Afrikos būgnų pamoka Jūsų mokykloje! Tai puiki proga susipažinti su Vakarų Afrikos muzikos paveldu - būgnais! O jų išties yra daug ir skirtingų! Profesionalus perkusininkas, nuostabus edukatorius ir perkusijos studijos "Afrikos būgnai" įkūrėjas Gediminas Mačiulskis didžiulį dėmesį skiria afrikietiškai muzikai, ritmams, būgnams ir nuoširdžiai dalijasi savo patirtimi ir žiniomis su visais be išimties! Šioje edukacinėje pamokoje, jūs turėsite puikią progą išgirsti skirtingų afrikietiškų būgnų skambesį, jų atsiradimo istorijas, grojimo būdus ir galimybes. O svarbiausia! Kiekvienas iš jūsų galėsite išmėginti savo jėgas grojime! Būgnas kiekvienam dalyvaujančiam! Tai energijos, pozityvo ir gerų emocijų kupina pamoka, kurioje dalyvis ir kūrėjas yra kiekvienas iš jūsų!


Edukacija - Teatro dirbtuvės „Šiandien aš aktorius!“

Teatro dirbtuvės „Šiandien aš aktorius!“ siekia ugdyti mokinių kritinį mąstymą, kūrybiškumą, kultūrinį sąmoningumą ir pažinimo kompetencijas. Užsiėmimų metu mokiniai, kartu su profesionaliu aktoriumi, išbandys judesio, scenos kalbos ir emocinės išraiškos pratimus, susipažins su vaidybos pradžiamoksliu, lavins susikaupimo įgūdžius ir kūrybiškai improvizuos. Ši programa pagerins mokinių kūrybiškumą, pasitikėjimą savimi, bendravimo ir komandinio darbo įgūdžius. Užsiėmimus ves profesionalus aktorius, turintis patirties edukacinėje veikloje. Prisijunkite prie teatro dirbtuvių „Šiandien aš aktorius!“ ir patirkite teatro magiją!

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kūrybinės skrebinimo dirbtuvės „Aš Vilniuje"

Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Kūrybinės skrebinimo dirbtuvės „Aš Vilniuje“ - įtrauki ir kūrybingumo kupina edukacija moksleiviams, kurioje sudaromos galimybės grožėtis įvairiomis Lietuvos sostinės Vilniaus nuotraukomis ir susikurti sau skrebuką – meniškai dekoruotą nuotraukų kompoziciją.

Užsiėmimo metu moksleiviai susipažindinami su Skrebinimo technika ir imasi asmeninės iniciatyvos kurti skrebuką, kurią vėliau nešis į savo namus ar mokyklas. Pagrindiniai užsiėmimo objektai – skirtingą miesto veidą atspindinti ir paties moksleivio nuotrauka.  Taip pat į pagalbą pasitelkiamas įvairių spalvų ir tekstūrų popierius, lipdukai, audinių skiautės, antspaudai ir kitos smulkios detalės, kurių dėka meniškai įrėminamos nuotraukos.

Užsiėmimai vyks Lietuvos nacionalinės Martyno Mažvydo bibliotekos kūrybinėse dirbtuvėse PATS SAU, kuriose  gausu įvairiausių medžiagų ir įrankių kūrybinių polėkių įgyvendinimui. Taigi vizitas į edukaciją kartu bus ir galimybė praplėsti suvokimą ir žinias, kaip funkcionuoja ir kokias paslaugas teikia biblioteka.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Piemenėlių buitis ir žaidimai“

Kelmės dvaro svirne ir dvaro parke vykstančiame edukaciniame užsiėmime mokiniai bus supažindinti su piemenavimo papročiais Kelmės krašte. Užsiėmimas sudarytas iš trijų dalių. Pirmiausia autentiškoje Kelmės dvaro svirno aplinkoje tautiniais rūbais apsirengusi šeimininkė papasakos apie piemenėlių buitį, darbus ir laisvalaikį. Mįslėmis ir posakiais paįvairintas pasakojimas supažindins su svirne įkurta etnografine ekspozicija. Vaikai galės patys išbandyti eksponatus: pasverti druską senovinių svarstyklių bezmėno pagalba, pavaikščioti apsiavus klumpėmis, pasimatuoti iš rugių šiaudų padarytą piemenėlio palapinę nuo lietaus. Po to Kelmės dvaro parke visi žais piemenėlių žaidimus: mokysis vaikščioti su kojūkais, bandys rankų miklumą ant stiebų mėtydami iš žilvičio susuktus lankus, užrištomis akimis numušinės nuo baslio skrybėlę. Iki soties prisižaidę moksleiviai grįš į svirną, kamaroje sėsis prie stalo, kur kiekvienam paruoštas žemaitiškas pasninko patiekalas ir piemenėlių mėgtas valgis - virta nelupta bulvė su sėmeniniu. Supažindinti su pasninko tradicijomis ir piemenėlių mitybos įpročiais, vaikais ragaus pačių nusiluptą ir į sėmeninį pamerktą bulvę, kaip anais laikais tai darė piemenėliai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kauno moksleivių techninės kūrybos centras

Šioje interaktyvių veiklų kupinoje edukacijoje dalyviai susipažins su garso kilme ir būgnų istorija bei panaudojimu pasaulyje ir Lietuvoje. Dalyviai ne tik praturtins savo supratimą apie būgnus, bet ir patys susikurs savo būgno modeliuką - su būgno kuokelėmis (lazdelėmis), ir net keliomis stygomis! Viskas iš kasdienių priemonių, kurios dalyvių dėka pavirs šauniu mažu muzikiniu instrumentu. Maži būgnai - maži garsai..? Ateikite ir pamatysite, kokį įspūdingą būgnų akompanimentą galime sukurti kartu!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ši edukacinė programa, supažindina su vienu iš senųjų amatų - žvakių liejimu. Dalyviai susipažįsta su žvakių gamybos amatu, įrankiais, gaminimo būdais. Teorinėje užsiėmimo dalyje dalyviai supažindinami su žvakės, atsiradimo istorija, bičių produktais,  bei bitininko darbo įrankiais. Išgirsta kam naudojamas vaškas. Diskutuoja apie  tradicinius dzūkų krašto apšvietimo prietaisus,  žibalinę lempą, spingsulę, balaną, sužino apie jų naudojimo ypatumus. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai dalijasi iš savo šeimos atsineštais pasakojimais apie žvakės reikšmę jų šeimų gyvenime. Dalyviai supažindinami su senoviniu žvakių liejimo amatu, žvakės reikšme dvasinei kultūrai. Aptariama žvakės reikšmė ir simbolika žmogaus gyvenime. Praktinėje dalyje mokiniai stebi, kaip lydomas vaškas, aptariami bičių vaško gavimo būdai, jų nauda žmogui. Kol vaškas kaista, mokiniai iš lininių arba medvilninių siūlų ruošia žvakių knatus, po to senoviniu būdu lieja tikro bičių vaško žvakes, kurias pasiima sau.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Tikslas: suteikti žinių apie įvairius cirko elementus, įgyti žongliravimo patirties ir mažinti toleranciją smurtui. Uždaviniai: susipažinti su įvairiais cirko elementais; užtikrinti bendradrabiavimo atmosferą; suprasti kaip žongliruoti, ir išmokti žongliruoti su kamuoliukais ir POI, sukti lėkštes. Laikytis saugumo taisyklių ir suprasti, kad kartais tarp juoko ir pašaipos nėra aiškios ribos. Išmokti priimti nesėkmes, pasijuokti iš savęs ir bendradarbiauti. Bus demonstruojami nesudėtingi cirko elementai ( žongliravimas su kamuoliukais, skaromis, POI, lėkščių sukimas, Diabolo, akorobatika). Siekiama, kad vaikai ne tik žinotų, kaip žongliruoti, bet ir batys bandytu, lavintųsi. Žongliravimas padeda gerinti laikyseną, koordinacija, reakciją ir t.t. Tai smagus laisvalaikio užsiėmimas.
Ar Gediminas laiškuose kvietė atvykti cirko artistus? Susitikime ir paminėkime kartu Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metus.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Panevėžio rajono Smilgių kultūros centras

