojama kur kas plačiau: įvairiems aksesuarams, žaislams, namų interjero detalėms ir kt.
Programa „Nusivelsim sau veltinį” skirta 1-4 kl. mokiniams norintiems pažinti sausąjį vilnos vėlimo amatą, kuomet vilna badoma specialiomis adatomis. Eigos metu vilnos pluoštas sukimba tarpusavyje, tokiu būdu gimsta nuostabūs meno kūriniai.
Užsiėmimo metu dalyviams pateikiama teorinė medžiaga, pristatomas vilnos vėlimo amatas, jo ištakos, istorija, panaudojimo galimybės. Pateikiami įdomūs faktai apie vilną. Vėliau, mokiniai supažindinami su gamybos procesui reikalingomis priemonėmis, demonstruojama vėlimo technika, rodomi veltinių pavyzdžiai.
Mokiniams suteikiamos visos reikalingos priemonės: vilna, poroloninės kempinės, įvairių rūšių vėlimo adatos, siūlai, klijai, specialios dekoracijos. Edukatoriui mokant šio amato, vaikai patys kuria norimus dirbinius - figūrėles, žaisliukus, papuošalus ir kt. Vilnos pluošto spalvų gausa vaikams leis pasirinkti norimą derinį, suteiks kūrybinių idėjų ir teigiamų emocijų.
Edukacijos pabaigoje vaikai galės aptarti sukurtus darbelius, pasidalinti įspūdžiais. Savo sukurtus veltinukus mokiniai išsineš su savimi.
Tikslas - skatinti mokinių domėjimąsi lietuvių senuoju amatu -vilnos vėlimu, siekiant jį išsaugoti, bei perduoti patirtį ir žinias ateities kartoms.
1. Supažindinti su vilnos vėlimo amato istorija ir jo ištakas mūsų krašte;
2. Sudominti dalyvius senuoju amatu;
3. Perduoti vilnos vėlimo meistrystę ateities kartoms.


Edukacijos tikslas - skatinti pažinti kultūrą per meninę, edukacinę plotmę, didinant kultūrinį sąmoningumą, ugdant ir turtinant vidinį pasaulį, motyvuojant veikti ir pasitikėti savimi. Susipažįstant ir žaidžiant lietuvių senovinius žaidimus siekiamas kultūrinis, meninis bei edukacinis poveikis per etninę kultūrą.


J. Radzevičius SKRUZDĖLĖ ATSISKYRĖLĖ (Nuotolinė paslauga)

J. Radzevičius „Skruzdėlė Atsiskyrėlė“, rež. A. Markuckis, pamokanti istorija apie pasipūtusią Skruzdėlytę, kuri norėjo ir ieškojo lengvo gyvenimo. Sutikusi Boružę, Lietaus lašelį ar Jonvabalį, herojė prašė vieno ir to paties – „namo su dešimčia kambarių”. Savo kelionėje Skruzdėlytė ne tik išmoksta naujų dalykų, bet ir susiranda labai gerų draugų. O tada jos norai pasikeičia. Meninės raiškos priemonėmis perduodamos vertybės: draugystė, meilė, pagarba, atsakomybės jausmas. Spektaklis ugdys mokinių kritinį mąstymą, formuos vidinį pasaulį, emocinį intelektą ir estetikos pojūtį.


Alytaus Jurgio Kunčino viešoji biblioteka

„Edukacija „Nupiešk man pasaką“ skirta parengiamųjų bei 1 - 3 klasių mokiniams.
Mūsų tikslas - plėsti vaikų fantazijos ribas kartu ugdant kritinį mąstymą ir išlaisvinti jų kūrybinę vaizduotę.
Tikslo siekiame pasitelkus keturis uždavinius. Tai:
1. Įgalinti pasakos kaip literatūrinio žanro suvokimą, paaiškinti kūrinio esmines savybes.
2. Išmokti pasirinkti pasakos simbolius, lavinti vaizduotę, fantaziją, kūrybinę nepriklausomybę, gebėjimą paversti savo idėją piešiniu.
3. Sugebėti išskirti pagrindinius veikėjų bruožus ir juos perteikti piešinyje.
4. Argumentuotai paaiškinti, kodėl pasirinktas būtent šis konkretus epizodas ar simbolis.
Paslauga sudaryta iš trijų pagrindinių dalių: teorijos, klausymo/žiūrėjimo ir praktikos.
Pirmoje dalyje vaikai supažindinami su pačiu pasakos žanru - kas yra pasaka, kas šiam žanrui būdinga, kokios pasakos rūšys išskiriamos (mitologinės, stebuklinės, gyvulinės).
Antroje dalyje dalyviai pažiūri trumpą ekranizuotą pasaką „Varna ir sūris“ bei išklauso garsinę pasaką „Raudonkepuraitė“. Remdamiesi vienos iš šių dviejų pasakų motyvais vaikai atliks užduotis:
* Išrinks ir paaiškins pasakoje rastas VERTYBES.
* Išrinks ir paaiškins MISTINIUS SKAIČIUS.
* Išrinks ir paaiškins MISTINIUS SIMBOLIUS ir ŽENKLUS.
Atlikus užduotis, vieną iš vertybių, mistinių skaičių, simbolių ar ženklų nupieš ant gamtinių medžiagų bei papasakos kitiems vaikams, kodėl būtent tai nupiešė.“