Edukacinė programa skirta Aukštaitijos metams. Ji pradedama edukaciniu pasakojimu – dalyviai supažindinami su XIX amžiaus pabaigos vidutinio valstiečio Aukštaitiška sodyba, kurią sudaro 6 pastatai ( gryčia, daržinė, pirtis, kalvė, tvartas, klėtis). Kiekvienas pastatas yra aplankomas ir trumpai apibūdinama jo paskirtis, senoviniai įrankiai, puošybos elementai, amatai, įterpiant Aukštaitijos krašte užrašytais vietinių žmonių pasakojimais, legendomis, pasakomis. Siekiant aktyvaus moksleivių dalyvavimo programoje, užduodami klausimai. Trukmė- 20 min.
Po to žaidžiami judrūs piemenų žaidimai: paslėpto daikto ieškojimas, „Boba“, kas taiklesnis (bulvių mėtymas į krepšį), žaidimas su lazdomis „Perkūnas šaudo“. Trukmė -20 min.
Mokomasi tradicinių Aukštaitiškų šokių: „Dūda“, „Mėnesėlis“, „Trepsiukas“, „Malūnėlis“. Trukmė -20 min. Judrūs žaidimai ir šokiai baigiami supažindinimu su aukštaitišku kulinariniu paveldu. Ant laužo kepama tradicinė piemenų pautienė. Pasidalinimas gerąja patirtimi. Trukmė – 30 min. Priemonės: muzikiniai įrašai, piemenų žaidimų priemonės (lazdos, krepšiai, lankai), maisto produktai, vienkartiniai indai. Siekiama, jog edukacinėje programoje dalyvavę mokiniai ne tik plėstų kultūrinį akiratį, muzikuotų, šoktų, ugdytų kūrybiškumą, bet ir pamiltų Aukštaitijos etnografinio regiono kultūrą, muziką ir kulinarinį paveldą, būtų išprusę ir užaugtų aktyviomis sąmoningomis asmenybėmis.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kviečiame pradinių klasių moksleivius susipažinti su Lietuvos ir pasaulio mitologine tautosaka. Sakmės, legendos atveria netikėčiausiais patirtis. Jos leidžia keliauti po fantazijų ir įdomių personažų pasaulį, mokytis naujų patirčių ir sužinoti daug naujo. Edukacijoje jūsų lauks įkvepiančios istorijos, smagios bei netikėtos užduotys.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ekslibriso edukacija „Įkvėpta vaizduotės dėmė“

Jei mene ieškote džiaugsmo ir pasitenkinimo, laisvės ir ekspresijos – šios kūrybinės dirbtuvės Jums.
„Įkvėpta vaizduotės dėmė“ – tai originalus būdas susikurti savitą autoekslibrisą. Tai unikali galimybė nevaržomai reikštis ir atsiskleisti individualybei.
Pasirinkta technika – grafinė dekalkomanija – mechaniškas dažų perkėlimas nuo dažais dengto pagrindo ant popieriaus. Tai netikėtumų išraiška, kai kuriamas menas be išankstinio piešinio.
Kūrybinio proceso metu dalyviai dažus teps, prispaus, judins, suks, baksnos, kartos, ieškos, nudžiugs, stebės, pieš, braukys, mėgausis, atras, „gadins“, sukurs greitą ir laisvą savitą rezultatą.
Dalyviai kaups kūrybinę patirtį apie knygos ženklo meną ir papildys grafikos technikų bagažą.
Tai ne išmokti kurti, o kuriant mokytis – tai veiksmas, labiausiai atspindintis šias kūrybines dirbtuves.

Kultūrinės edukacijos tikslas – sudominti nauja technika – grafine dekalkomanija ir atskleisti kūrybinį jaunimo potencialą, skatinti vaizduotę ir drąsą kurti bei eksperimentuoti.
Uždaviniai:
1. Populiarinti ekslibriso meną tarp jaunimo.
2. Pristatyti trumpą lietuviško knygos ženklo teoriją ir bibliotekos Knygos grafikos centro veiklą.
3. Skatinti kuriančiųjų kūrybiškumo, kritinio mąstymo ir kultūrines kompetencijas naudojant atsitiktinę grafinę dėmę – grafinę dekalkomaniją.
4. Tobulinti komunikavimo bei pažinimo kompetencijas.
5. Kaupti kūrybinę patirtį.

Užsiėmimo trukmė: 45 min.
Dalyviai: 5-12 kl. moksleiviai.
Vieta: Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka.


Skudurėliai, skudurai... Nuo pat ryto aš plušu - plėšau krūvą skudurų! Dar šiokiadieniais skalbiu, turiu šimtą marškinių, jų man reikia be sagų. Katilą aš jau kaičiu, o užkaitusi jaučiu - virsiu šimtą marškinių, kurie bus jau be sagų, nebereiks jiems ir siūlių, verdu vien tik skudurų... O išvirusi meldžiu, kad supūtų pamažu, gal po trisdešimt dienų, liepos mėnesį, birželį, nes supuvusių reiks spalį - atiduosiu į malūną, kur velniai ant rato griūva. Šitaip dieną iš dienos, be jokios, mat, atvangos! Tamsta, tu jei nežinojai, Prienuose labai nuo seno, žmonės amatą gvildeno - iš supuvusių skudurų jie gamino popierių. O ant skudurinių popierių - kiek gi nuveikta darbų: Vytautas laiškus rašė, sostinei gerumo prašė, Mažvydas raides suraitė - Katekizmą daug kas skaitė. Štai kam reikia skudurų, be jokių ilgų kalbų! O, kad jūs man taip patinkat, aiškinu, koks darbas tinka: reikia pas mane atvažiuoti, skudurėlius surūšiuoti (linas, medvilnė - puiku, visa kita nesvarbu), plėšyt, plėšyt ir skanduoti - visa kita nereaguoti! Aiškinu, kas nenuliūdo, semsim popierių iš "bliūdo". Ir iš šitų skudurų - gausim krūvą popierių! Popierėlis bus dailus - dėsim tušo antspaudų, dar papuošim skuduriuku ir paversim atviruku! Skudurininkė visada - pavaišina arbata. Dar ir to mums negana - valgom popierių greta! Visus darbus jau atlikę žaisim, skudurininkės žaidimą!


„Atrask judesį savyje“ praktinis, pažintinis ir kūrybinis judesio užsiėmimas

Šokis turi didžiulę įtaką žmogaus nuotaikai. Įrodyta, kad judėjimas  mažina nerimą, stresą, žmogus pradeda pozityviau vertinti save, savo gebėjimus, šeimos narius, draugus, jį supančią aplinką. Šokio metu organizme išsiskiria laimės hormonas endorfinas. Jis mažina skausmą ir stresą, sukelia geros savijautos būseną. Šokdami vaikai sustiprina trumpalaikę ir ilgalaikę atmintį, sukuria naujus ryšius smegenyse, „aštrina“ suvokimą, greitina reakcijas. Šokis draugų būryje didina socialinę integraciją, vysto socialinius įgūdžius, komunikabilumą, didina draugų ir bendraminčių ratą, o visa tai veikia teigiamu grįžtamuoju ryšiu mūsų emocinei sveikatai.
 Atrask judesį savyje - tai šokis per žaidimą, atliekant kūrybines , improvizacinius bei ritmo pratimus, vaikams atvers suvokimą jog kiekvienas mūsų kasdienybėje atliekamas judesys ir yra šokis. Mes improvizuosime, ieškosime naujų judėjimo būdų, išgirsime muziką kitaip, mokysimės kurti, bendrauti ir bendradarbiauti, laisvai reikšti savo mintis ir emocijas ne tik žodžiu bet ir kūnu. Tikslas ugdyti kūrybingą asmenybę, skatinti pasitikėjimą savimi, atskleisti kiekvieno individualumą ir skirtingus gebėjimus, stiprinti bendradarbiavimą bei socialinius įgūdžius.

Kūrybiniai judesio susitikimai pritaikyti įvairioms amžiaus grupėms ir fizinėms kūno galimybėms. Kūrybiškai įveiklinus vaikus tam pasitelkiant šiuolaikinį šokį, vaikai stiprins trumpalaikę ir ilgalaikę atmintį, sukurs naujus ryšius smegenyse, „aštrins“ suvokimą, greitins reakcijas. Buvimas būryje mažins socialinę atskirtį, vystis socialinius įgūdžius, komunikabilumą, plės bendraminčių ratą. Kartu mokysimės bendrauti ir bendradarbiauti, laisvai reikšti savo mintis ir emocijas ne tik žodžiu bet ir kūnu. Projekto susitikimų tikslas atpalaiduoti kūną ir mintis, ugdyti kūrybingą asmenybę, skatinti pasitikėjimą savimi.

Paslauga pritaikoma ir žmonėms su specialiaisiais poreikiais


Ar kada nors norėjote skristi į kosmosą? O kaip Jūsų vaikai, ar turi tokių svajonių? Suteikite jiems galimybę pabūti astronautu! Mes siūlome pažintinę, interaktyvią edukacinę veiklą - kosminį skrydį, kosminio roboto viktoriną ir nepakartojamus potyrius, apsirengus astronauto kostiumais. Prisiminimui Jums lieka astronautiškos  nuotraukos ir kosminiai prizai!
KOSMINIS FILMAS
Autorinis 15 min. trukmės pažintinis edukacinis filmas nukelia vaikus į Saulės sistemą. Jaunieji astronautai susipažįsta su Saulės sistemos planetomis, patirdami įvairių nuotykių ir netikėtumų! Pasirodo, kad vaikų laukia kelionė ne tik kosmosu, bet ir laiku. Įdomu?
ASTRONAUTŲ VIKTORINA
Jaunieji astronautai, pakeliavę kosmosu ir susipažinę ar geriau pažinę Saulės sistemą, varžosi jaunųjų astronautų viktorinoje. Viktorinoje dalyvauja kiekviena klasė kaip ypatinga jaunųjų astronautų komanda. Viktorinos kosminiai klausimai gali būti paprasti ir sudėtingi, gali nustebinti, o gal paskatinti susimąstyti. Šioje viktorinoje visi verti prizų, todėl kiekviena komanda apdovanojama kosminėmis taurėmis.
KOSMINIS ROBOTAS
Pas vaikus atvyksta ypatingas svečias - įspūdingas Kosminis robotas!  Norite susipažinti? Mielai! Robotas atsakys į visus vaikams rūpimus klausimus apie kosmosą ir ne tik. O gal patys norite būti astronautu ir keliauti kosmosu, tyrinėti dar nepažintas erdves? Robotas patars ko reikia norint būti astronautu, kokias asmenines savybes ugdyti, kokių mokslo aukštumų siekti, kuo domėtis.
ASTRONAUTŲ RIKIUOTĖ (FOTOGRAFIJA)
Pakeliavę kosmosu ir patyrę naujų įspūdžių mokiniai kviečiami į Astronautų rikiuotę! Tai ypatinga jaunųjų astronautų komanda. Visi rengiamės astronautų kostiumais ir rikiuojamės ypatingai fotografijai.
Visos edukacinės veiklos metu, savo telefonuose galite užfiksuoti jaunųjų astronautų patyrimus ir nuotaikas. Ir turite galimybę išsirinkti ir patys pasidaryti Jums labiausiai patinkančias nuotraukas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kalvystės edukacijos  svarba- plėsti edukacijos galimybes, įveiklinti senuosius, primirštus amatus.
Puoselėti etninės tapatybės išsaugojimą per suteiktas žiniais.
Tikslas: maksimaliai suvokti geležies kelią: per istorines žinias, senajį kalvystės amatą.
Renginio formatas- interaktyvi edukacija: pažintis, žinios, pats dalyvio veiksmas- pabandymas kalti geležį, suprasti, pajausti, kaip ji formuojasi.
Supažindinti edukacijos dalyvį su mažai žinomomis geležies amato senosiomis technologijomis.
 Svarbi kultūrinė vertė- šiandienos kontekste, sumodernintoje kasdienybėje.
 Tai sąntykis šiandienos ir senovės: išsamus susipažinimas, suvokimas, pajautimas. Svarbus reflektuojantis dalyvio sąntykis su aplinka per puoselėjamą senąjį amatą.
Reflektuoti su besidominčiu dalyviu. Suteikti galimybę pažinti technologijos aspektus.
 Edukacijos vienas iš pagrindinių tikslų  yra ugdyti ir skatinti jaunosios kartos tvarų sąntykį su supančia aplinka.
Kalvystės edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinė ir praktinė.
Profesionalus  kalvis Martynas Stankus , Stankų kalvėje, Mažeikiuose demonstruos kalvystės procesą, dalyviai galės nusikalti vinį , ar kokį suvenyrą.  Dalyviai mokinsis įskelti ugnį skiltuvo pagalba.
Taipogi bus išsami teorinė dalis apie geležį.
Bus  pristatyti ginklai, šarvai įvairaus laikotarpio, papasakojima apie jų gamybą, patį procesą.

Edukaciją atliks profesionalus 6 kartos  kalvis, ginklų rekonstruktorius Martynas Stankus.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Edukacinę veiklą veda turinti pedagoginį išsilavinimą, tradicinių amatų meistrė, duonos kepėja, Miglė Dalgedaitė. Nuo 2011 metų, autentiškoje savo sodyboje, kurioje gyvena jau 6-oji karta, edukatorė organizuoja vaikams veiklas, kurios - skatina vaikų kritinį mąstymą, ugdo mokinio kultūrinę savimonę, stiprina kūrybiškumą, ugdo komunikavimo ir pažinimo kompetencijas, formuoja mokinių kultūros vartojimo įpročius.
Edukacinės veiklos metu organizuojama ir įgyvendinama inovatyvi ir kūrybiškumą skatinanti veikla; taikomų metodų pagalba mokiniai bus skatinami generuoti idėjas, kritiškai mąstyti, kelti klausimus, įžvelgti sąsajas; bus sudarytos sąlygos mokiniams būti unikaliais, leisti kelti ir įgyvendinti savo idėjas; veiklos pritaikytos prie kiekvienos amžiaus grupės poreikių, žinių, galimybių priimti ir suvokti informaciją, formuoti mokinių kultūrinius įpročius; bus užtikrinti veiklų nuoseklumas, detalumas ir tarpusavio dermė; papildytos bendrosios ir specialiosios žinios, skatinant kūrybišką mokinių veiklą.
Atvykę į amatų centrą, patalpose, tarp senovinių rakandų, šalia duonkepio pečiaus vaikai bus supažindinti su įvairiais grūdais, juos nagrinės, palygins formą, spalvą, skonį. Formuos kiekvienas savo unikalų duonos kepalėlį, kurį pašausime į pečių kepti. Kol duona keps, su vaikais nagrinėsime, diskutuosime visą duonos kelią nuo grūdo iki kepalo ant stalo. Vaikai mokysis sėti iš sėtuvės, pjauti su pjautuvu, kulti su spragilu, malti grūdus girnomis, traiškyti akmenine grūstuve, minkyti duonubilyje ir formuoti duonos kepalus. Vyks patyriminis mokymasis, papildytas trumpais video įrašais, senovinių nuotraukų demonstravimu. Po mokymosi bus trumpas temos pakartojimas ir refleksija. Taip pat vyks duonos degustavimas. Iškepta duona bus supakuota ir kiekvienas pasigaminęs savo kepalėlį parsiveš į namus.


Lietuvių kalba seniau ir dabar. Kaip keičiasi mūsų žodžiai?