Programos dalyviai muziejaus ekspozicijos salėje susitinka su aukštaite Onute, kuri visus ir pakviečia susipažinti ne tik su jos aukštaitišku kostiumu, bet ir su žemaitiškais, dzūkiškais, suvalkietiškais, Pamario krašto rūbais. Rodomas filmas, po kurio peržiūros dalyviai žaidimo pagalba patys bando atskirti skirtingų regionų kostiumus. Komandos gauna užduotį iš interaktyvių kubų surinkti jiems paskirto regiono kostiumus. Aukštaitė Onutė visus išmoko užsirišti aukštaitišką nuometą. Kadangi tautinis kostiumas yra šventinis rūbas, dalyviai pakviečiami paragauti šventinių aukštaitiškų čirvinių blynų.


Nuo seno šiaudiniai sodai buvo svarbi tautos kultūros dalis, o šiaudas lydėjo žmogų nuo pat gimimo iki jo mirties. Šio edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su senuoju šiaudinių sodo rišimo amatu, šiaudinių sodų pynimo papročiais, jų paskirtimi ir simbolika, sužinos, kaip tinkamai paruošti šiaudus. Įgytas žinias dalyviai panaudos savo rankomis rišdami šiaudinio sodo elementą, kurį galės parsinešti į namus. Kruopštus sodo rišimo darbas skatins dalyvių kūrybiškumą ir saviraišką, ugdys kantrybę bei kritinį mąstymą.


Daiktai iš praeities (Nuotolinė paslauga)

Užsiėmimas norintiems pažinti IXI-XX a. pr. kaimo žmonių buities aplinką, apyvokos daiktus, darbo įrankius, rakandus. Daiktai iš praeities turi savo istoriją, vardus/pavadinimus. Juos išlukštensime per smulkiosios tautosakos atstoves mįsles. Tikrai ir senovinės gražiosios mįslės kalba apie jau primirštus ar net nežinomus daiktus. Šis užsiėmimas papildys mokykloje įgytas lietuvių kalbos, pasaulio pažinimo žinias.


Kokie žodžiai tinka menui? Apie kūrybą ir istoriją (5-8 kl.)

Kaip XVII a. lipdiniai ir freskos susiję su šiuolaikiniais meno kūriniais? Kodėl menininkai renkasi skirtingas raiškos priemones? Ar svarbu, kur yra meno kūrinys? Šiuos ir panašius klausimus kelsime su moksleiviais edukacijos metu, skirsime laiko dviems šiuolaikinio meno kūriniams ir vienam XVII-XVIII a. puošybos elementui, išlikusiam Sapiegų rūmų sienose, aptarti. Svarbiausias mintis mokiniai išsineš užrašę jas atvirukuose ir galės išreikšti mintis apie šiuolaikinį meną ir istoriją savais žodžiais!


Romany bacht: romų istorija ir kultūra (išvažiuojamoji paslauga)

Viktorinos pobūdžio interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kurio metu dalyviai supažindinami su romų tautinės mažumos istorija, papročiais, tradicijomis, skaudžiais praeities momentais ir šiandieninėmis realijomis bei aktualijomis. Klausimai, atsakymai ir užduotys atskleidžia daugiasluoksnį ir įvairiaspalvį romų pasaulį, naujos žinios griauna senuosius mitus, laužo stereotipus. Romų kultūrinio tapatumo (at)pažinimas ugdo toleranciją ir supratimą apie šios tautinės mažumos savitumus.


Šioje edukacijoje mokiniai sužinos apie iš Vokietijos kilusio architekto Karlo Lorenco XIX a. projektuotų pastatų (rūmų, oficinų, pagrindinių vartų) architektūros ypatybes, kam jos buvo naudojamos. Dvaro viduje pamatys pagal išlikusią istorinę medžiagą restauruotas pokylių salę ir biblioteką; susipažins su atkurtomis autentiškomis detalėmis (gipso lipdiniais, medžio drožiniais ir kt.), juos galės paliesti. Pamatytus vizualinius vaizdus papildys skaidrės, iš kurių sužinos, kurioje vietoje stovėjo senieji Plungės rūmai (XVII a.), kodėl buvo nugriauti; sužinos apie šių rūmų restauravimą . Praktinėje dalyje mokiniai galės pasijusti restauratoriais - pasirinkę tam tikrą formelę, pritaikytą gipso lipdiniams lieti, turės galimybę patys iš gipso išlieti salės puošybos elementą (stilizuotą augalą ir kt.) ir juo parsivežę papuošti namus.