Alytaus rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Kokia Tau yra lietuvių kalba? Įdomi? Sudėtinga? Sena? Nuolat besikeičianti? Daiktavardis, meilė, išmintis, laikrodis – tai tokie žodžiai, kurie į kraują įaugę. Rodos, jie buvo visada. Bet ar žinai, kad juos įvairiais amžiais sugalvojo tuo metu gyvenusios asmenybės, kuriems rūpėjo lietuvių kalbos ateitis. Tiesą sakant, jiems rūpėjo, kad šia kalba kalbėtumei ir Tu.
Šio užsiėmimo tikslas – supažindinti Tave su lietuvių kalbos, o ypač žodyno, kaita įvairiais istoriniais laikotarpiais. Ką ir kaip veiksime? Susimatysime Microsoft Teams platformoje ir pakalbėsime apie Lietuvos istoriją, mūsų kalbos raidos etapus, o svarbiausia – ryšį tarp jų. Aptarsime kalbos sistemą, ypač žodyno dalį, patyrinėsime, kas yra archaizmai ir naujažodžiai. Įsivaizduok, turėsi galimybę paskaityti 1915, 1921, 1923 m. knygas!
Nesijaudink, nereikės visas 45 min. klausyti monotoniško pasakotojo. Norėsime išgirsti Tave! Mums įdomu, ką Tu samprotauji apie lietuvių kalbą, kaip sekasi ją Tau ir Tavo draugams vartoti ir mokytis. Pažadame pasiklausyti ir muzikos.
Atliksi individualias užduotis: ieškosi archaizmų, atskleisi naujadarų reikšmes, o galiausiai ir pats arba pati juos sukursi.
Labai tikimės, kad po šio užsiėmimo suprasi, kokius iššūkius teko patirti mūsų kalbai, nuo ko prasidėjo bendrinės kalbos gimimas, kaip keičiasi žodžiai, kas tai lemia. O svarbiausia, tapsi žodžių kūrėju arba kūrėja. Gal po 100 metų toks pats trylikametis ar keturiolikmetis skaitys knygas, kuriose bus vartojami Tavo sugalvoti žodžiai?
Užsiėmimą ves Irma Žvinakienė, lietuvių filologė, Alytaus rajono sav. viešosios bibliotekos Verebiejų filialo vyresnioji bibliotekininkė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija ,,Kitas veidas“ Medicininė kaukė – šių dienų kūrinys? Nieko panašaus, – apsaugą nuo viruso žmonės ėmė nešioti prieš 400 metų. O apsauga nuo dvasių dar seniau – prieš daugiau nei 9000 metų. Senąja ispanų kalba kaukė reiškia kitą veidą, todėl žmonės kaukę dėvėjo norėdami pasislėpti. Tačiau ne tik, ar žinai, kad senovėje mokiniai už prastą mokymąsi galėjo būti nubausti priverčiant juos nešioti ,,gėdos“ kaukę su asilo ausimis? Afrikos genčių kariai baisiomis kaukėmis stengėsi išgąsdinti savo priešus, senovės inkai – prisikviesti mirusiųjų dvasias, o lietuviai – išvaryti visus negerumus iš savo kiemo. Kaukės gali būti naudojamos ritualuose, ceremonijose, medžioklėje, šventėse, karuose, spektakliuose, teatruose, madoje, sporte, filmuose, taip pat medicinos, apsaugos ar profesiniais tikslais. Pasaulyje veikia net keletas muziejų, skirtų įvairių rūšių kaukėms. Edukacijos metu susipažinsite su įdomiausiomis pasaulio kaukėmis, senovės graikų, japonų teatrais, sužinosite apie kam kaukės reikalingosVenecijos karnavalo dalyviams, o kam – numirėliams. Edukacija skirta 2-4 ir 5-8 klasių mokiniams. Priklausomai nuo mokinių amžiaus, jų gebėjimų taikomi skirtingi mokymo metodai: 2-4 klasių mokiniai atlieka kūrybinę užduotį ir iš pateiktų medžiagų kuria teatro kaukę, 5-8 klasių mokiniai žiūri video medžiagą apie pomirtinių kaukių gamybą, susipažįsta su žinomiausiais kino filmais, kurių herojų įvaizdis kuriamas naudojant kaukę.
Mažiausias pamokų skaičius kituose už Kauno ar Vilniaus ribų - 4 pamokos vienoje mokykloje.
 Kiekviena edukacija derinama individualiai: data, pamokų pradžios laikas, tad prieš rezervuojant laiką, būtina susisiekti telefonu.


,,Misija (Ne)Įmanoma''. Patirtinis edukacinis žaidimas 9-10 kl. mokiniams

Žaidimą ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ užpildo linksmų, kūrybiškumą skatinančių, keistų, nepatogių, tačiau būtinai kultūrinį akiratį plečiančių, draugystę skatinančių ir komandą formuojančių užduočių vykdymas, unikalios piešimo ir rašymo simbioze paremtos refleksijos, sukuriančios dalyvių tarpe taip reikalingą bendrumo jausmą. Užsiėmimo metu dalyviai ne tik piešia, konstruoja, vaidina, dainuoja ir t.t., jie per savo patirtį ir išgyvenimus išjaučia bendruomenės iššūkius, geba juos įvardinti ir pasiūlyti būdų jiems išspręsti, ima labiau vertinti unikalius kolektyvo narių gebėjimus ir vienoje ar kitoje meno srityje bei jų indėlį į bendrą komandos sėkmę.
Edukacijos programą sudaro: susipažinimas, klausimų ratas, ,,ledlaužiai’’ pratimai, žaidimo pristatymas, strategijos planavimas, žaidimo procesas, užsiėmimo refleksija.
Mūsų didelės komandos tikslas - mokyklos bendruomenės bendravimo kultūros bei moksleivių kūrybiškumo puoselėjimas per kultūrinę raišką bei kultūrinį sąmoningumą.
Edukacija remiasi David Kolb patirtinio ugdymo principu, taip pat ,,Nesmurtinės komunikacijos’’ bei ,,Ubuntu’’ filosofijomis, S. Covey visų savo būties lygmenų pažinimo bei jų lavinimo principais.
Kultūrinio, kūrybiškumą ugdančio žaidimo ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ vedliai - jungtinė lektorių grupė iš Whatansu komandos.
Kadangi mūsų kolektyvas yra platus, eduakcija  vienu metu gali vykti kelioms grupėms/klasėms iš karto.


Nidos kultūros ir turizmo informacijos centras "Agila"

Šioje edukacinėje programoje taikome ebru tapybos techniką, kurioje slypi didelė simbolika tiek geografine, tiek idėjine prasme. Tarp dviejų vandens telkinių - Kuršių marių ir Baltijos jūros - įsikūręs Neringos kurortas. Per visą istoriją ši vieta traukė menininkus ir kūrėjus, ieškančius prieglobsčio savo kūrybinėms emocijoms. Pati Kuršių nerija - tarsi meno šedevras: aukštai iškilusios kopos, vešlūs miškai ir ramūs vandenys audžia ramybės drobę. Simboliškai ji kviečia jaunąją kartą atvykti ir kurti, išreikšti savo emocijas ir gražias vaikiškas fantazijas, tikintis, kad jie gali tapti netolimos ateities menininkais, kultūros ambasadoriais, išradėjais ir šviesiais protais.
užsiėmimų metu naudosime įvairias medžiagas, įskaitant vandenį, natūralius pigmentų dispersantus, natūralius dažus, aliejų, specialų popierių, teptukus ir unikalias šukas ar lazdeles. Visos medžiagos yra netoksiškos ir nekelia pavojaus dalyvių sveikatai. Mūsų užsiėmimų išskirtinumas slypi galimybėje tapyti ant vandens paviršiaus. Ši procedūra atliekama inde, pripildytame sutirštinto vandens (naudojant vandens tirštiklį). Naudojant teptukus ir natūralius dažus, taškeliais ant vandens paviršiaus sukuriamas norimos spalvos fonas būsimam meno kūriniui. Vėliau šis fonas specialiomis šukomis ir lazdelėmis formuojamas, kad būtų galima išgauti įvairius raštus ir piešinius. Tada baigtas meno kūrinys perkeliamas ant specialaus popieriaus ir paliekamas išdžiūti. Kiekvienas užsiėmimas trunka iki 90 minučių, o tapybos sesijų rezultatai nenustoja džiuginti jaunųjų kūrėjų.


Palangos miesto pučiamųjų instrumentų orkestras „Palangos orkestras“ pristato 45 minučių trukmės edukacinį užsiėmimą-koncertą su teatriniais elementais, skirtą 1-4 klasių mokiniams. Užsiėmimo tikslas – supažindinti vaikus su pučiamųjų instrumentų orkestro specifika ir jo atliekama muzika. Pagrindinis edukavimo instrumentas bei mediatorius – muzika. Būtent ji čia tampa pagrindiniu poveikio elementu, o klausymasis – svarbiausiu vaizduotės gamybos varikliu. Specialų 11-os trumpų dalių kūrinį edukacinei programai sukūrė patyręs pučiamųjų žanro kompozitorius Tadas Šileika. Viena vertus, tai muzikinis pasakojimas, kviečiantis užsiėmimo dalyvius į kelionę po „Skambantį mišką“, kuriame tarpsta įvairiausi stebuklingi padarai, turintys supergalių – gebantys įvaldyti ir prakalbinti pučiamuosius ir mušamuosius instrumentus. Kita vertus, muzikinė medžiaga sukonstruota taip, kad atskleistų orkestro muzikines galimybes bei organiškai pristatytų visas pučiamųjų orkestro instrumentų grupes, kiekvieno instrumento tembro ypatybes bei spalvas. Užsiėmimo dalyvius kelionėje po „Skambantį mišką“ lydi profesionali aktorė Aistė Šeštokaitė, į bendravimą su vaikais įstraukia orkestro atlikėjai bei dirigentas. Tam, kad kelionė tęstųsi vaikai turi įvykdyti įvairias užduotis, susijusias su konkretaus instrumento pažinimu. Užsiėmo metu dalyviai susipažins su orkestro struktūra, išgirs, kaip skamba kiekviena instrumentų grupė, prisilies prie jų istorijos, suvoks, ką orkestro gyvenime reiškia harmonija ir kam kolektyvui reikalingas dirigentas, patirs specialiai jiems ir orkestro pažinimui parašytą muzikos kūrinį. O taip pat prisimins svarbias bendražmogiškas vertybes bei tvaraus bendradarbiavimo principus.


Mokyklinio amžiaus vaikų streso įveikos įgūdžių lavinimas

Edukacinės programos tikslas – suteikti paaugliams streso prevencijos ir įveikos kompetencijas, t.y. žinias, įgūdžius, praktinę patirtį, leidžiančią pagerinti savo psichologinę-emocinę būseną, padidinti darbingumą, sustiprinti psichologinį atsparumą ir atpalaiduoti kūrybines galias.

Uždaviniai:
-ugdyti mokinių socialinius emocinius įgūdžius, gilesnį savęs pažinimą, gebėjimą reflektuoti;
-stiprinti mokinių savivertę bei skatinti jų motyvaciją mokytis;
-mokyti mokinius relaksacijos ir kitų streso įveikos technikų;
-skatinti, išlaisvinti kūrybiškumo galias.

Edukacinis renginys išvažiuojamasis, vyksta mokyklos patalpose. Edukacijos 180 min trukmė atitinka 3 pamokas ir 2 pertraukas.

Edukacinė programa suskirstyta į dvi pagrindines dalis:
1) Atliekama komandinė kūrybinė užduotis su iššūkio tikslais, kuri skatina ieškoti kūrybinių sprendimų ir sudaro galimybę patirti sėkmės jausmą visoje klasėje ir tuo kartu pasidžiaugti. Organizuojama diskusija apie gerą savijautą, pristatoma informacija apie laimės neurochemiją, kaip kurti gerą savijautą.
2) Diskutuojama apie stresą paauglystėje, kaip jį atpažinti ir užkirsti kelią jo įsigalėjimui. Edukacijos metu praktiškai mokoma streso valdymo praktikų nusiraminimui, emocijų reguliavimui, psichologiniam atsparumui, kvėpavimo, raumenų atpalaidavimo, penkių pojūčių technikos ir kt.

Edukacija lavina gebėjimą stebėti, reflektuoti savo mąstymo procesą, atpažįnti naudingus ir žalojančius mąstymo būdus, taisyti mąstymo klaidas.

Galutinis praktinio mokymo tikslas – išmoktų technikų įtraukimas į kasdieninį gyvenimą. Gebėjimas suprasti, tinkamai reikšti emocijas - savireguliacija, empatija ir gebėjimas sukurti gerą ryšį, išlaisvina kūrybines galias.

Renginys gali vykti mokyklos salėje ar klasėje, kur yra lengvai stumdomi stalai ir kėdės.

Edukaciją veda psichologė Jolanta Nėjutė, sertifikuota koučerė. 2021 metais yra pravedusi 50 edukacinių renginių 9-12 klasių mokiniams. Nuolat veda mokymus pedagogams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


INTEGRUOTA LITERATŪROS IR DAILĖS PAMOKA. Kaip kuriamas charakteris tekste ir paveiksle?

Šioje integruotoje dailės ir literatūros pamokoje mokiniai interaktyviai, kūrybiškai supažindinami su pagrindiniais literatūrinio veikėjo charakterio bruožais. Pasitelkiant meno ir literatūros kūrinius, juos lyginant, analizuojant, diskutuojant grupėje mokomės atpažinti charakterius, diskutuoti ir reikšti savo nuomonę, kaip ir kuo jie skiriasi literatūroje ir kaip meno kūriniuose. Ką rašytojas arba menininkas nori pasakyti vaizduodamas vienaip ar kitaip savo kūrinių veikėjus? Edukacija vyksta parodos erdvėje, mokiniams pristatoma paroda, ją sukūrę menininkai ir parodos koncepcija. Apžiūrint eksponatus jie ir jų autoriai trumpai aptariami akcentuojant pagrindinę parodos idėją. Edukacijos pagrindinė užduotis – naudojantis trumpais šiuolaikinių romanų tekstais ir pasitelkiant teoriją apie įvairius veikėjų charakterizavimo būdus, išanalizuoti aprašomą konkretaus tapybos darbo personažą. Grupės užduotis – rasti paveikslą, kurio veikėją (ar veikėjus) charakterizuoja kiekvienas tekstas. Grupės pristato savo darbus – argumentuoja pasirinkimus. Pamoka baigiama refleksija, diskusija.


Ne tik pasaka, bet ir visas teatras gali sutilpti lagamine! Nereikia nei scenos, nei užkulisių – lagaminas prasiveria su jame įtaisyta „scenografija“,  pirštininės lėlės – veikėjai įsitaiso ant vaikų rankų, belieka išsidalinti žodžius ir išsirinkti raiškiausiai skaitantį pasakotoją. Atsivešime kelis lagaminus, kuriuos atvėrę išsitrauksime  pasakų veikėjus, kitą teatrinį rekvizitą ir kursime mini spektakliuką!
Pradžioje edukatorė trumpai pristatys Vaikų literatūros muziejų, užsiėmimo tikslą, eigą, trumpai supažindins su literatūrinės pasakos žanru, svarbiausiais teatro terminais, elgesiu scenoje, persikūnijimu į personažą ir kartu su dalyviais suvaidins vieną kūrinį. Tada dalyviai bus suskirstomi grupelėmis, kiekviena jų išsitrauks „savo“ lagaminą, kurį atvėrus bus pristatomas jo kūrinys, paskirstomi vaidmenys, išdalinami tekstai, leidžiama trumpai pasiruošti ir paeiliui suvaidinti. Po kiekvieno pasakos pristatymo aptarsime pagrindinę mintį ir ko ji mus moko.
Pabaigoje, išsitraukusios senas megztinių rankoves, kojines ir pirštines, medžiagos skiautes, virveles, sagutes ir siūlus, edukatorės (su dalyvių pagalba) pamokys, kaip lengvai, paprastai galima sukurti personažą - seną, nereikalingą daiktą prikelti naujam, pasakiškam gyvenimui, paskatins ieškoti senų lagaminų, juos ištapyti pasakų motyvais ir naudoti kitose pamokose, nešiotis į vaikų šventes ar atverti literatūros pamokų metu.


Drevernos vėtrungėlės dažymas (išvažiuojamoji)

Klaipėdos rajono turizmo informacijos centras

Ar žinote, kokiam tikslui buvo naudojamos vėtrungės? Ir kodėl jos vadinamos laivo karūnomis? Edukacinio užsiėmimo „Drevernos vėtrungėlės dažymas“ metu įminsite vėtrungių paslaptį. Susipažinsite su Pamario krašto kultūra, istorija, senosiomis žvejybos ir laivybos tradicijomis. Sužinosite, ką reiškė pamario laivadirbių pagamintos puošnios vėtrungės ir kodėl jas žvejai privalėjo iškelti savo burvaltės stiebo viršūnėje. Nagrinėsite vėtrungių ženklus bei jų spalviškumą, simboliką. Dažysite medinį ruošinuką - Drevernos vėtrungę – magnetuką, kurį pasiliksite atminčiai.


Programos metu mokiniai bendraus su aktore, kuri vakarų Londono universitete (UWL) studijavo muzikinį teatrą bei gilinosi į jo žanrą. Taip pat galės tiesiogiai užduoti iškilusius klausimus. Edukacijos metu bus pasakoja iš kur kilo miuziklas, nuo ko viskas prasidėjo, mokiniai bus supažindinami su vienais geriausių ir populiariausių miuziklų kompozitorių kūriniais. Išgirs kaip muzika bei dainos su laiku “evoliucionavo” ir keitėsi. Edukacijos metu mokiniai bus supažindinti su dramaturgine miuziklo puse, bus paaiškinta, kodėl miuzikluose yra šokama, dainuojama. Susitikimo metu mokiniai turės galimybę išmokti dainos fragmentą ir kartu prisijungti dainuojat ir šokant.


Edukacija „5 žingsniai į STEBUKLINGĄ ŽOLYNĖLIŲ PASAULĮ“

Aplink mus – neaprėpiamas gyvasis žaliuojantis pasaulis - teikiantis viską, be ko apskritai žmogus negalėtų egzistuoti... Šią išmintį svarbu perduoti vaikams – kaip vieną svarbiausių gyvenimo šiame pasaulyje vertybių. Padėkime jiems žengti pirmuosius žingsnius. Visos edukacinės „kelionės“ metu vaikus lydės paslaptinga žiniuonė - Žolynžiedė. PIRMAS ŽINGSNIS. Edukacijos pradžioje vaikai pakviečiami į užburiančią lėlių teatro pasaką „Stebuklinga Žolynėlio diena“, kuriame atskleidžiamas trapus ir magiškas augalo gyvenimas, prilyginamas žmogaus gyvenimui. Vaidinimo metu vaikai įtraukiami į veiksmą – jie „pavirsta“ įvairiais „žolynėliais“ ir ieško būdų, kaip padėti išgyventi pagrindiniam pasakos herojui. ANTRAS ŽINGSNIS. Informatyvaus video filmuko „Žalioji senolių išmintis“, kuriame įamžinti šmaikštūs vietinių apylinkių gyventojų pasakojimai, žiūrėjimas. Senoliai supažindina su nepaprastu augalų pasauliu: su begaline jų įvairove, keistomis savybėmis, kerinčiu grožiu, gydančiomis savybėmis ir stebuklingomis galiomis. TREČIAS ŽINGSNIS. „Jaunieji žolininkai“ kviečiami nukeliauti į netoliese esantį žolynėlių daržą susipažinti su jais „natūroje“: juos paliesti, pauostyti, prisirinkti aromatingų vaistažolių arbatai. KETVIRTAS ŽINGSNIS. Vaikai patys pasigamina iš surinktų vaistažolių - „Stebuklingą arbatą“ ir ja vaišinasi. Stebuklinga ji patampa tada, kai vaikai dėdami žoleles į ąsotį, „įdeda“ ir savus palinkėjimus. Arbatos gėrimo ritualą sustiprina senovinės dainos dainavimas ir apeiginio ratelio sukimas. PENKTAS ŽINGSNIS. Išvykstant visi gauna dovanų po mažytį lininį maišelį, į kurį patys įsideda jiems patinkančių žolynėlių, kad grįžę namo galėtų pasidėti po pagalve - kaip priminimą apie mus supantį Stebuklingą Pasaulį!


FANTASTIKA: ŽVILGSNIS Į KITOKIĄ ATEITĮ - tai žingeidumą, kūrybiškumą ir akiračio praplėtimą skatinanti edukacija. Pastaraisiais metais pastebima fantastikos idėjų ir motyvų gausa kino ir televizijos industrijoje, kuri neretai tampa tikrovišku ateities vaizdiniu. Moksleiviai, pasitelkę kūrybiškumą, keliaus į kitokią ateitį, domėsis, kokios temos šiandien labiausiai rūpi fantastikos kino filmų, serialų kūrėjams, kokios didžiausios grėsmės galimos mūsų pasauliui ir žmonijai. Edukacijos metu kiekvienas išbandys savo jėgas, kurdamas fantastinį personažą. Drauge ieškosime atsakymų: kokie fantastikos scenarijai gali išsipildyti, o kurie jau išsipildė?


Plungės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Tikslas – sukurti įtraukiančią, skaitymą skatinančią edukaciją, kurios metu vaikai pažvelgs į knygą kitu žvilgsniu, sužinos naujų, įdomių faktų, o praktinės užduoties metu bus skatinamas kūrybiškumas, lavinama vaizduotė. Uždaviniai: 1. suteikti įdomių žinių apie knygas; 2. supažindinti su knygų įvairove: „skaitomomis“ pasitelkus lietimą, klausą, uoslę;  stebinančiomis iliuziniais piešiniais, specialiomis priemonėmis; su išsilankstančiomis iliustracijomis; knygomis-dėlionėmis; šviečiančiomis tamsoje; su papildyta realybe; kontrastingų dydžių bei formų; labai senomis; išspausdintomis Brailio raštu ar egzotiškomis kalbomis; 3. knygelių dirbtuvių metu ugdyti dalyvių kūrybiškumą, skatinti fantazuoti; 4. kviesti pristatyti savo kūrinius, diskutuoti, išgirsti ir išklausyti draugus.
Veiklos aprašymas: Susipažįstama. Pristatoma veikla. Papasakojama įdomių faktų apie knygas; vaikai pačiupinėja, paklauso, pauosto pojūtines knygas, apžiūri, įsižiūri į knygas su iliuziniais piešiniais ir kitus įdomius leidinius. Skiriama užduočių. Po to pereinama prie praktinės veiklos – dalyviai pakviečiami pasidaryti po knygelę, ir, sugalvojus siužetą, užrašyti pavadinimą bei nupiešti viršelį. Autoriai trumpai pristato knygas, gali vykti „knygų mugė“. Užsiėmimo pabaigoje – aptarimas-refleksija.
Numatomas paslaugos edukacinis poveikis mokiniams: 1. veiklos turinys skatina pažinti knygos, skaitymo kultūrą; 2. edukacija didina kultūrinį sąmoningumą, plečia supratimą apie knygas, žanrus, kt.; 3. veikla formuoja teigiamą požiūrį į knygą, skaitymą; 4. užsiėmimas ugdo kultūrinį tapatumą; 5. skatinama saviraiška; 6. patiriamas kūrybinis eksperimentas; 7. lavinami meninės raiškos gebėjimai ir vaizduotė; 8. teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją; 9. ugdoma savivertė ir motyvacija; 10. ugdomi socialiniai įgūdžiai pristatant savo darbą, išklausant kitus ir t. t. Veiklos įgyvendintojai - bibliotekininkai K. Pilitauskienė, P. Gadeikis, S. Stuopelis, A. Vilienė.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Užsiėmimo metu nagrinėjant tautinį bei kitų šalių kultūrinį paveldą, pristatomos vaško panaudojimo galimybės liejant žvakes ir supažindinant su batikos technikos pradmenimis.  Kalbama apie dirbtinės šviesos atsiradimą ir jos reikšmę žmogaus gyvenimui. Lankytojai apžiūri, tyrinėja senąsias apšvietimo priemones - riebalinius šviestuvus, liktarnas, žibintus, lempas ir t.t.  Su lankytojais aptariama apšviestos erdvės reikšmė - tai galimybė nebūti priklausomam nuo gamtos. Palyginami senoviniai ir dabartiniai apšvietimo įrenginiai bei jų įtaka žmogaus psichinei ir fizinei sveikatai, ekologijai. Aptariama žvakės svarba ir šiandien. Praktinėje dalyje dalyviai supažindinami su žvakių liejimo technika, tam reikalingomis priemonėmis bei patys lieja žvakes. Aptariami kiti būdai vaško žvakėms gaminti. Užsiėmimo metu menamos teminės mįslės. Aptariamos platesnės  vaško panaudojimo galimybės anksčiau ir dabar - dailėje, skulptūroje, pramonėje, kalendoriniuose papročiuose. Akcentuojama štampuota vašku tekstilė.  Pati vaško panaudojimo idėja - dėti, naudoti jį ten, kur nenorima nudažyti. Šį vaško panaudojimo principą dekoruojant audinius, daugiau kaip prieš 2000 metų, naudojo persai ir egiptiečiai.  Piešiama ant medvilninio audinio specialiu įrankiu.  Lankytojai supažindinami su batikos istorija, jos vaidmeniu žmogaus buityje, apeigose.  Edukacijos lankytojai kuria savo originalios kompozicijos eskizą. 1-4 klasių moksleiviams siūloma drąsiai ir laisvai eksperimentuoti, nebijant suklysti. 5-8 klasių mokiniams rekomenduojama kurti renkantis asmeniškai ar socialiai prasmingą, gal būt, tautodailės motyvais grįstą kompoziciją. Vėliau motyvas perkeliamas ant audinio , išpiešiamas teptuku karštu vaško-parafino lydiniu. Likę laisvi plotai dengiami akvarele. Pabaigoje vaškas pašalinamas lygintuvu per popierių.


Edukacija aktuali, įtraukianti į nuotykį, istorijos kūrimą, joje svarbus tiek komandinis, tiek asmeninis vaidmuo. Tik nuo dalyvių, jų gebėjimo analizuoti, komunikuoti, priimti sprendimus, spręsti konfliktus, derėtis, dirbti komandoje priklauso, ar grupėms „pavyks išsigelbėti“ iš salos ir įveikti gamtos stichijas. Edukacijoje skiriama laiko ir skaitymo skatinimui pristatant įtraukiančias, vertingas knygas.
Forma – vaidmenų žaidimas.
Aplinka gamtinė.
Metodai: pasakojimas, taisyklių aiškinimas, vaidmenų žaidimas, aptarimas, analizavimas; pokalbis apie skaitymą, knygų rekomendavimas; skautiškos veiklos bei rungtys, kt.
Naudojamos priemonės / technikos: 3 grupių vaidmenų kortelės, asmeninių vaidmenų kortelės, išteklių kortelės, aprangos detalės bei daiktai, trys lokacijos, knygos. Pabaigai – skautų sodybos infrastruktūra (nusileidimo trasos, kliūčių ruožas, lipimo siena, dėžės, Jokūbo kopėčios.)
Edukacijos aprašymas:
Susipažįstama, pristatoma veikla. Klasė suskirstoma į 3 grupes – išgyventojus, ekspeditorius ir vietinę gentį.  Nurodomos lokacijos. Kiekvienai perskaitoma bendrojo aprašymo kortelė, paaiškinamos taisyklės. Paskirstomos vaidmenų kortelės ir priklausymo grupei žymos, išteklių kortelės, daiktai. Paskelbiama pradžia. Dalyviai turi pasiekti savo tikslus ir bendrą – išgyventi. Siekdami tikslų, jie gali daryti bet ką, išskyrus realų smurtą ar grasinimus. Moderatoriai stebi žaidimą, gali bet kada sustabdyti veiklą. Pasibaigus laikui, vyksta išsikūnijimas iš vaidmenų bei aptarimas.
Po „Salos“ - skautiški išbandymai.
Siekiamas poveikis:
1.	Patiriamos teigiamos emocijos, dalyvavimas leidžia pajusti kūrybos, eksperimentavimo bei žaidimo džiaugsmą.
2. Mokomasi tikslingai pasirinkti bendravimo priemones ir formas, bendradarbiauti.
3.	Puoselėjama prigimtinė bendražmogiškoji kultūra, vidinis pasaulis, individualybė, vaizduotė.
4.	Mokiniai priartinami prie grožinės literatūros pasaulio, atskleidžiama estetinė, meninė bei pažintinė vertė.


Edukacinė programa „Etninio tapatumo ženklai kasdienybėje" (9 - 10 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradicine ir šiuolaikine tekstile. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti naminės tekstilės dirbinius, pritaikant juos šiuolaikinėms mokinio reikmėms. 2. Supažindinti moksleivius su tradicinės tekstilės pluoštais  ir jų naudojimu tradicinėje kultūroje. 3. Analizuoti kraitinių baldų evoliuciją.
4. Akcentuoti spalvinius Aukštaitijos regiono audinių derinius, tradicinio meno komponavimo principus.
5. Išryškinti audinių raštų simboliką: augalijos, gyvūnijos pasaulio, kosminio pasaulio, geometrinių figūrų įvaizdžius.
6. Ugdyti ekologinę savimonę, skatinant daryti tvarius pasirinkimus. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas apskritojo stalo diskusija. Akcentuojama lininio audinio vertė tradicinėje kultūroje. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės, šiuolaikinės tekstilės dirbiniais. Demonstruojama tekstilės ekspozicija. Didesnis dėmesys skiriamas spalviniams Aukštaitijos regiono deriniams. Tyrinėjami linų, vilnų, kanapių, dilgėlių pluoštai. Demonstruojama mokomojo filmo ištrauka. Analizuojama kraitinių baldų evoliucija. Pasitelkus štampavimo metodą, šilkografijos dažais dekoruojamas lininis maišelis. Siekiamas poveikis: edukacijos dalyviai įvardija ir pagrindžia savo požiūrį į tradicinio meno reiškinius, svarsto, kaip nauja patirtis ir supratimas juos keičia ir praturtina. Remdamiesi savo patirtimi ir vaizduote, mokiniai kuria meninę kompoziciją, akcentuodami Aukštaitijos regiono spalvinius derinius. Geba pristatyti savo kūrybos rezultatą, į(si)vertina įgytą patirtį, suvokdami liaudies meno vertę asmens pasaulėvaizdžiui ir tapatybei formuotis. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Gaminsime kūčiukus – minkysime tešlą, kočiosime, pjaustysime ir kepsime. Šeimininkavimas virtuvėje suburs į didelės šeimos ratą. Kalbėsimės apie Kūčių tradicijas: kaip puošiame stalą, kiek ir kokių valgių dedame ant jo. Kiekviena šeimininkė kūčiukus kepa kitaip – didesnius, mažesnius, su aguonomis ar be jų. O ir vadina labai skirtingai: prėskučiai, šližikai, kleckučiai... Aptarsime kokios kūčių tradicijos svečiose šalyse, kuo lietuviški kūčiukai yra ypatingi? O gal jūsų šeima turi savitas kūčių tradicijas, kokios jos galėtų būti jūsų ateityje? Smagu kepti, smagu ir ragauti. Ragausime tradiciškai su aguonų pienu. Aguonpienis – vienas iš archajiškiausių Kūčių vakaro skonių. Kūčios – Šv. Kalėdų stebuklo išvakarės, susitaikymo ir aukos šventė. Vaikams dar ir paslapčių, burtavimų bei žaidimų metas. Pasimokysime burtų, pažaisime ir lauksime Kūčių ir Šv. Kalėdų džiaugsmo.


Edukacinio užsiėmimo – kūrybinių dirbtuvių „Laiško kelias“ tikslas – supažindinti dalyvius su miesto ir pašto istorija autentiškame senojo pašto pastate Utenoje, per kurią ėjo pašto kelias – senasis Varšuvos–Sankt Peterburgo pašto traktas.
Užsiėmimo dalyviai supažindinami su Utenos miesto istorija, akcentuojant pašto trakto svarbą miesto raidai ir pristatant pašto kelią, pašto stotis kūrusius ir stačiusius asmenis, pašto stotyse ir kituose trakto pastatuose vykusias veiklas ir čia apsistojusias asmenybes tai menančiame autentiškame senosios pašto stoties pastate, Utenoje, J. Basanavičiaus g. 36.
Skiriama laiko (iki 15 min.) susipažinti su pašto stoties planu, struktūra, skirtingų paskirčių patalpomis, apžiūrėti pagal autentišką pavyzdį atkurtos pašto karietos, sukaupta pašto istorijos ekspozicija. Istorinė užsiėmimų dalis vyksta teatralizuota forma, lektoriui dėvint pagal istorinius šaltinius atkurtą laikmetį iliustruojantį kostiumą. Visi užsiėmimo dalyviai turi galimybę kurti autentišką atvirlaiškį, naudojant paruoštą standartinio atvirlaiškio dydžio kortelę, kuri gali būti dekoruojama pasirinktu būdu, naudojant įvairias technikas – aplikaciją, koliažą, monotipiją, pieštukus, kreideles, flomasterius, taip pat ženklinama pagal autentišką pavyzdį sukurtu pašto spaudu.
Neatsiejamas anuometinio pašto elementas – ranka užrašytas tekstas (sveikinimas, žinutė, pranešimas) ir adresas. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su rašto ir šrifto istorija, kaligrafijos menu, pateikiant iliustracijų ir pavyzdžių kortelių bei edukacijos vadovui demonstruojant šrifto rašymą seniau naudota plunksna, ką galima išbandyti ir patiems.
Edukacija gali būti proginė – Kalėdų atvirukas, Velykų sveikinimas, Motinos ar Tėvo dienos, Mokytojo dienos proga, arba kūrybinė-mokomoji, pritaikant dailės, kompozicijos, kaligrafijos elementus, dailiojo rašymo ir kalbos naudojimo gebėjimus, kreipiant dėmesio teksto glaustumui, sklandumui, aiškumui. Užsiėmimus veda profesionalus dailininkas.


Edukacinė programa „Miško brolių takais“ (išvažiuojamoji)

Pasikviesk miško brolius į savo mokymosi įstaigą! Atvykę uniformuoti, ginkluoti, su pilna partizaniška manta, trispalve rankoje, miško broliai jums papasakos apie laisvės kovų atminimo svarbą, laisvės kovotojų herojiškumo apraiškas, laisvės ir demokratijos siekį, kartu su mokiniais užtrauks partizanišką dainą bei praves visapusiškai įdomią istorijos pamoką! Negirdėti pasakojimai surinkti iš amžininkų prisiminimų, fotografijų albumai, žibalinė lempa, autentiška ginkluotė, spausdinimo mašinėlė ir kiti buities reikmenys. Edukacinių užsiėmimų metu miško broliai surengs viktoriną ir išrinks išmintingiausius miško brolių bičiulius. Kiekvienas galės išmėgint savo rankų miklumą spausdinimo mašinėle, sužinoti kiek kilogramų mantos turėjo nešti partizanai žygyje, pakilnoti ginkluotę, pažvelgti pro langą su pirmojo pasaulinio karo žiūronais, kuriuos naudojo ir partizanai. Susitikimo metu vyks kūrybinės užduotys, spausdinimo mašinėle bus kuriamas palinkėjimas Lietuvai, pakalbėsime apie partizanų dainų, slapyvardžių tradiciją, skiriamuosius ženklus. Bus bandoma išsiaiškinti ir iššifruoti tekstą (partizanų užkoduotą pranešimą), įminti, kam buvo naudojami kai kurie buities reikmenys, kaip apsisaugoti nuo priešų, kur geriausia išsikasti bunkerį, bus plačiau papasakota apie partizanų slapyvardžių tradiciją. Susitikimo pabaigoje kartu pasiruošę ekipuotę, užsidėję partizaniškas kuprines ant pečių, pasiemę trispalvę į rankas, susigalvoję kiekvienas sau partizaniškus slapyvardžius – sustosime bendrai fotografijai. Jūsų laukia aktyvi, gyvybinga, žaisminga, informatyvi pamoka-kelionė į laisvės kovų istorijos pažinimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Prie Šešupės, Dovinės ir Sūduonios yra Liudvinavo miestelis, o jo centre stovi pastatas skaičiuojantis antrą šimtą metų, turtingas savo istorine praeitimi. Iš jo balkono kalbą miestelio žmonėms yra sakęs LR prezidentas Antanas Smetona. Edukacijos pradžia - tik atvykus į sodybą, kur dvi edukatorės pasveikina moksleivius atvykus į Suvalkijos kraštą Liudvinavo miestelį, garsų savo tradicijomis, suvalkietiška tarme, suvalkiečių kulinariniu paveldu. Edukatorės supažindina moksleivius su pastato istorija, kurią iliustruoja senovinės nuotraukos, apžiūrime senovinių daiktų ekspoziciją. Toliau moksleiviai multimedijos pagalba supažindinami su kibinų ir kitų mėsos pyragėlių atsiradimo istorija, kaip ji vystėsi ir keitėsi, kokios gamybos technologijos buvo naudojamos. Sekantis žingsnis - kibinų gamyba. Prieš tai plaunamos rankos, įteikiamos prijuostės ir kitos reikalingos priemonės. Dirbame grupėmis, edukatorėms demonstruojant iš eilės visą gamybos eigą. Anksčiau įdaras buvo gaminamas tik iš avienos ir svogūnų, tai dabar įdaras yra kiekvieno kepėjo atradimas ir fantazijos reikalas. Aiškiname kaip derinti skonius, kokie įdarai gali būti dedami į kibino vidų, kaip įdaro skonį keičia įvairūs prieskoniai. Įdomiausia dalis- tai kibino mezginukas- pynutė. Nuo jos grožio priklauso ir kibino išvaizda. Edukacijos metu gaminame sultinį, verdame žolelių arbatą. Šie gėrimai labai tinka prie karštų kvepiančių kibinų. Kol kepa kibinai organizuojame senovinių suvalkietiškų žodžių reikšmių spėliones. Esant geram orui, aplankome šalia esantį miestelio parką, kurį puošia Kazio Borutos kūrinio ,,Baltaragio malūnas'' personažų skulptūros.


Edukacinė programa „Piemenuko atributai (1 - 2 kl.)

Skatinti moksleivių domėjimąsi XIX a. pabaigos - XX a. pradžios piemenavimo tradicijomis.
1. Aktualizuoti piemens vaidmenį šiuolaikinėje kultūroje, akcentuojant jo socialinius, komunikacinius, meninius gebėjimus.
2. Tyrinėti vertingiausius etnografinius eksponatus - piemens reikmenis, akcentuojant menines jų savybes, ankstesnių kartų grožio supratimą.
3. Mokyti tarškynės dekoravimo naudojant spalvinio kontrasto principą, taikant tradicinio meno komponavimo principus.
4. Skatinti vaiko socializaciją bendruomenėje žaidžiant.
5. Ugdyti tvaraus vartojimo įpročius.
Mokinių dėmesys sužadinamas video spektaklio fragmentu. Aptariama nelengva piemens dalia, piemenavimo amžius, samdos laikas, pagrindiniai ir papildomi piemenų darbai. Ganymas pristatomas kaip pirmoji būsimųjų  medžio drožinėtojų - dievdirbių ir audėjų mokykla. Didesnis dėmesys skiriamas piemens reikmenims. Surengiama fotosesija; žaidžiami piemenų žaidimai. Klausomasi ir mokomasi Aukštaitijos piemenų raliavimo dainų. Išryškinama signalinio muzikos instrumento - tarškynės svarba piemeniui. Demonstruojami muziejiniai eksponatai - įvairių tipų tarškynės: volelinė, plaktukinė, lentelinė. Iš atskirų detalių surenkama, sutvirtinama ir dekoruojama tarškynė. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.
Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins ir vertins tradicinės bendruomenės vertybes: ankstesniųjų kartų patirtį, darbštumą, atsakomybę,  analizuos ir interpretuos liaudies dailės pavyzdžius, realizuos savitas kūrybines idėjas, dekoruodami tarškynę, pritaikys įgytus gebėjimus naujuose kūrybiniuose projektuose. Veiklos įgyvendintojas: Jonavos kultūros centro Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Šeimos medis: edukacija pagal knygą „Duobė“

"Šeimos medis: edukacija paga; knygą "Duobė" metu supažindinama su knygos kūrimo užkuliasiais, o taip pat ir asmenine rašytojos Evelinos Daciūtės patirtimi - senelio netektimi, kuri ir paskatino sukurti šią knygą.
Susitikimo metu moksleiviai dalijasi savo patirtimi bei išgyvenimais, mintimis, kaip su vaikais galima būtų kalbėti mirties, netekties tema. Edukacijos pabaigoje vaikai kuria Šeimos medį, tuo pačiu atrasdami, kiek žino apie protėvius ir skatinami sužinoti apie juos daugiau.

Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo