IŠVAIKŠČIOK BANGINĮ - orientacinė ekskursija

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Visos kelionės metu Jus lydės mūsų virtualus gidas Brainas, kuris neleis pasiklysti, siųsdamas įvairias užuominas bei užduotis. Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas, bet ir smegenis.
Jei būsite labai atidūs, tai pasibaigus ekskursijai pamatysite, kad išvaikščiojote banginio formos kelią! Kodėl banginio? Sužinosite šio žaidimo metu!
2 km. maršruto po Birštoną metu išgirsite ne tik apie Birštono simbolį - banginį, taip pat atrasite Birštono stebuklus, garsinančius kurortą ne tik šiandien, bet ir Vytauto Didžiojo laikais. Žingsnis po žingsnio versite Birštono istorijos knygos puslapius, kol praeisite banginio formos maršrutą po šį stebuklų kupiną kurortą.

Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet pasiimkite gertuvę ir susitikime Birštone!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Lankomų objektų ieškote patys, savarankiškai, tačiau Brainas bus visada pasiruošęs padėti, jei nesupratote užduoties, ar norėsite kažko paklausti.

Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.


Taškavimo technikos edukacijose mokiniai turės galimybę pasinerti į ypatingą mandalų kūrimo meną, pabrėžiant tiek meninę išraišką, tiek gilesnę kultūrinę mandalų reikšmę. Detalus raštų kūrimas taškeliais ne tik padės lavinti smulkiąją motoriką, dėmesio sutelkimą ir vizualinius-erdvinius gebėjimus, bet ir suteiks meditacinės patirties, kuri skatina sąmoningumą ir streso mažinimą. Per besikartojantį taškų dėliojimo procesą mokiniai ugdys kantrybę, atkaklumą ir pasiekimo jausmą, taip pat susipažins su mandalų kultūrine ir istorine svarba. Šie užsiėmimai orientuoti į holistinę ugdymo patirtį, sujungiančią meninių įgūdžių ugdymą su kultūros pažinimu ir emocine gerove.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Mokiniai edukacijos metu bus supažindinti su senaisiais amatais, tautodaile. Išmoks ir pasigamins individualų pintą mandalos kūrinį. Savarankiškai derins siūlų spalvas, kurs naujus, savitus raštus. Todėl, pagerės mokinių socialinių, emocinių įgūdžių lygmuo, lavės kultūrinis sąmoningumas per patyriminį ugdymą.


Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Šilkinis ruduo". Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo metu suteikiama galimybę gilinti ir plėsti tapybos ant šilko žinias, bei patiems išbandyti naujas idėjas praktiškai. Taip pat skatinamas klasės bendradarbiavimas, nes bus tapomas vienas, didelis darbas puoštas rudeniais lapais. Užsiėmime liejami dažai bei vaško technika dekoruojamas šalis. Kūrybinis rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus, o ir klasė susivienijusi ir gerai praleidusi laiką.
Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Užsiėmimas vyksta atsinaujinusiame Šiaulių istorijos muziejuje, specialiai edukacijoms pritaikytoje erdvėje - ,,Archeologijos dirbtuvėse". Dirbtuvės įrengtos temą atitinkančioje aplinkoje -  istorijos ekspozicijos archeologijos dalyje, cokoliniame pastato aukšte. Tai leidžia užsiėmimo dalyviams ne tik susipažinti su archeologija per pasakojimą ir praktinę užduotį, bet ir pamatyti tikrus archeologinių kasinėjimų metu rastus ir ištirtus eksponatus iš pačių seniausių laikų.  Edukacija ,,Archeologiniai kasinėjimai" - tai siekis parodyti, kad informacija apie šį mokslą lengvai pasiekiama, populiarinama visuomenėje, noriai dalijamasi naujais atradimais, kurie yra neišsemiami kaip ir turtinga mūsų krašto istorija.
Užsiėmimo metu susipažinsime su Šiaulių krašto priešistore, šiam kraštui būdingais kultūriniais sluoksniais, ekspozicijoje išvysime, kokius įrankius naudojo pirmieji, prieš maždaug 12 tūkstančių metų į šiuos kraštus atkeliavę žmonės, neolito laikotarpiu naudotas žemdirbystės technologijas, bronzos amžiaus žalvario lydinius bei V a. pr. Kr. pradėtą iš vietinės pelkių rūdos lydyti geležį.
Gyvai pamačius profesionalių archeologų iškastus ir ištirtus radinius edukacijos dalyviai bus įkvėpti patys išbandyti šio darbo procesą. Pasirinkę norimą tyrinėti plotelį inscenizuotose perkasose (dėžutėse su radiniais, užpiltais smėliu) su edukatoriaus pagalba, mentele ir šepetėliu dalyviai kasinės ir analizuos aptiktus atsitiktinius radinius, diskutuos, kas tai per objektai, mėgins priskirti juos atitinkamam istoriniam laikotarpiui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kviečiame jus sukurti spalvotas vitražines mandalas - vėjo varpelius ir ypatinga vitražo šviesa ir garsu papuošti savo namus.
Užsiėmimo metu gaminsime vėjo varpelius iš imitacinio stiklo (naudojamas imitacinis stiklas, kad sudaužius nekiltų
pavojaus vaikams susižeisti), keliomis technikomis dažysime, puošime ornamentais ir raštais. Piešimas ant stiklo, tai viena iš
tokių paslaptingų technikų, kur kas kartą negali numatyti, kaip atrodys tavo piešinys. Dėl to piešti labai įdomu. Piešimas ant
stiklo nuramina emocijas, atpalaiduoja judesius, lavina smulkiąją motoriką. Sukurti vitražiniai vėjo varpeliai bus nuostabus
garso bei išvaizdos derinys. Kur bekabėtų vėjo varpeliai, jie papuoš aplinką, o lengvas skimbčiojantis garsas nuramins.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Veiklą pradėsime S. Valdorfo socialiniais susipažinimo žaidimais. Tęsime pokalbiu apie mūsų senolius, jų išmintį: nuo seniausių laikų iki vaikų močiučių ir senelių. Pasitelkdami skaičiuotes vaikai pasiskirstys į keturias komandas. Kiekviena komanda gaus po seną močiutės rankinuką, kuriame ieškos įvairių užduočių ir daiktų padėsiančių tas užduotis išspręsti. Dirbdami komandomis sieks bendro tikslo — atrakinti keturiomis spynomis užrakintą dėžutę. Spręsdami loginio mąstymo uždavinius, įvairius šiuolaikiškus galvosūkius susipažins su visais smulkiosios tautosakos žanrais, nes visos užduotis vienaip ar kitaip bus susijusios su pagrindine tema. Refleksijai naudosime emocijų debesėlius ir diskusiją apie tautosakos aktualumą, panaudojimą ir pritaikymą šiuolaikiniame gyvenime.


Seniai svajoji, kad mokykloje nebūtų knygų, o dar geriau – kad nebūtų nė pamokų? Pamokų neatšauksime, o štai pažinti literatūrą be knygos – galėsi!
...nereginčio rašytojo vaikystę grėsmingai užklojęs internato šešėlis, baimę kelianti didžiulė kliokianti ir ūžianti skylė – berniukų dušas, besikeičiančios, apsiverčiančios teksto raidės ir knygos, prabylančios tiems, kam skaityti sunku ar net neįmanoma – visos šios patirtys tavęs laukia mūsų edukacijoje.
Žmonių įvairovę pažinsi ir priimsi per savo ir jų patirtis. Visos edukacijos metu mus lydės rašytojo Alvydo Valentos, Metų knygos rinkimų laureato, romanas „Pradžios užkalbėjimai“.

Ukmergės r. sav.; Vilniaus m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Edukacinė paskaita „Lietuvos etnografiniai regionai“ (nuotolinė paskaita)

Etnografinis regionas – istoriškai susiformavusi teritorijos dalis, kurioje išlaikyta savita tarmė, tradicijos ir papročiai, integruotas baltų genčių palikimas. Šis palikimas iki mūsų laikų išliko kaip materialusis ir nematerialusis paveldas, pasireiškiantis ir labiausiai atpažįstamas pagal tokius savitumo raiškos požymius: tarmę, tautosaką, muzikinį folklorą, tautinį drabužį, architektūrą, papročius, tautodailę ir tradicinius dirbinius, kulinarinį paveldą.
Lietuvoje šiuo metu paprastai išskiriami penki etnografiniai regionai, pasižymintys istoriškai susiformavusiais kultūriniais ypatumais: Aukštaitija, Dzūkija, Mažoji Lietuva, Suvalkija ir Žemaitija.
Nuotolinės paskaitos metu Zoom platformos pagalba aptarsime kiekvieną regioną pagal jo tapatumo požymius: tarmę, muzikinį folklorą, tautinį drabužį, architektūrą, papročius, tautodailę ir tradicinius dirbinius, kulinarinį paveldą. Gilesniam įspūdžiui susidaryti regionų ribų ieškosime Lietuvos žemėlapyje, klausysime skirtingų tarmių ir dainų, o paskaitos pabaigoje žinias užtvirtinsime žaisdami Kahoot viktoriną.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacija „Teatro elementai pagal Aristotelį“

O kaip teatrą įsivaizdavo ir matė Aristotelis...?
„Teatro elementai pagal Aristotelį“ - tai interaktyvi pamoka, kurioje mokiniai žaidybinėmis priemonėmis susipažins su teatro pasauliui aktualia Aristotelio asmenybe ir praktiškai išbandys šio filosofo siūlomus elementus, reikalingus kokybiškam teatro spektakliui sukurti. Aktorė Kamilė Galkutė pirmoje edukacijos dalyje pasidalins audiovizualiniu filmuku apie šešis Aristotelio teatro elementus (siužetas, charakteriai, dikcija, mintis, vaizdas, daina). Antrojoje edukacijos dalyje elementai mokinių ir aktorės  bus išbandyti praktiškai: mokiniai žais aktorinius žaidimus, išbandys butaforines žaidybines kaukes ir išbandys tokį teatrą, kuriuo Aristotelis būtų patenkintas.
Edukaciją vedantis asmuo – aktorė Kamilė Galkutė. Aktorė baigė Lietuvos muzikos ir teatro akademijos vaidybos bakalauro studijas (2018 m.) bei teatro meno magistro studijas (2020 m.). Aktorė dirba Juozo Miltinio dramos teatre, vysto nepriklausomus projektus ir dalyvauja edukacinės krypties veiklose.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Ką XXI a. žmogui kužda kuklioji viola odorata arba kvapioji našlaitė? Kauno rajono muziejaus istorikų ir edukatorių moksleiviams parengtoje edukacijoje „Gėlių kalba Raudondvario dvare“ stengsimės įsiklausyti ir ją išgirsti. Atvykęs į edukaciją tu:
•	sužinosi dar negirdėtų dalykų apie XIX a. dvarų kultūrą, to meto aristokratų gyvenimą ir be galo jų pamėgtą, šiandien jau beveik pamirštą gėlių kalbą;
•	išsiaiškinsi anuomet populiarias gėlių reikšmes;
•	išmoksi meniškai komponuoti žiedus į puokštes, iš gėlių sudėliojant ne tik pavienius žodžius, bet ir sakinius. Tokiu būdu greitai imsi suprasti kitų tau siunčiamas neverbalines žinutes ir pašnekovų nuotaikas. Be žodžių tiksliai išreikši savąsias;
•	tapsi dėmesingesnis ir pastabesnis;
•	pasidarysi ryškią ir spalvingą puokštę – tikrą meno kūrinį;
•	gausi visas reikalingas medžiagas ir priemones.
Ar gėlių kalba kalbėjo ir Raudondvario grafas Benediktas Henrikas Tiškevičius, neieškojęs žodžio kišenėje lenkų, rusų, prancūzų, anglų, portugalų ir kinų kalbomis? Pasidairykime grafo oranžerijoje, kurioje 1875 m. jau augo įvairių rūšių kaktusai, mimoza ir daugybė apelsinų. Jie pasakojo gražias Raudondvario dvaro istorijas jaunai amerikietei, grafo žmonai Elžbietai Klarai Bankroft, ir prancūzei, jo draugei, Izabelei Fero – papasakos ir tau!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ar kada nors pagalvojote, kaip nuostabu būtų turėti magiškų galių? Atrodo, neįmanoma? Mes sakome kitaip! Magija = Mokslas? „EUREKADABRA!“ - tai renginys, kurio metu sugretinsime magijos ir mokslo pasaulius. „Hario Poterio“ fanai galės pasireikšti burtažodžių konkurse, o istorijos gerbėjai prisimins Lietuvos ir kitų šalių mitus ir legendas, kupinas raganų, burtų ir kerėjimų. Tačiau renginio širdimi taps mėginimas šiuos burtus ir kerėjimus atkartoti naudojant mokslą! Pasitelkdami chemines medžiagas, tokias kaip vandenilis, įvairiomis spalvomis degančios druskos, skystas azotas, sausas ledas ir t.t. pamėginsime atkartoti burtažodžius ir jų efektą. Ugnies kamuoliai, tirštais garais kunkuliuojantys eliksyrai, sustingdyti produktai ir šviesos blyksniai prikaustys kiekvieną stebėtoją. Dar geriau tai, jog dalį eksperimentų moksleiviai galės atlikti ir patys! Pagrindinis renginio tikslas - skatinti vaikų kultūrinį sąmoningumą per kūrybiškumo ir kritinio mąstymo ugdymą. Taip pat populiarinti mokslą parodant nuostabiąją jo pusę. Renginio metu mokiniai pagilins istorijos, fizikos ir chemijos žinias, o svarbiausia – labai linksmai praleis laiką! Pasijauskite turintys antgamtinių gebėjimų ir patirkite savo magiškąją EUREKĄ!


Aprašomos paslaugos “Meta Piano Trio. Muzikinė viktorina” centre - klasikinė muzika, jos pritaikymas ir adaptavimas skirtingoms amžiaus grupėms bei pateikimas įdomiu, įtraukiančiu renginio formatu. Šiuo metu protmūšių tipo žaidimai yra ypatingai paklausūs ir populiarūs - juos žaidžia tiek vaikai, tiek suaugusieji. Galimybė parodyti turimas žinias, o tuo pačiu ir sužinoti kažką naujo buria žmones ne tik prie žaidimų stalo, tačiau ir prie televizijos ekranų - tai tarsi formuoja naują tradiciją, kuri ne tik smagi, tačiau ir nešanti naudą, naujos informacijos įsisavinimą. Ypatingai reikšmę įgiję karantino metu, jie tarsi tapo viena iš žmonių bendravimo rūšių bei vienu iš laiko praleidimo būdų. Greitas žaidimo tempas, turinio įdomumas bei lengvas azartas prikausto dėmesį bei įtraukia nuo pat pradžios iki pabaigos. Būtent šiuo pagrindu gimė ir “Muzikinės viktorinos” idėja - kodėl gi neapjungus muzikos su kitomis gyvenimo bei mokslo sritimis? Galbūt tai galėtų padėti priartinti klasikinę muziką prie kasdienybės, o tokiu būdu mažasis klausytojas galėtų dar geriau ją suprasti bei susidomėti? Pateikiant moksleiviams įvairiausių sričių klausimus, įtraukiant žaidimo elementus bei pasitelkiant improvizacija, programos metu siekiama drauge su moksleivių pagalba atsakyti į aukščiau iškeltus klausimus. Programos metu, mokiniai turės atsakyti į 10 klausimų, kuriuos iliustruos 10 skirtingų klasikinės muzikos kūrinių. Programos pabaigoje planuojama ir bendra moksleivių bei atlikėjų improvizacija: į renginio vietą planuojama atsivežti įvairiausių barškučių, mažų būgnelių bei kitų perkusinių instrumentų. Renginio pabaigoje, moksleiviai būtų suskirstomi į grupes, kurias atlikėjai apmokytų. Iš to gimtų trumpa improvizacija, tarsi vainikuojanti visą įvykusį renginį bei tarpusavio bendradarbiavimą.


Ypatingą vietą stiklo meno srityje užima vitražas. Savo geriausias savybes galintis atskleisti esant tinkamam apšvietimui, jis ilgą laiką buvo neatsiejama Europos bažnytinio meno dalis. Kaip ir bet kuri dailiųjų amatų šaka, vitražas viduramžiais, o ir vėliau, mažaraščiams ir beraščiams valstiečiams, miestiečiams buvo nuostabi bauginimo, religinio lavinimo bei sakralaus didingumo išraiškos vaizdinė priemonė. Bėgant metams vitražo panaudojimo ir pritaikymo galimybės plėtėsi. Jis atrado savo vietą ir urbanistinėje architektūroje, ir interjere. Vitražas – viena įstabiausių monumentaliosios dekoratyvinės dailės šakų. Skaidrus ryškiaspalvio stiklo spindesys, pro vitražą patenkančios įvairiaspalvės šviesos kuriami optiniai stebuklai, užburianti stiklo magija, alchemija, paslaptis… Nuolatinė šviesos ir spalvų metamorfozė. Vitražo menininkas – šviesos dailininkas, jis kuria spalvotos šviesos paveikslą, kuris erdvėje tampa lyg savotiška šviesos muzika. Kviečiame jus sukurti spalvotas vitražines kompozicijas ir ypatinga vitražo šviesa papuošti savo namus.


Susipažinus su Gintaro kelio fenomenu, romėnų ir baltų gyvenimo būdais, ką jie vertino, valgė, o kaip rengėsi, moksleiviai inscenizuoja turgų ir jame vykstančius mainus. Pasiskirsčius į romėnus ir baltus, moksleiviai išsirenka po vieną iš tam laikmečiui būdingų objektų: gintaras, vaškas, auksinė segė, bronza, kailis ir t.t. Paaiškinus, jog jie turi įgyvendinti būtent savo personažui naudingus mainus, vaikai bando mainytis. Po mainų vyksta refleksija, kurią taip pat galima atlikti ir klasėje (pasidalinama naudinga papildoma medžiaga).


Svetingoji J. Gruodžio žmona, Stasė Petrauskaitė-Gruodienė, kviečia puodeliui kvapnios arbatos, kurią ruošia iš savo pačios užaugintų vaistažolių. Aplankę svetingąją namų šeimininkę, susipažinsite su J. Gruodžio gyvenimu ir kūryba, pamatysite, kur dirbo ir ilsėjosi kompozitorius. Kol vaišinsitės arbata, pažinsite ir pačią kompozitoriaus žmoną Stasę Petrauskaitę-Gruodienę – sužinosite jos biografijos faktus, susipažinsite su jos pomėgiais, išgirsite daug nuotaikingų istorijų iš jos ir kompozitoriaus gyvenimo.
Užsiėmimą galime pritaikyti mokiniams su intelekto sutrikimu. apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.


Edukacinė programa vykdoma gamtoje, kalvio sodybos kieme ir sode. Etnografinė sodyba, seni pastatai, sodas su senomis obelimis sukuria jaukumo įspūdį. Visų pirma vaikai supažindinami su ,,Senovinių žemės ūkio padargų“ ir autentiškos ,,Parubežio kalvės“ ekspozicijomis. Žemės ūkio padargų ekspozicija įrengta senovinėje daržinėje, o kalvė autentiškame pastate veikė jau nuo XIX amžiaus vidurio. Papasakojama apie žemės ūkio padargų paskirtį ir jų gaminimą. Duosime pabandyti vaikams ,,pasukti“ spragilą, paminti kalvio dumples, ,,paskambinti" plaktuku į didžiulį 150 kg. kalvio priekalą. Kalvėje dar pamatysite įvairių kalvio įrankių ir dirbinių, sužinosite apie jų paskirtį, išgirsite pasakojimų apie stebūklingusarklio batus - pasagas. Vėliau dalyviai mokomi senovinių vaikų ir piemenų žaidimų, ratelių bei dainelių. Piemenaudavo vaikai nuo 7 iki 13, 14 metų, priklausomai nuo fizinio pajėgumo. Vėliau tapdavo pusberniais ar pusmergėm. Ištisas dienas nuo pavasario iki vėlyvo rudens piemenukai praleisdavo prie bandos. Todėl susibūrę prasimanydavo visokiausių žaidimų, išdaigų, dainuodavo iš kitų išmoktas ir savo sukurtas daineles ir talaluškas, kurių ir jus pamokysim. Programa bus vykdoma šiltuoju metų laiku. Priklausomai nuo metų laiko (kokie augalai tuo metu tinkami) išmokysime pasidaryti švilpynę iš žilvičio (pavasarį, kai lengvai atsilupa žievė), ,,plerpynę“ iš pienės žiedo kotelio, lumzdelį ar skudutį iš skėtinių augalų žiedstiebių. Yra daugybė mums žinomų žaidimų ir dainelių, kuriuos ir mes patys dar žaidėme vaikystėje, o dabar jie jau primiršti. Ir dar viena maloni atrakcija- piemenukų ,,kugelio" kepimas laužo žarijose. Tai pačiai vaikų grupei, apsilankančiai antrą ar trečia kartą, parinksime kitokią žaidimų ir dainelių programą. Edukacinės programos turinį, atsižvelgiant į užsakovų pageidavimus bus galima koreguoti atsižvelgiant į metų laiką ir tuo metu aktualias kalendorines šventes- Velykos, Atvelykis, Žolinės, Mykolinės (derliaus nuėmimo pabaiga), Jurginės ir t.t.


Garsų terapijos edukacijos pagrindinis tikslas yra skatinti gilų atsipalaidavimą, harmonijos jausmą ir bendrą gerovę, siekiant pasiekti vidinę ramybę, sąmoningumą ir emocinį balansą.
Uždaviniai:
1. Padėti atsipalaiduoti ir mažinti stresą;
2. Padėti susidoroti su emociniais iššūkiais ir permainomis gyvenime.
3. Didinti sąmoningumą apie kūną ir psichiką.
4. Skatinti kūrybiškumą ir naujų idėjų generavimą.
5. Skatinti savirefleksiją.
Šie uždaviniai orientuoti į asmens gerovę, vidinį augimą ir pažinimą. Garsų terapija yra ne tik priemonė atsipalaiduoti, bet ir kelias į gilesnį savęs suvokimą bei harmoniją.
Kas yra garsas? Garsas yra vibracija ir ta vibracija paliečia kiekvieną mūsų fizinio kūno dalį. Todėl garsą galime girdėti ne tik ausimis, bet ir kiekviena kūno ląstele.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Atrakinti eilėraštį su aktoriais Henriku Savickiu ir Kristina Savickyte

Poetinė - muzikinė programa "Atrakinti eilėraštį" skirta suteikti moksleiviams įrankius ir įgūdžius pasirinkti ir pritaikyti geriausią būdą skaityti ir suprasti eilėraštį. J1 sukūrė ir atlieka bei veda aktoriai Henrikas Savickis ir Kristina Savickytė.
Programos pradžioje diskusijos pagalba su moksleiviais aptariama - kokiais būdais jie naudojasi, kokie jų iššūkiai skaitant ir suprantant eilėraščius. Toliau sekančioje pasirodymo dalyje skaitovai - profesionalūs aktoriai Henrikas Savickis (Laimono Noreikos vardo apdovanojimo laureatas kaip geriausias 2024 m. „Poezijos pavasario aktorius – skaitovas) ir Kristina Savickytė - naudodami jų pasirinktus būdus, skaito dešimties poetų eilėraščius bei dainuoja jų eilėmis sukurtas dainas. Po jos - su moksleiviais aptariami naudoti būdai ir „raktai" eilėraščiui atrakinti bei jiems duodama praktinė užduotis - rasti „raktą" parinktam eilėraščiui. Padirbėję grupėse, moksleiviai pasidalina „raktais", kuriais naudodamiesi perskaito eilėraščius.
Poetai – Henrikas Radauskas, Jonas Strielkūnas, Justinas Marcinkevičius, Jonas Aistis, Kęstutis Navakas, Liūnė Sutema, Judita Vaičiūnaitė, Janina Degutytė, Daiva Čepauskaitė, Ilzė Butkutė.


Saugaus eismo spektaklis „Einės ir Stojaus nuotykiai gatvėje“

Nuo mažens vaikams būtina įskiepyti supratimą apie tinkamą elgesį kelyje ir atsakomybę už savo veiksmus. Kartu vaikams turi būti suprantamai paaiškinamos pagrindinės saugaus elgesio kelyje taisyklės. Tam geriausias pavyzdys vaikams interaktyvus-edukacinis vaidinimas "Einės ir Stojaus nuotykiai gatvėje", kuris pasakos vaikams apie tai, kaip išlikti saugiam kelyje! Apie kelių eismo taisykles pasakojanti istorija patikrins vaikų gebėjimus skirti kelio ženklus ir naudotis jais. Vaidinimas skatina mokinius pagalvoti, apie tinkamą ir netinkamą elgesį gatvėse, pėščiųjų perėjose. Vaikai vis įtraukiami į kuriamas situacijas ir kviečiami aktyviai veikti. Scenarijaus autorė - Ilona Ežerinytė. Sukurta remiantis - "Kelio ženklai ir eismo taisyklės". Vaidina - Eimantas Pakalka ir Karolina Pakalkė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ekskursijos metu dalyviai pamatys16-25 gatvės meno piešinius, esančius ant pastatų sienų po atviru dangumi Marijampolėje. Šis miestas garsėja tarptautiniu gatvės meno projektu Malonny, kurio dėka miestas tapo išskirtinis, spalvingesnis, atviresnis savo idėjomis ir patrauklesnis miesto svečiams. Stebėdami paveikslus, dalyviai sužinos jų atsiradimo istorijas, darbų atlikimo techniką. Kiekvienas paveikslas yra unikalus, slepiantis savyje daug minčių ir prasmių. Sužinosime, kaip visame pasaulyje žinomos asmenybės, tokios kaip Bobas Dylanas ir Leonardas Cohenas, yra susiję su Lietuva. Mokiniai taip pat gaus informacijos, kaip jie patys galėtų užsiimti savanoryste ir prisidėti prie miesto erdvių gražinimo, o gal net patys dalyvauti gatvės meno piešinių konkurse. Ekskursijos pabaigoje mokiniai atliks virtualią užduotį, kurios nugalėtojai bus paskatinti prizais.


Gyvybės medis lietuvių mitologijoje ir liaudies mene

Edukacine programa siekiama plėsti mokinių pažinimo ribas netradicinėje aplinkoje, skatinti domėjimąsi savo krašto, tautos praeitimi, senąja kultūra, papročiais. Naudojant įvairias edukacinio darbo formas, vaizdines bei metodines priemones, siekiama kryptingai lavinti, mokyti bei ugdyti gebėjimus. Taip pat programa siekiama, kad mokiniai suvoktų etninę kultūrą, kaip nuolat atsinaujinantį reiškinį, pasireiškiantį įvairiais būdais. Didžiausias dėmesys programoje skiriamas Gyvybės medžiui. Koks jo įvaizdis, kokios interpretacijos lietuvių mitologijoje bei mene. Kur galime pamatyti Gyvybės medį? Kokie dar yra pavadinimai (Pasaulio medis, Visatos medis, Kosminis medis, Aušros medis). Parodoma, kur jį galime atpažinti: gyvenamųjų namų puošyboje, buities rakanduose, audiniuose, drožyboje, kitur. Grupėse mokiniai atlieka užduotis. Žaidimo - dėlionės pagalba mokoma sumodeliuoti tradicinį gyvybės medį, šiuolaikinių technologijų pagalba - komponuoti ir sukurti savo Gyvybės medžio eskizą.


Užsiėmimas vyksta muziejaus ekspozicinėse salėse ,,Senieji kaimo amatai ir moterų darbai" ir ,,Žemaitiška troba" .Žemdirbystė - nuo seniausių laikų buvo pagrindinis lietuvių verslas - lėmė ne tik valstiečių buitį, kultūrą, bet ir kaimo amatų vystymosi kryptis. Kaime kartu su valstiečiais triūsė amatininkai, galintys pagaminti ir pataisyti visus reikalingus ūkio padargus. Pagal darbe naudojamas medžiagas amatininkai skirstomi į medžio ir  metalo apdirbimo meistrus.
Medis ,,maitino" dailidę, stalių, kubilių, račių, klumpdirbį, dievdirbį. Edukacijų metu užduodamos užduotys: spalvotais pieštukais spalvinti  kraičio skrynias, vaikai savo rankomis turės galimybę sukrauti jaunamartės kraičio skrynią, įminti mįsles, moksleiviai galės užbaigti lietuvių liaudies sukurtas patarles, darbo įrankių kopijų dėlionės, žaidimai su edukatoriumi bei žaidimai pateikti informacinio terminalo pagalba.  Palietę kraičio skrynios lobius, jaunamartės kraitį , dalyviai pajaus to laikmečio dvasią perpras žemaičių tarpusavio bendravimo ir to laikmečio darbo ypatumus, dainos ir žaidimai apie linus, nes moterų darbus tiek linus raunant, tiek verpiant, audžiant visada lydėjo daina.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Užsiėmimai vyks LLBM teritorijoje, teorinei daliai panaudojant muziejaus ekspozicijas, o praktinei daliai – tarpukario miestelio kalvę. Teorinė dalis susidės iš pasakojimo apie tai, kas yra degutas, deguto amato atsiradimą, deguto pritaikymą įvairiose epochose ir srityse, taip pat apie papročius, kuriuose naudojamas degutas (pvz. Joninės). Pasakojant rodomi įvairūs eksponatai. Baigiant teorinę dalį duodama pirmoji užduotis – kol degs laužas, reikės sukurti mįslę. Praktinė dalis atliekama kalvėje, pasiskirsčius į 4-5 komandas: susipažįstama su beržo tošimi, pademonstruojama, kaip ji paruošiama, paskui prikemšama metalinė dėžutė tošies, užvožiama ant nedegaus, skylėto stalviršio, užsandarinama moliu ir apkraunama malkomis. Po stalviršiumi padedamas indas degutui surinkti. Uždegamas laužas ir kūrenama apie 20-30 min. Tuo pat metu komandos kuria mįslę. Sudegus malkoms, palaukiama, kol atvės dėžutė – kol ji vėsta, vyksta sugalvotų mįslių spėjimas. Dėžutė nukeliama parodyti kas liko iš tošies, iš po stalviršio ištraukiamas indas su degutu. Jis supilamas į sandariai užsukamą mažesnį indelį – tai suvenyras, kurį norintys parsiveš iš edukacijos. Paslauga vykdoma muziejaus sezono metu, t.y. nuo gegužės 1 d. iki spalio 1 d.


Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Kiekvieno miesto raida yra prasidėjusi kur kas seniau, negu toje teritorijoje apsigyveno žmogus. Žmogaus buitis, užsiėmimai, verslas ir pramogos yra labai glaudžiai susiję su gamtiniu pagrindu, procesais, kurie vyko prieš milijonus ar tūkstančius metų. Gamtinės aplinkos ypatumai nulemia miesto statinius (netgi galima sakyti spalvą), prabangą ar skurdą. Vilnius švenčia 700 metų jubiliejų, kuris neparodo tikrojo sostinės amžiaus. Koks yra Vilnius, kiek jam metų ir ant kokio pagrindo mes gyvename?


Edukacija „Paukštis ar ne paukštis?“ (Lietuvos zoologijos sode)

Kas išskiria paukščius iš kitų gyvūnų, kokios savybės yra būdingos tik jiems? Skraidymas? Ar tikrai tik paukščiai skraido ir ar visi paukščiai skraido (tai mes patikrinsime per mini žaidimą). Truputi reikės ir pajudėti, įsijausti į tam tikrų paukščių vaidmenį. Plunksnos? Plunksnų įvairovė, jų skirtingos paskirtys, pažinimas liečiant ir stebint. Kiaušiniai? Ar tik paukščiai juos deda? Čiulbėjimas? Ar tikrai visi paukščiai visada melodingai čiulba? Ką tam tikri paukščių garsai mums primena? Žaisime žaidimą bandydami identifikuoti tai, ką girdime. Edukacija užbaigiama aptariant apie tai kaip svarbu išsaugoti paukščius ir ką mes galime dėl jų padaryti.


LIETUVA - mano namai! Odinio raktų pakabuko gamyba!

Tuk tuk! Tai - dažnai girdimas garsas odininko dirbtuvėje. Kalam, plakam kaip širdelė..  O mūsų širdelėse visada gyvena meilė savo šaliai. Taigi, ar norėtumėte pasigaminti odininį savo raktų pakabuką namuką, kuriame gyventų meilė ne tik savo artimiesiems, bet ir savo šaliai? O gal norite pabandyti iškalti žodžius odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet kviečiame į Druskininkus, į amatų centro „Menų kalvė“ odininko dirbtuves. Čia ne tik susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, piešti ant odos, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos raktų pakabuku kišenėjė! Laukiame Jūsų ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!

PASLAUGOS TIKSLAS. Išbandyti save odos gaminių kūrėjo vaidmenyje, išmokti komunikuoti vaizdu. Ugdyti tautiškumą.  Uždaviniai. Susipažinti su dalimi Lietuvos papročių, kultūrinių aplinkų, suvokti odininkų gaminamų kūrinių įvairovę. Susipažinti su odų rūšimis bei odininko darbo įrankiais, praplečiant požiūrį apie kultūrinės raiškos būdus. Išbandyti save kaip kūrėją, vertintoją, atskleisti mokinio vidinį pasaulį, pasigaminant rankų darbo raktų pakabuką su Lietuvos simbolika. Patobulinti socialinius įgūdžius bendraujant su kitais edukacijos dalyviais bei vedėju.

PASLAUGOS POVEIKIS.Per pasigamintą gaminį atskleista saviraiška, vidinis pasaulis.Tikėtina, pagerės socialiniai įgūdžiai, nes edukacijų metu bus skatinama bendradarbiauti, klausti ir reflektuoti. Po veiklos tikėtinos teigiamos emocijos leis išmokti mokytis ne tik nuobodžiuoju būdu, bet ir per mokymąsi žaidimo forma per vaizdinius. Po edukacijos dalyvis bus išbandęs save kaip kūrėją, o kaip vartotojas galės vertinti savo ir kitų kūrybinius darbus.


Kaip mato robotai: ultragarsas (9-12 kl. mokiniams)

Edukacijos tikslas yra suteikti vaikams teorinių ir praktinių žinių apie robotiką ir ultragarso jutiklių veikimą, mokyti juos programuoti robotus mBot2, kad šie galėtų savarankiškai važiuoti ir vengti kliūčių.

Uždaviniai:
1.	Supažindinti vaikus su pagrindiniais robotikos ir ultragarso jutiklių veikimo principais.
2.	Išmokyti vaikus naudotis mBot2 robotais ir jų programavimo aplinka.
Padėti vaikams sukurti programas, kurios leis robotams aptikti kliūtis ir jų vengti.

Ši edukacija yra skirta pažinimui, skatinant mokinių domėjimąsi skirtingais reiškiniais ir aplinkomis. Tuo pačiu didinamas mokinių sąmoningumas, plečiamas supratimas apie galimas raiškos ir komunikavimo formas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Viešoji įstaiga "Lietuvos meno pažinimo centras Tartle"

„Lietuvos istorijos ir dailės pamoka muziejuje“ – ekskursija po Lietuvos meno pažinimo centro TARTLE ekspoziciją su dailės istoriku. Ekskursijos metu vyresnių (9-12) klasių mokiniai aplankys tuo metu centre veikiančią parodą, kur bus supažindinami su tam tikrų Lietuvos istorijos etapų specifika, valstybės ir menininkų santykiais, individualiomis meninėmis aspiracijomis ir vyravusiomis stilistinėmis tendencijomis, kurios atsispindi per dailės kūrinius, meninius artefaktus ir kitus vizualiuosius dokumentus. Dailės kūriniai – tai ne tik potėpiai, stiliai ir kryptys, bet ir galimybė suprasti vienos ar kitos epochos pasaulėžiūrą kiek kitokiu kampu. Savarankiškai interpretuoti meno kūrinį supantį socialinį ir kultūrinį kontekstą ne visada paprasta, todėl moksleiviai kviečiami į valandos trukmės pasivaikščiojimą po ekspoziciją, besišnekučiuojant apie Lietuvos dailę ir jos istorijos momentus su šios srities profesionalais. Kadangi TARTLE dailės istorikai yra ir patirties turintys parodų kuratoriai, užsiėmimo „Lietuvos istorijos ir dailės pamoka muziejuje“ metu moksleiviams suteikiama galimybė susipažinti su meno parodų koncepcijos sukūrimo specifika bei parodų organizavimo ypatumais. Moksleiviai ypatingai kviečiami apsilankyti pamokoje su dailės ir/ar istorijos mokytojais.


Edukacijos metu: bus pristatomi žydų religinės praktikos ritualai, kasdiena, gyvenamoji erdvė. Taip pat aptartas pasiruošimas Šabui: kaip šiai dienai kaupiamasi ir kaip tvarkomasi rengiantis sutikti Šabo pradžią griežtai nustatytu laiku. Pažinsime tradiciją, atėjusią dar iš Senojo Testamento, skelbiančio, kad Aukščiausiasis pasaulį sukūrė per šešias dienas, o septintąją ilsėjosi ir pasiaiškinsime ar tiesa, kad darbo nutraukimas - tai visiškai nieko neveikimas. Pasitelkę kūrybiškumą diskutuosime kokius darbus žydai privalo atlikti ir kuriuos vis tik vengti dirbti šią dieną. Šis edukacinis užsiėmimas ugdys sąmoningumą priimant kitokią kultūrinę tradiciją; paslauga skatins pagarbą žydų bendruomenės tradicijų atžvilgiu, kels klausimą apie teisę išpažinti ir laisvai pareikšti savo religinius įsitikinimus. Paslaugos gavėjai plės tolerancijos ir empatijos aspektus šiuolaikinės visuomenės kontekste.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Paslaugos tikslas – supažindinti 1-7 kl. mokinius su labai ryškiu ir savitu lietuvių mitologinių sakmių personažu – laume bei įvairiais jos vaizdinio aspektais. Uždaviniai:  1. Kūrybinių užduočių pagalba išanalizuoti mitologinių sakmių personažą - laumę, jos atliekamus darbus, funkcijas, išvaizdos savybes; 2. Parodyti skirtingas vilnos rūšis, susipažinti  su vilnos apdirbimo procesu, pademonstruoti verpimą; 3. Pasigaminti vilnonį aksesuarą; 4. Aptarti laumės vaizdinio prasmes lietuvių mitiniame pasaulėvaizdyje (taikomas tik 5-7 kl.).
Užsiėmimas vyksta užsakovo patalpose. Edukatorius atsiveža visas edukacijai reikalingas priemone: verpimo ratelį, verpstukus, įvairius vilnos pluoštus, įvairias kūrybinėms užduotims reikalingas priemones.
Edukacijos metu išbandomi ir klausytojo, žiūrovo (klausomasi edukatoriaus pasakojimo, stebimas verpimo procesas), ir kūrėjo, atlikėjo (kuriamas suvenyras iš vilnos, dalyvaujama kūrybinėse užduotyse) vaidmenys, skirtingos dalyvavimo edukacijoje raiškos ir komunikavimo su edukatoriumi formos. Paslaugos įgyvendinimo metu lavinama mokinių vaizduotė ir estetinis suvokimas, įgytos teorinės žinios  bandomos panaudoti praktiškai – sukuriant suvenyrą iš vilnos pluošto. Puoselėjamas vidinis edukacijos dalyvio pasaulis – raginama pasikliauti savo fantazija, pojūčiais, išlaisvinti vidinį menininką.  Kūrybinėje edukacijos dalyje  1-4 klasių mokiniai iš paruoštų (jau suveltų) vilnos detalių gamina pakabuką-laumiuką, 5-7 kl. mokiniai mokomi sausuoju būdu velti vilną, pagaminti įvairių formų veltos vilnos detalių, o galiausiai iš jų pasigaminti pasirinktą aksesuarą ir jį dekoruoti.
Edukaciją veda etnologijos mokslų daktarė, mitologijos tyrinėtoja, mokslinių straipsnių autorė Ingrida Stundžė.


Susipažinę su fotografijos istorija XIX a. pab. - XX a. pr. fotostudijoje, moksleiviai kviečiami giliau pažvelgti į vieną seniausių fotografijos žanrų – portretą, kuris šiandien, išmaniųjų technologijų amžiuje, virto masiniu reiškiniu. Fotografija – viena svarbiausių reprezentacinių priemonių, kuri dažnai pasiekia auditoriją pirmiau, nei žmogiškasis kontaktas ir yra neatskiriama jaunimo gyvenimo dalis. Dėka mobiliųjų telefonų fotografavimas tapo kasdieniu, nesąmoningu ir specifinių žinių nereikalaujančių veiksmu. Edukacinėje programoje mokiniai skatinami sustoti ir pažinti portretinės fotografijos nepaprastą procesą, kuris reikalauja techninių žinių, kūrybiškumo ir nėra toks greitas, kaip asmenukės („selfie“) padarymas. Mokiniai profesionalioje fotostudijoje supažindinami su studijos įranga ir technika – fotoaparatais, šviesų įranga, fotografavimo pagrindais ir portretinės fotografijos specifika. Dalyviai mokosi parinkti apšvietimą, posūkį, kompoziciją, išbando klasikinę portretų apšvietimo schemą, kuri buvo paveldėta iš tapytojų ir vėliau adaptuota fotografijai. Darbo fotostudijoje metu mokiniai patiria, kaip gimsta profesionali portretinė fotografija, tapdami fotografo asistentais ir modeliais. Tokia patirtis ugdo jaunuolių sąmoningumą, kritinį mąstymą, kūrybiškumą, leidžia atrasti fotografiją, kaip kompleksinį procesą, apjungiantį meno ir mokslo disciplinas. Edukacijos metu bus ugdomos vyresnių kasių moksleiviams aktualios kompetencijos.


Ar prisimenate pasaką apie Pelenę? Pikto būdo pamotę, verčiančią mergaitę dirbti sunkius namų ruošos darbus? Karaliaus kvietimą į puotą? Moliūgą, virtusį karieta, puošnius paauksuotus apdarus, laikrodžio dūžius, panaikinančius magiškus krikštamotės fėjos kerus lygiai vidurnaktį. O pamestą stebuklingą krištolo batelį ir susitikimą su Princu? Tai istorija apie našlaitę mergaitę, kuri, nors ir patyrusi daug vargo, žeminama bei engiama pamotės ir įseserių, sugebėjo išlaukti laimės ir pripažinimo bei įgyvendinti savo svajones. Naująją Pelenės interpretaciją pristato ilgametės teatro dramaturgės, režisierės Nijolės Indriūnaitės ir dailininkės Aušros Paukštienės duetas „Lėlės“ teatre žiūrovams atpažįstamas iš vizualiai turiningų ir dvasiškai pakilėjančių šešėlių teatro vaidinimų {„Baltos pasakos“, „Sniego karalienė“}, muzikaliai žaismingo bei apie pamatines vertybes lėlių kalba svarstančio spektaklio „Gėlių istorijos“. Autorės kartu scenoje kuria stebuklingo laiko nuojautą, o tas laikas, pasak spektaklio režisierės, būna stebuklingas, kada mes (žmonės) susitinkame, kada jaučiamės laimingi, kada padedame vieni kitiems jį turėti. Klasikinė Pelenės istorija, sukurta pagal Nijolės Indriūnaitės pjesę „Stebuklingi bateliai“, mažiesiems žiūrovams siūlys pasinerti į stebuklingo laiko paieškas. O kada tas laikas būna stebuklingas? Pasakų dėžutėje gyvenantys miniatiūriniai personažai primins, koks trapus gali būti laikas ir koks vertingas – susitikimas vieniems su kitais.


Viešoji įstaiga "Kultūrinių projektų centras"

Ši, mokykloje vykstanti, kino edukacijos programa- tai 1-12 kl. moksleiviams skirtos įkvepiančios, praturtinančios filmų peržiūros su aptarimais ir diskusijomsi po filmų, kurias veda žinomi kino režisieriai ir edukatoriai Andrius Bleževičius, Marat Sargsyan ir kiti. Turėdami daugiau nei 15 m. patirtį kino edukacijos srityje, mokykloms siūlome rinktis filmus iš kino edukacijai pritaikytos Lietuvos ir užsienio kūrėjų filmų programos, kuri yra nuolat atnaujinama, papildoma naujais filmais. Filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios ir įdomios temos apie draugystę, meilę, santykius, pritapimą ir išskirtinumą, šeimą, savo tapatybės paieškas ir pasirinkimus, ir t.t. Mokiniai susipažįsta su įvairiomis kultūrinėmis, istorinėmis, socialinėmis patirtimis, mokosi jas suprasti, analizuoti ir vertinti. Filmų programa yra suskirstyta pagal amžiaus grupes. Ją galima rasti internetinėje svetainėje www.cuma.lt, pasirinkus skiltį Kultūros pasas. Filmų aprašus lydi siūlomos temos diskusijoms po filmo. Išsirinkti aktualią temą atitinkantį filmą padės jo aprašymas, informacija apie filmo turinį, kokiai amžiaus grupei jis skirtas, trukmė ir pritaikymas mokomiesiems dalykams. Šios programos edukacinių užsiėmimų tikslas – pasitelkiant kiną kaip priemonę, ugdyti moksleivių kultūrinį sąmoningumą, vertybių sistemą, kritinį mąstymą, plėsti jų akiratį, skatinti kūrybiškumą, vystyti bendrąsias kompetencijas. Gilesniam filmo suvokimui, iš kart po peržiūrų mokiniai gali dalyvauti moderuojamose diskusijose ir aptarimuose, kuriuos veda pripažinti kino profesionalai. Jų metu mokiniai turi galimybę įsigilinti į matytą filmą, mokytis jį analizuoti, interpretuoti, gilintis į kino kalbos subtilybes. Ugdomi mokinių gebėjimai atskirti faktus ir nuomones, analizuoti bei interpretuoti problemas ir dviprasmybes, kritiškai kvestionuoti socialinius reiškinius ir jų prielaidas, vertinti kitokį požiūrį ir matymą.


Edukacinė ekskursija „Viduramžių Kauno pirklio istorijos“

Kaunas – vienintelis Hanza miestas Lietuvoje. Viduramžiais čia virė prekyba, plušo amatininkai. Kokios prekės buvo gaminamos ir parduodamos? Kam viduramžiais buvo reikalingos vaško lydymo krosnys? Ar turi Kaunas valdovų rūmus? Atsakymus į šiuos klausimus išgirsite ekskursijos „Viduramžių Kauno pirklio istorijos“ metu. Pagrindinis edukacinės ekskursijos tikslas – interaktyviais metodais supažindinti moksleivius su Kauno įsikūrimu ir jo istorija viduramžiais. Edukacinės ekskursijos uždaviniai: pateikti įdomių faktų apie Kauno miesto susikūrimą; sudominti mokinius gotikinės architektūros elementais; perteikti viduramžių Kauno miestiečių kasdieninio gyvenimo ypatumus; pasitelkiant mokinių pastabumą, įtraukti juos į miesto ir istorijos tyrinėjimą bei ieškoti teisingų atsakymų į pateikiamus klausimus. Ekskursijose naudojami metodai: gyvas pasakojimas istorinėje aplinkoje (Kauno senamiestyje), papildomas temine vizualine medžiaga (architektūros pavyzdžiai, archyvinės nuotraukos), garsiniais elementais (išgirstama viduramžiais grota muzika) ir interaktyviomis užduotimis, klausimų atsakymų žaidimais, žemėlapio pažinimu. Siekiama, jog po ekskursijos mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie Kauno miesto įsikūrimą ir jo istoriją viduramžiais, gebėtų atpažinti įvairius istorijos ir kultūros elementus, suvoktų išlikusias vertybes, būtų motyvuoti toliau tyrinėti tiek Kauno, tiek savo gyvenamosios vietovės aplinką.


Klounados ir fizinio teatro spektaklis ,,Pasišiukšlinę"

Kaip ir kodėl šiukšliname? Kas šioje temoje mus verčia jaustis nejaukiai? Kas sukelią baimę, siaubą ir kaltę? O kas skatina imtis veiksmų?

Skirtingus teatro žanrus – klounadą, fizinį, dramos teatrą – jungiantis spektaklis „Pasišiukšlinę“ universalia teatro kalba atveria globalios klimato krizės temą. 12 – 17 metų jaunimui kurtame spektaklyje skamba lietuvių klimatosaugininkės Dr. Gintarės Klimienės pranešimas. Į klimato kaitą žvelgiama kaip į socialinę dramą, kurią žmonija pajėgi išspręsti. Žiūrovai dalyvauja sprendimo procese.

Klimato krizė patiriama ir iš asmeninės, „pasišiukšlinusių“, ne itin atsakingų vartotojų, daug metų bandančių neigti, slėpti, ignoruoti perspektyvos. Saviironija atskleidžia komiškus, absurdiškus mūsų elgesio modelius susidūrus su atsakomybės ir įsitraukimo reikalaujančia problema.

Spektaklio kostiumai ir scenografija sukurti iš antrinių perdirbtų medžiagų. Į naujas formas sulydytas plastikas tampa išskirtiniu meniniu objektu. Iš ledo pagamintos ledynų figūros tirpsta ir nyksta viso vyksmo metu.

Spektaklio autorės, aktorės – Kristina Mauruševičiūtė, Vilma Raubaitė, Indrė Lencevičiūtė                                                                   Režisierius konsultantas – Franck Dinet                                                                                Scenografė – Medilė Šiaulytytė
Kompozitorius – Jokūbas Tulaba                                                                                Šviesų dailininkas – Ignas Lungevičius
Mokslinio pranešimo autorė –  Gintarė Klimienė

Spektaklio sukūrimą finansavo Lietuvos kultūros taryba, Vilniaus miesto savivaldybė.
Spektaklio partneriai – Vilniaus mokytojų namai, „Associazione Culturale La Terra Galleggiante“
(Italija), „Teatre Le Samovar“ (Prancūzija).


Spektaklio vaikams „Kas širdutėje gyvena“ tikslas – per lėlių teatro raiškos formą (šešėlių teatrą) supažindinti mokyklinio amžiaus žiūrovą su lietuvių autoriaus kūrinių interpretacijomis, atskleisti jų turtingumą, įvairialypiškumą ir skatinti domėjimąsi. Spektaklyje aktoriai seka eiliuotas pasakas-istorijas ir jas improvizuoja, įpindami į jas muzikines improvizacijas. Pasitelkiant žaismingas ir autoriaus kūrybą aktualizuojančias teatrinės raiškos priemones, per interaktyvų bendravimą su žiūrovais vaikai skatinami aktyviai įsitraukti į spektaklį.


Sapnų gaudyklė – tai magiškas Šiaurės Amerikos indėnų talismanas, galintis apsaugoti žmogų nuo košmarų ir nemigos ir pritraukti gerus sapnus. Dažniausiai sapnų gaudyklė gaminama iš gluosnio šakos žiedo, kurio viduje – supintas tinklas, o išorėje kabo plunksnos. Toks talismanas kabinamas miegančiajam virš galvos. Nakties oras prisodrintas sapnų. Naktį sapnų gaudyklė ima gaudyti ore plaukiančius sapnus. Geri sapnai žino kelią ir per voratinklio gijas ir skylutes prasiskverbia ir patenka ant sapnuojančiojo taip minkštai ir lengvai, kad žmogus dažnai nė nesusivokia užsnūdęs. Blogieji sapnai tokio gebėjimo rasti kelią neturi, įsipainioja voratinklyje, o vėliau ištirpsta ryto saulės spinduliuose arba prasmenga į žemę pro plunksnas, taip ir nepalietę miegančio žmogaus. Sakoma, kad taip pagautas ir sunaikintas sapnas negali daugiau aplankyti žmonių, nes neskraido ore. Manoma, kad geras sapnas pro tinkle esantį rutuliuką arba akmenuką patenka į protą miegančiojo, gulinčio po sapnų gaudykle. Aplankę žmogų geri sapnai per gaudyklę gali grįžti atgal į nakties orą ir keliauti pas kitus arba periodiškai pasikartoti. Tradicinės sapnų gaudyklės voratinklis rišamas aštuoniais mazgais, kurie simbolizuoja aštuonias voro kojas. Voras simbolizuoja moteriškąją kuriamąja energiją, išmintį ir mokslą. Iki šių dienų tinklas yra svarbi sapnų gaudyklių dalis. Jį gausiai puošdavo dekoratyviais akmenėliais, pelėdų plunksnomis ir karoliukais. Šiaurės Amerikos genčių indenės sapnų gaudykles vaikams gamindavo iš gyvulių sausgyslių. Išdžiūvusios sausgyslės sutrūkinėdavo, ir sapnų gaudyklės nukrisdavo ant žemės. Tai simbolizuodavo perėjimą iš vaikystės į pilnametystę.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija Rasų kapinės - „Vilniaus nekropolis“

Edukacinė programa vyks seniausiose ir gražiausiose Rasų kapinėse, įsikūrusiose Ribiškių kalvyno terasose. Šį respublikinės reikšmės paminklą verta patyrinėti keliais aspektais. Edukacinės programos tikslas supažindinti dalyvius su Rasų kapinių senąja dalimi ir jos topografija: kapinėse galima išskirti atskirus kvartalus ir alėjas, turinčias skirtingus pavadinimus: Literatų kalnelis, Profesorių alėja, Angelų kalnelis. Aplankyti čia palaidotų žymių lietuvių kapus, susipažinti su profesorių, visuomeninių veikėjų, dailininkų, muzikantų ir sukilimo vadų gyvenimais ir nuveiktais darbais. Gyvai tyrinėjant Rasų kapinių aplinką, gilinti moksleivių žinias antkapinių paminklų stilių įvairovėje: koplyčios, kolumbariumai, sarkofagai, obeliskai, angelų skulptūros. Gebėti juose rasti paslėptas menines detales ir senuosius įrašus. Šios programos metu moksleiviai įtraukiami į mokymosi procesą, supažindinami su Lietuvos istorinėmis asmenybėmis, kapinių architektūriniu paveldu, tai padės mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir bendrąsias kompetencijas bei ugdyti pilietinį ir kultūrinį – istorinį sąmoningumą. Istorinis pasakojimas papildytas vizualine medžiaga - senovinėmis nuotraukomis, citatomis, muzikiniais intarpais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Pažintinė edukacija Burbiškio dvaro istorijos muziejuje kvies užsiėmimo dalyvius pažinti kultūros paveldą. Edukacinis užsiėmimas vyks Burbiškio dvaro istorijos muziejuje – išskirtiniame kultūros paveldo objekte, unikalioje dvarų kultūrą atspindinčioje vietoje. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviams bus pristatytos muziejaus vidaus ir lauko ekspozicijos. Dvarą puošia 28 ha ploto peizažinis parkas. Jį raižo tvenkinių ir kanalų sistema su daugybe salų, pusiasalių, sąsiaurių, sujungtų gausybe tiltų ir tiltelių. Dvaro parko takai, keliukai ir alėjos kviečia ilgam romantiškam pasivaikščiojimui. Parkas bei dvaro pastatų ansamblis pasižymi ypatinga kūrybiška nuotaika bei atspindi dvaro kūrėjų pasaulėjautą. Burbiškio dvaro ekspozicijose siekiama atkurti kuo tikslesnį praeities vaizdą, XIX a. pab. – XX a. I pusės dvaro atmosferą. Tai ekspozicija po atviru dangumi, leidžianti pažinti ne tik architektūrinį, kraštovaizdžio palikimą, bet ir dvarų kultūros tradicijas. Dvaro-muziejaus pastatuose įrengtos dvaro kultūros istoriją atspindinčios muziejaus ekspozicijos: atkuriami XIX a. pab. – XX a. I pusės rūmų interjerai, karietinėje įrengta dvaro kinkomojo transporto, o svirne – žemės ūkio technikos ekspozicijos. Autentiška aplinka padės užsiėmimo dalyviams geriau pažinti  dvarų istoriją ir kultūrą, skatins apmąstyti kultūros paveldo išsaugojimo svarbą ir reikšmę šiandieniniame kontekste.


Sklando legenda, jog pirmasis kilimas atsirado Nojaus laive, kai laivu plaukusių avių vilnos krito ant grindų, drėko ir buvo trypiamos kanopų. O kai avys paliko laivą, ant grindų gulėjo šiltas vilnonis kilimas. Vėlimas yra viena seniausių vilnonių audinių gamybos technikų, kuri nėra užmiršta ir šiais laikais. Būtent tik natūrali vilna turi ypatybių susivelti, formuoti veltinį. Užsiėmimo pasirinktas būdas - šlapias  su karštu vandeniu ir ūkišku  muilu, taip kaip buvo senovėje. Veiklos procesas: pasakojimas  koks vilnos apdirbimo  procesas ir kada jau galima dirbti; demonstravimas:  kepurių pavyzdžių pagalbą,  leidžiant jiems patiems pasimatuoti ir savarankiškai nuspręsti kokią formą jie nori nusivesti.   Išdalinusi formas  ir vilną, padedant, pilant šiltą vandenį, išmuiluojant pirmiau rankas, paskui ir vilną, pradėsime vėlimo procesą. Šio proceso metu vilnos pluoštas plyšta ir susikimba vienas su kitu, sudarydamas tankų ir vienalytį vilnos pluoštą.   Pusiau užmirštas amatas atgimė šiuolaikinėje mados industrijoje, o veltinis, pagamintas pagal senovinę technologiją, įgavo daug naujų spalvų.
Edukaciniuose užsiėmimuose mokys kurti draugiškus, empatiškus, atjauta pagrįstus, pagarbius vienas kitam santykius.  Draugiška ir pagarbi aplinka skatins
grupės narius dalytis idėjomis, diskutuoti ir mokytis. Ugdant jų bendražmogiškąsias savybes ir formuosis jų vertybės, elgesio kultūros įgūdžiai. Užsiėmimo metu moksleiviai bus aprūpinami visomis reikiamomis priemonėmis.
Metodai: grupės formavimo, bendradarbiavimas grupėje, individualus darbas, darbas mažose grupelėse, savęs įvertinimas, praktinių pavyzdžių analizė,  diskusijos,  kūrybiniai užsiėmimas, refleksija,  situacijų modeliavimas ir pan.
Laukiami rezultatai: 1. geriau pažins save; 2. išmoks labiau pasitikėti savimi; 3. Išmoks priimti sprendimus, įveikti baimę. 4. mokytis reikšti savo nuomonę; 5. mokysis dirbti komandoje ir bendradarbiauti.
Tai puiki edukacija norint paįvairinti technologijų, dailės ir kitas  pamokas.


Muzikos, dramos, literatūros ir šokio spektaklis „Kelionė namo“

VšĮ Urbanistinio Šokio Teatras "Low Air"

Ar kada pagalvojote, kodėl taip pasiilgstame vaikystės namų? Kodėl taip norime grįžti į juos? Šis spektaklis – tai sugrįžimas į vaikystės erdvę, kupiną neatsakytų klausimų. „Kelionėje namo“ susijungia skirtingos meno sritys: šokis, vaidyba, muzika ir literatūra. Spektaklio ašis – tėvų ir suaugusių vaikų santykiai bei pastangos kalbėtis apie tai, kas skaudu, nutylima, bet tikra, – ko nedrįstame ar nemokame vieni kitiems pasakyti. Scenoje skamba gyva muzika ir papasakojamos dvi istorijos, sutelpančios vienuose namuose. Pirmoji – laisvės ir meilės samprata pagal amerikiečių rašytojo Richardo Bacho apysaką „Džonatanas Livingstonas Žuvėdra“. Antroji – kaltės ir nesusikalbėjimo tema, spektaklio kūrėjų gvildenta dalinantis asmenine patirtimi repeticijų metu ir tapusi jauno lietuvių dramaturgo Mindaugo Nastaravičiaus pjesės objektu. Pasak režisieriaus Vido Bareikio, „Kelionė namo“ yra spektaklis apie vaikystės namus, mėginant galvoti, kas jie yra, kada iš jų išeiname ir kodėl sugrįžtame: „Nors gyvenu vos už kelių kilometrų nuo savo tėvų, labai dažnai galvoju, kodėl ta „kelionė namo“ yra tokia sunki? Iš kur kyla tas nesusikalbėjimas ir skirtumai tarp tėvų ir vaikų? Kas būtų, jei vieną dieną susėstume ir apie viską išsikalbėtume? Taip, kaip artimiausi žmonės“, – klausia spektaklio režisierius. Spektaklyje ryškiai išsakoma ne tik vaikų, bet ir namuose vienų likusių tėvų pozicija. Jei suaugę vaikai kalba šokiu, tuomet tėvai prabyla organiškais M. Nastaravčiaus tekstais, klausdami: „Jums lengva išvažiuoti. Galite viską palikti ir išvažiuoti. O tada staiga sugrįžti ir pasakyti – labas vakaras, štai ir mes, ar pasiilgote? O ką daryti mums? Sėdėti ir laukti?“. Scenoje – dviejų kartų atlikėjai šokėjai Airida Gudaitė ir Laurynas Žakevičius, kartu su jais žinomi Lietuvos aktoriai Larisa Kalpokaitė ir Jonas Braškys. 2013 metais spektaklis apdovanotas Auksiniu scenos kryžiumi už geriausią metų choreografiją.


Kviečiame moksleivius atvykti į Kurtuvėnų dvaro sodyboje įsikūrusį lankytojų centrą, kuriame prasidės nauja ir įdomi pažintis su Kurtuvėnų kultūros, gamtos paveldu, žmogaus ir gamtos galia sukurtu kraštovaizdžiu. O kad ši edukacija būtų dar įsimintinesnė – jos metu ne tik pasakosime istorijas, legendas, tačiau ir bandysime išspręsti kryžiažodį! Lankytojų centro ekspozicijoje „Kraštovaizdžio įvairovė“ rasite mįsles, užuominas, užduotis bei jų atsakymus – viską, ko mums prireiks sprendžiant galvosūkį ir atrandant milžinų paslaptis! Edukacijos metu susipažinsime su kultūros paveldu, gamta, bei juos apjungiančia dalimi – žmogumi ir jo veikla. Sužinosime ne tik ką slepia milžinai, bet ir įsijausime į jų veiklą – formuosime žemę, ją keisime, supsimės ant milžino ašarų, bei bandysime palikti savo milžinišką antspaudą. Na, o visas užduotis įveikus, sudėliojus kryžiažodį keliausime į autentišką Kurtuvėnų dvaro svirną kur lauks smagus ir įtraukiantis grindų žaidimas "Pažinkime Kurtuvėnų regioninį parką". Žaidimo principas - kaip kitų stalo žaidimų, kuomet metamas kauliukas ir lentoje į priekį paeinama per tiek langelių, kiek iškrito taškų. Pakeliui komandų lauks įvairūs klausimai, apie Kurtuvėnų regioninį parką, bei įdomios užduotys. Įveikus visas užduotis mūsu lauks milžino staigmena!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kūrybinės dirbtuvės „JUDĖK IR (NE)MĄSTYK“

Jaunų žmonių, ypač tų, kurių asmenybės dar tik formuojasi, kūrybiškumą dažniausiai varžo baimė klysti, kitų nuomonė, kompleksai dėl tam tikrų savo trūkumų. Todėl šiose dirbtuvėse bus sukurta nauja, kūrybai ir laisvei skirta erdvė, kurioje dalyviai, atlikdami teatro profesionalų naudojamus judesio pratimus, išmoks: • pažinti savo privalumus ir trūkumus; • atrasti individualią raišką;• sustiprinti pasitikėjimą savimi • išlaisvinti kūrybiškumą; • susikoncentruoti; • tobulinti analitinius gebėjimus ir savirefleksiją. Šie gebėjimai ypač svarbūs ugdant savimi pasitikinčią ir kūrybingą asmenybę, gebančią save analizuoti ir tobulinti bei siekti užsibrėžtų tikslų ir svajonių. Kūrybines dirbtuves ves Alytaus miesto teatro aktoriai Povilas Adomaitis ir Tomas Kunčinas, kurių išskirtinė domėjimosi sritis – scenos judesys. Povilas profesines žinias nuolat gilina scenos judesio ir psichofizikos srities seminaruose ir dirbtuvėse, turi scenos judesio dėstymo patirties, o nuo 2019 m. rengia kūrybinės laisvės laboratorijas suaugusiesiems, vaikams ir paaugliams visoje Lietuvoje. Tomas – nuo 2001 m. Alytaus teatre kuriantis vaidmenis spektakliuose, roko operose, judesio spektakliuose ir dalyvaujantis gausybėje kitų renginių. Unikali judesio plastika, energija, profesionalumas ir išvermė – stipriosios Tomo savybės, leidžiančios sukurti išskirtinius vaidmenis, kuriuose vyrauja proto ir kūno dermė.


Visais laikais dinozaurai domino žmones: nuo senovės graikų supratimo, kad kažkada žemėje karaliavo šie milžinai, iki šių laikų mokslo siekių prikelti šiuos gyvūnus. Edukacinėje programoje sužinosime apie dinozaurų gyvenimo būdą, jų elgesį, tarpusavio komunikaciją. Skatinsime saugoti gamtą, kad  žmonijos neištiktų dinozaurų likimas.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Nuo žaidimo prie pažinimo – tokiu smagiu būdu šiame kultūrinės edukacijos užsiėmime 5–6 kl. mokiniai susipažins su gana sudėtinga XIX a. ir XX a. Lietuvos ir pasaulio istorija. Nors mokykloje šių istorijų mokomasi atskirai, tačiau naujoje Istorinės Prezidentūros ekspozicijoje mokiniai patirs, kad viskas susiję ir kad daugybės pasaulio istorinių figūrų pėdsakus galima apčiuopti čia, Lietuvoje: nuo carų, kaizerių, iškilių karvedžių iki žymių dailininkų ar net Popiežiaus! Užsiėmimo dalyviai mokysis savarankiškai ieškoti ir suprasti informaciją, skaityti nuorodas, analizuoti garso ir vaizdo medžiagą. Ekspozicija „Rūmų istorijos“ ir interaktyvus žaidimas „Lydekai paliepus“ leis patirti komandinio darbo džiaugsmus, išbandyti dar daugiau pojūčių (lytėjimo), suprasti, kaip jaučiasi nematantis žmogus ir kaip vienų pojūčių nebuvimą galima pakeisti kitais. Daug naujų patirčių pavers mokymo(si) procesą maloniu potyriu.


"Eglė žalčių karalienė". Spektaklio repeticija.

Moksleiviai susipažins su muziejaus ekspozicijomis, S. Nėries jausmų tragizmu, gyvenimo aistra ir lemtimi bei lyrika, išgirs
intriguojančių detalių. Edukatorius papasakos, kokiomis aplinkybėmis poetė sueiliavo poemą „Eglė žalčių karalienė“, kada ji
buvo išleista, išgirs apie teatro specifiką. Dalyviai susipažins su būsimo spektaklio eiga, pasiskirstys vaidmenimis, gaus
originalius teatro dailininkų sukurtus drabužius, kuriais pasipuošę įsikūnys į savo vaidmenį ir gavę tektus bandys suvaidinti
savo personažą. Užsiėmimo pabaigoje - spektaklio aptarimas.


Tikslas: inovatyviomis meninėmis formomis skatinti gilesnį etninės lietuvių kultūros pažinimą jaunimo tarpe.
Uždaviniai:
•	Supažindinti su tradiciniais lietuvių ir baltų simboliais bei jų reikšmėmis bei sutartinių samprata ir simboliškumu;
•	Skatinti atpažinti, suvokti ir vertinti lietuvių etninės kultūros menines apraiškas modernaus meno kontekste;
•	Skatinti taikyti etninės kultūros simbolius kūryboje ir saviraiškoje.

„Skambantys raštai“ – konceptuali erdvė, kurioje kuriamas ryšys tarp tradicijų ir šiuolaikiškumo, siekiant vykdyti etninės kultūros sklaidą. Edukacijos metu pristatoma 11 min. originaliai sukurta audovizualinė instaliacija, kurioje, skambant lietuvių liaudies sutartinėms, jas papildančiai elektroninei muzikai, ant baltų, lininių drobių yra projektuojama grafinė animacija, sukurta remiantis baltiška simbolika lietuvių liaudies mene. Intaliacijos turinys, vaizduojantis keturis metų laikus, lietuviški, baltiški simboliai, raštai bei jų raiška, edukacijos metu yra analizuojami ir interpretuojami, tokiu būdu skatinant ir kritinį bei kūrybinį mąstymą.

Praktinėje dalyje dalyviams suteikiama galimybė patiems priimti sprendimą pasirenkant vieną iš užduočių.
•	Protų mūšis, kurio metu yra pateikiami klausimai, susiję su instaliacijos „Skambantys raštai“ vaizdine ir garsine medžiaga. Siekiama išsiaiškinti, kaip mokiniai įsisavino informaciją.
•	Improvizacija. Dalyviams susiskirsčius į grupeles, skiriama užduotis sukurti instaliaciją papildančius 3-5 minučių etiudus. Galima remtis teatro, literatūros, šokio, muzikos ir kitomis disciplinomis. Peržiūrėję vieni kitų etiudus, dalyviai diskutuoja, ką siekta parodyti, ar gerai suprato vieni kitus, ką jautė.

Edukacinį užsiėmimą veda:
Instaliacijos „Skambantys raštai“ idėjos autorė, grafinės animacijos kūrėja, profesionali grafikos dizainerė, iliustratorė Aurėja Jucevičiūtė bei instaliacijos tekstilinės dalies kūrėja, profesionali tekstilės menininkė  Agnietė Janušaitė-Vitkūnienė.


Edukacinis užsiėmimas "Ruonis iš Ateities. Ar išdrįstum su juo susitikti?" (nuotolinė paslauga)

Edukacinis užsiėmimas „Ruonis iš Ateities. Ar išdrįstum su juo susitikti?“ Ar kada susimąstėte, kaip atrodys gyvūnai, vandenynai po 30 metų? Ar žinote, kas sukelia pokyčius, ypač nepageidaujamus? Ar pagalvojate, kad mūsų kasdieniai pasirinkimai yra svarbūs gamtos pasaulio išlikimui? Visų šių klausimų klausia edukacijos pagrindinis veikėjas – Ruonis Padangarus, atvykęs iš ateities įspėti žmonijos apie gresiantį gyvūnų išnykimą. Ruonio Padangarus istorija, kūrybiškumą skatinančios interaktyvios užduotys ir vaizdingi įtraukūs pasakojimai padės įsisavinti problemos rimtumą bei ieškoti išeičių, kaip išsaugoti aplinką. Ar Ruonio Padangarus atvykimo misija – sužadinti žmonių sąmoningumą ir rūpestingumą gamta – bus pasiekta, parodys edukacijos dalyvių refleksijos.


Kūrybinės gaminio-žaidimo dirbtuvės, tai - įdomi patirtis, kūrybiškas atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Kryžiukai-nuliukai". Jo metu pristatomas žaidimas, jo taisyklės ir suteikiama galimybė patiems išbandyti praktiškai, t. y. kiekvienam susikurti savo žaidimą. Pamokoje piešiama, liejami dažai, dekoruojamas medžiaginis maišelis, piešiame žaidimo "lenta", sukuriamos medinės savito dizaino "figūrėlės". Gal Jūsų kryžiukai-nuliukai taps augalu ar gyvūnu? Ženklu? O gal dar kuo? Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą kelioninį žaidimą, kuris džiugins ne vienerius metus, bus lengvai transportuojamas, detalės nepasimes ir primins gerą laiką su klasiokais. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Neturint jokių dizaino ar tapybos pagrindų, galima sukurti labai gražų žaidimą.


Klasika skamba kitaip (Ta Ta Ta Taaam...)

Panevėžio rajono Šilagalio kultūros centras

Tai kultūros ir meno renginys, papildytas kultūrine edukacija. Užsiėmimo trukmė 45 minutės. Veiklos tikslas – vaikus
supažindinti su muzikos klasikais, variniais pučiamaisiais instrumentais ir jų muzika. Koncertas vyks žaidimo forma.
Programoje Šilagalio kultūros centro orkestras "Sklepučini" Atliks šių kompozitorių kūrinių šiuolaikines interpretacijas:
W.A.Mozart koncertas pianinui Nr. 21 (ar. S.Cortland); J.S.Bach Siuita Nr. 3 (ar.F.Bernaerts); L.van Beetchoven Temos iš
Simfonijos Nr. 5 (ar. R.Newman); J.S.Bach Toccata in D minor (ar.J. van Kraeydonck) ir kt. Koncerto metu bus
demonstruojama vaizdinė medžiaga tiek apie instrumentus, tiek apie kompozitorius. Programos dalyviai bus skatinami
diskutuoti, gyvai reaguoti, imituoti , šokti, pažinti muzikos tempus ir charakterį.


Teatras – universali kalba, apjungianti daugybę meno ir mokslo sričių: nuo literatūros iki retorikos, nuo dramaturgijos iki kino. Teatre kiekvienas gali atrasti sau priimtiną meno kalbą, o svarbiausia – atrasti ir pažinti patį save, pasitelkiant pamatines teatro meno rūšis: kūną, kalbą, komandiškumą ir kūrybiškumą. Lavinant šiuos keturis elementus galima pasiekti stebėtinų rezultatų, savęs pažinimo kelionėje.
1K-ūnas, 2K-alba, 3K-omanda, 4K-ūryba: visi 4K elementai yra nedalomai susiję ir veda vienas prie kito, kaip iš skirtingų vietovių į tą pačią jūrą suplaukiančios upės. 4K elementai – nesunkiai pritaikomi įvairioms amžiaus grupėms, nes teatras – universali kalba ir leidžia prie jo prisiliesti kiekvienam patogiausiu būdu.


Prienų karinis miestelis: meilė, košė ir taika

1937 m. gegužės 28 d. penktadienį Marytė Bendoriūtė gauna laišką iš savo mylimojo – eilinio pėstininko Vinco. Koks džiaugsmas ir kokia laimė, kad brangus bernelis pašauktas į artimiausią 5-ąjį Kęstučio pėstininkų pulką Prienuose. Marytė, gi, čia pat, tik nuo Bagrėno kalno nusileis, ir jau gali pasimatyti ar net į kareivių klubą užsukti. Svarbiausia grįžti iki komendanto valandos! O ir laiškai greitai nukeliauja, paštininkei Antosei ką gero į ranką įbrukus. Vincelis visada pasiilgęs, pasitinka ne tuščiomis – tai apelsiną iš kišenės, tai vynuogių kekę iš užančio. Vis, pasakoja ir pasakoja: kaip žygiavo, kaip mankštą darė, lovelę klojosi, kareivišką košę kabino. Marytė tiki, kad netruks pusantrų metelių prabėgti, o tada jau ir apsives, statys namus, augins vaikus. Ar išsipildys Marytės svajonė? Kviečiame sužinoti, kartu kulniuoti po Prienų karinį miestelį ir Beržyno parką. Ištvermę stiprinsime kareiviška koše!


Ekskursija laivu po Nemuno deltą 1-4 kl.

Numatomos veiklos: ekskursija laivu. Edukacinės programos "Pažink Nemuno deltą" tikslas - audiogido pagalba supažindinti su Minijos kaimo architektūra. Uostadvaryje moksleiviai galės užlipti į švyturė ir apžiūrėti Nemuno deltą (30 min.). Ekskursija laivu po Nemuno deltą, Minijos ir Atmatos upėmis marštutu Minija-Nemuno delta-Uostadvaris-Minija (1,5 val.). Pažintis su laivavedžio profesija, vidaus vandenų laivybos taisyklėmis. Siektinis rezultatai: mokiniai žinos laivybos vidaus vandenimis, laivavedžių profesijos ypatumus. Edukacinės programos "Pažink Nemuno deltą" metu praplės kultūrinį akirat,į bus skatinami mokinių progresyvūs atradimai ir atsakomybė, mokoma vadovauti sau ir kitiems, bendradarbiauti, ugdomas charakteris ir kompetencija, įgyjama pasitikėjimo savimi, atrandami gabumai. Ugdoma atsakomybė saugojant unikalią Nemuno deltos gamtą ir jos gyvūniją.


Nuotolinė edukacija „Lietuvių mitų burtai“

Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

„Lietuvių mitų burtų“ edukacija skirta susipažinti su pagrindinėmis mitų dievybėmis, užsiėmimo metu mokiniams bus vaizduojami mitologiniai personažai, apibūdinami jų charakteriai, stichijos, kurias jie globoja, mokiniams bus skaitomas mitas, kuris bus aptartas. Kad geriau įsisavintų žinias, edukacijos dalyviai dalyvaus interaktyvioje „Kahoot“ viktorinoje „Susipažinkime su lietuvių mitais“, jei nebus galimybės naudotis išmaniaisiais įrenginiais, viktorina bus pateikta pasitelkus „Power point“ prezentaciją.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šiandien turbūt visi yra ragavę natūralios pupelių kavos. Tačiau šiuolaikinei visuomenei atsigręžiant atgal į protėvių tradicijas, naują reikšmę įgauna seniau už įprastą kavą gaminti gėrimai. Tarp jų neabejotina lydere yra gilių kava. Senieji liaudies medicinos žinynai teigia, kad gilių kava jauną žmogų daro gražiu ir ištvermingu, o seną – jaunina, suteikdama naujų jėgų. Lietuvoje gilių kavai naudojami paprastojo ąžuolo vaisiai turi daug žmogaus organizmui svarbių medžiagų ir vitaminų, todėl ši kava, užbalinta pienu ar grietinėle, tampa ne tik maloniu, bet ir vertingu gėrimu bet kurio amžiaus žmogui. Edukacinis užsiėmimas „Gilių nuotykiai virtuvėje“ vaikams vedamas žaisminga forma. Kalbama apie ąžuolą, jo reikšmę lietuvių mitologijoje ir tautosakoje, gilių naudą sveikatai. Po to seka vaizdingas pasakojimas apie Gilės patiriamus nuotykius namuose, nukritus nuo senojo ąžuolo. Vaikai sužino, ką Gilė mato, užuodžia ir girdi patekusi į žmonių virtuvę: pirma Gilė yra išgliaudoma, po to ji patiria maudynes piene, patampa miltais, o paskui kaitinasi skardoje. Jos pasidaro rudos, panašios į šokoladą, kvepiančios karamele. Vėliau Gilė susitinka su cukrumi, vandeniu, pienu ar grietinėle ir galų gale tampa gardžiu, garuojančiu gėrimu. Visi užsiėmimo dalyviai praktiškai supažindinami su gilių kavos paruošimu: gliaudo giles, vėliau mirko piene, mala ir skrudina. Skrudintus gilių miltus užpila karštu vandeniu, balina pienu ir skanauja. Prie gilių kavos siūloma pasivaišinti džiovintais obuoliais. O kol užpilta kava vėsta, dainuojamos liaudiškos dainelės apie ąžuolą, pritariant kanklėms.


Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Bibliotekoje į laisvę ištrūko magiški užmaršties kerai, užbūrę visus miesto gyventojus, jie ėmė skrajoti padebesiais.
Vienintelis būdas juos išgelbėti – Kvapų bibliotekoje atrasti ir  pagaminti kvapą, kuris padės jiems sugrįžti į tikrovę. Tam, kad galėtumėt šią užduotį įvykdyti, prireiks visos komandos pastangų ir geros uoslės! Jūsų užduotis –  sekti paskui teisingą aromatą, atrasti receptą ir jį, kaip tikriems paslaptingiems vaistininkams, pagaminti. Tačiau viskas ne taip paprasta, kaip gali pasirodyti, nes jūsų magišką kelionę lydės šifrai, kodai ir nežinomi kvapai.

Ši edukacija – tai komandinis literatūrinis žaidimas. Vienoje komandoje dalyvauja bent 3 vaikai.

Užsiėmimo trukmė: 60 min.

Užsiėmimas skirtas: 6-8 kl. mokiniams.


Diskusijų spektaklis „pX| prieš kryžkelę“ (Išvažiuojamasis)

Kiekviena diena kupina situacijų, kurios gali tapti žmogaus vidinėmis katastrofomis arba naujomis galimybėmis. Ar gali žmogus pasirinkti? Jei taip, kaip vyksta pasirinkimas ir sprendimas? Ar žinome, ką renkamės? O galbūt mes nieko kito pasirinkti negalime? … – bet juk mes savo gyvenimo šeimininkai. Ne…. kito pasirinkimo nėra.. O gal įmanoma? Mhh, ne. Taip. NE.. Tai kaip? Augustas Boalis iškėlė mintį, kad spektaklis yra gyvenimo repeticija, o jos pabaiga– tai tolesnio gyvenimo pradžia. Alytaus miesto teatras kviečia į diskusijų spektaklį „pX| prieš kryžkėlę“, kuris mokiniams vaizduoja tam tikras konfliktines situacijas iš jų gyvenimo, o vėliau aktoriai kartu su jaunimu diskutuoja ir jas keičia, leisdami išgyventi jas scenoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Velykinė edukacija - Kiaušinių marginimas vašku

VELYKOS – gamtos atbudimo, pavasario džiaugsmo ir linksmybių šventė. Kiaušinis nuo pagonybės laikų simbolizuoja gyvybės atsiradimą, o Velykų numargintiems kiaušiniams būdavo priskiriamos ypatingos, magiškos galios. Tad šioje edukacijoje kiekvienas galės išbandyti mūsų senolių paliktą tradicinį margučių marginimo būdą natūraliu vašku. Išgirsite įdomiausias istorijas apie šv. Velykas, šventės tradicijas, sužinosite apie margučių spalvų ir raštų reikšmes bei patys nusimarginsite gražiausius velykinius margučius! Edukacijos metu lavinsime kūrybingumą, ugdysime kritinį mąstymą, diskutuosime kodėl svarbu saugoti savo paveldą, skatinsime pagarbą ir toleraciją vieni kitiems. Saugokime ir perduokime senąsias tradicijas vieni kitiems!


„AŠ LIETUVA“ virtualios realybės kino kelionė po Lietuvą su Donatu Ulvydu KLAIPĖDOJE

„Aš Lietuva“ – pirmasis Lietuvos kino istorijoje filmas, sukurtas naudojant profesionalią 360 laipsnių filmuojančią TITAN kamerą, leidžiančią žiūrovui realistiškai patirti paukščio skrydį atsiduriant rodomoje erdvėje. Keliausime kerinčio grožio giriomis, miškais ir kopomis, jūra, ežerais, upėmis ir upeliais. Kartu skrisime virš pilių ir piliakalnių, dvarų ir vienuolynų, bažnyčių ir miestų senamiesčių bei modernios architektūros objektų. Susitapatinsime su Lietuva.

Aš Lietuva – tai antras, plačiai Lietuvoje pristatytas virtualios realybės projektas, po kompiuterių kurtos VR patirties „M.K. Čiurlionio Angelų takais“

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija ,,Išvarytieji: mes, jie ir Šimoniai"

Klaipėdos apskrities Ievos Simonaitytės viešoji biblioteka

XIX ir XXI amžiuose visuomenė ir kiekvienas žmogus atsidūrė ties neregėtai tragiško išbandymo riba. Žiaurus bei įtampos kupinas karo laikmetis, pradeda griūti visos ankstesnės gyvenimo normos, įprastinės moralės ir žmogiškumo kategorijos. Kaip gyventi, kuo tikėti, kai griūva visas ankstesnis pasaulis ir jo vertybės? Ką išgyvena žmogus, netekęs Tėvynės? Žvelgdami į rašytojos Ievos Simonaitytės romano „Aukštujų Šimonių likimas“ veikėjų situacijas kalbėsimės apie Ukrainos žmones ir save.


Užsiėmimo metu moksleiviai sužinos žmonijos grožio ir harmonijos paieškų istoriją, išgirs kas yra aukso pjūvis ir kodėl jis apipintas mitais ir legendomis. Kartu su moksleiviais analizuosime meno kūrinius, kuriuose atrasime tobulas formų ir spalvų proporcijas. Moksleiviai susipažins su Albrecht Dürer, Leonadro da Vinci, Antonio Stradivari darbais. Moksleiviai turės puikią progą pamatyti kaip matematikos ir geometrijos žinios pritaikomos mene. Jie išmoks panaudoti aukso pjūvio taisyklę kūryboje – pagal aukso pjūvio taisyklę padalinti atkarpą, nubraižyti „auksinį stačiakampį” ir į jį įbraižyti spiralę.
Moksleiviai taip pat atliks praktinę užduotį – sukurs meno kūrinį naudodami tik geometrines figūras. Praktinė užduotis padės moksleiviams atrasti geometrijos principus, pasislėpusius po meninėmis išraiškos priemonėmis, moksleiviai išmoks naudoti geometrines formas kūrybiniame procese. Pačios savaime geometrinės formos nėra meniniai sprendimai, tai greičiau įrankiai ir priemonės, kuriuos naudoja menininkas. Ši užduotis įtraukianti ir intriguojanti. Ji patiks visiems, ir mėgstantiems dailę – jie gaus dar vieną įrankį kūrybai, ir tiksliųjų mokslų atstovams – jiems nereiks mokintis piešti, jiems reikės tik panaudoti savo mėgiamas geometrines formas ir jų kompozicijas. Nuo neatmenamų laikų mokslininkai ir menininkai siekė suprasti ir moksliškai pagrįsti gamtoje egzistuojančią harmoniją. Atsigręžkime į žmogų – jis taip pat yra tobulas gamtos kūrinys, sukurtas naudojant aukso pjūvio taisyklę – santykis smegenų ir širdies darbo, akies sandara, veido ir kaulų proporcijos, netgi kraujospūdis. Šis užsiėmimas tai puiki galimybė moksleiviams suprasti meno ir mokslo sinergiją. Sužinoti kas yra aukso pjūvis ir išmokti jį pritaikyti. Tai puikus užsiėmimas naujoms kultūrinėms ir meninėms patirtims įgyti.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Nuo papiruso iki ...
Rankiniu būdu gamindami popieriaus lapą gilinsimės į jo atsiradimo istoriją, rūšių įvairovę ir panaudojimo galimybes.


„Mažoji archeologija – pažinkime Panemunės pilį“

Kviečiame 1- 4 klasių moksleivius dalyvauti edukacinėje programoje „Mažoji archeologija – pažinkite Panemunės pilį“. Užsiėmimai vyksta Panemunės pilyje. Veiklos metu susipažinsite su pilies istorine praeitimi bei pabūsite mažaisiais archeologais ir savo rankomis paliesite tai, ką mums paliko šios pilies šeimininkai prieš šimtus metų. Trumpai apžvelgsite pagrindines archeologinio darbo pakopas. „Archeologinėje perkasoje“ ieškosite praeities dirbinių, mokysitės juos įvardinti. Taip pat atliksite praktinę-kūrybinę užduotį - improvizuotoje perkasoje ieškosite archeologinių radinių, kursite ir piešite savo giminės herbinį koklį.


Edukacinė užsiėmimas "Kvapas, spalva ir forma“

Kvapas, spalva ir forma
Kaip sujungti kvapus, formas, spalvas, faktūras, medžiagiškumą ir ornamentiką į vieną prasmingai skambančią visumą? Tokią galimybę suteikia šis edukacinis užsiėmimas. Lankytojus pakviesime pamąstyti apie prasminius ryšius tarp kvapų, spalvų ir kostiumų dizaino. Per edukacinį užsiėmimą kiekvienas dalyvis gaus progą pažaisti su kvapais: sukurs kvepalus iš eterinių aliejų bei etiketę buteliukui, kurį vėliau dekoruos specialiais dažais.


Druskininkų miestas visais laikais virsdamas nepaprastu vasaros kurortu sukeldavo didelius judėjimo srautus. Juk ir šiandien gatvės pilnos ne tik keliaujančių pėsčiomis, kurie nuolat turi saugotis įvairiomis transporto priemonėmis: automobiliais, dviračiais, paspirtukais, autobusais ir kitomis, keliaujančių gyventojų bei miesto svečių. O kokiomis priemonėmis žmonės keliavo seniau? Ar labai jos skiriasi nuo šiandieninių? Kurias dar ir šiandien galėtume sutikti miesto gatvėse, o kurių jau nebelikę? Šio edukacinio užsiėmimo Druskininkų transportas metu mokiniai sužinos apie Druskininkų kurorto transporto istoriją, susipažins su įvairiomis transporto priemonėmis, pagilins savo suvokimą apie sparčią technologinę raidą. Po edukacinio užsiėmimo išvyksite su kvapniais, iš veltinio pasigamintais pakabukais – oro gaivikliais. Tai tarsi skaitmeninė kelionė laiku, skatinanti domėjimąsi savo tautos istoriniu paveldu, ugdanti smalsumą ir kūrybiškumą, o kai kurios edukacijos metu įgytos žinios papildo formaliojo ugdymo programas.
Tikslas: skatinti domėjimąsi istorine praeitimi ir technologijų raida, supažindinant su transporto raida Druskininkuose. Ugdyti bei  tobulinti bendrąsias kompetencijas.
Pagrindiniai paslaugos uždaviniai:
1. Apžvelgti, kokios transporto priemonės seniau judėjo Druskininkų miesto gatvėmis ir kokie įdomūs įvykiai jas lydėjo.
2. Lavinti kritinio mąstymo, kūrybiškumo, pažinimo ir skaitmeninę kompetencijas, atliekant užduotis „Išmaniosios klasės“ pagalba.
3. Parengti ir pravesti pakabukų - oro gaiviklių gamybos užsiėmimą, ugdant kūrybiškumą bei tarpusavio bendradarbiavimą.
Edukacijos metu siektinu rezultatu laikytume kritiškesnį ir sąmoningesnį dalyvių mąstymą apie sparčią technologijų raidą ir naudą šiandieniniame gyvenime bei ekologiją ir jos svarbą.


Paslaugos tikslas: pasitelkus žaidybine prasme patrauklias edukacines priemones, ugdyti moksleivių pilietinį sąmoningumą, praplėsti jų žinių akiratį, aktualizuoti Lietuvos sporto istoriją. Siekiant minėto pagrindinio tikslo, paraleliai lavinti programos dalyvių kūrybingumą, analitiškumą, komandinio darbo gebėjimus.
Paslaugos uždaviniai: (1) Supažindinti dalyvius su Lietuvos kūno kultūros ir sporto paveldu, puoselėjant sporto atminimą tradicijas ir olimpines vertybes; (2) Praplėtus žinių akiratį, įtvirtinti žinias pasitelkiant intelektinį žaidimą - kryžiažodį; (3) Skatinti domėjimąsi Lietuvos sporto istorija; (4) Lavinti kūrybingumą, analitinį mąstymą, reakciją, komandinio darbo įgūdžius.
Programos pradžioje, pasitelkiant vaizdinę medžiagą, trumpai pristatysime sporto istoriją, pabrėžiant svarbiausius etapus, garsiausius sportininkus, jų laimėjimus ir apdovanojimus. Po teorinio įvado programos dalyvių lauks komandinis kryžiažodžio sprendimo žaidimas.


Edukacija skirta atkreipti dėmesį į perteklinį vartojimą ir išmokyti būdų, kaip galima prikelti savo turimą drabužį antram gyvenimui. Užsiėmimo metu bus naudojami savi arba iš atiduotuvės kabyklos surinkti drabužiai, mokomasi drapiruoti, dekoruoti, piešti, karpyti ir kitaip atnaujinti drabužį. Dalyviai bus supažindinami su mados pasauliu, greitu jo tempu ir kaip kiekvienas gali prisidėti prie pokyčių, ilgesnio vartojimo ir ekologijos. Tai aktyvus užsiėmimas, kurio metu vaikai ieškos sau reikalingų elementų, juos kurs, bus skatinami ieškoti savo individualaus stiliaus, kūrybiškai spręsti užduotį ir tuo pačiu diskutuoti, su kokiomis problemomis jie susiduria, kaip mato madą ir ką ji jiems reiškia, kokia galėtų būti ateities mada. Po užsiėmimo kiekvienas turės savo atnaujintą drabužį, bus susipažinęs su drabužio atnaujinimo technikomis ir galės jas pritaikyti kituose kūrybiniuose procesuose.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Lėlių spektaklis "Kelionė pas Todėl" (filmuota medžiaga)

Prasideda spektaklis nuo to, kad Teisutis su Meilute išjoja kažkur TEN, už vaivorykštės, pas atsakymų karalių Todėl, nes jie nori viską žinoti. Vaikai  prijoja įvairias pilis, kuriose gyvena klaustukai - karvė tinginė vardu KAM, kurmis KUR - jis yra neklaužada bei nevaleika, pas jį galima nesiprausti, nesivalyti dantų, šiukšlinti bei daryti kitus negerus dalykus. Sekančiose pilyse gyvena klaustukai - skundikas genys KAS,  pagyrūnas klaustuka-gaidys Ką ir melagis, apgavikas klaustukas gyvatė Kodėl. Galiausiai nuvargę vaikai prijoja didelę vaivorykštinę pilį, kurioje gyvena atsakymų  karalius Todėl. Ir, kadangi, vaikai buvo tokie drąsūs, nugalėjo klaustukus (neigiamus charakterio bruožus), karalius padovanojo jiems dvi gyvenimiškas paslaptis. Kadangi Teisutis moka skaityti ir jis perskaito klaustukų pavadinimus, o Meilutė moka skaityti tik iki 2 raidžių bei yra nekantri, todėl susidaro kuriozinės situacijos, kurios labai pralinksmina žiūrovus. Aktorius vaidina vienas, geba kalbėti skirtingais balsais, kuriais įgarsina lėles. Yra 7 spektaklio scenos, kurios keičiasi, sukant dekoracijos audinį su nupieštais vaizdais ant specialių įtaisų.


Jaunieji literatai prozininkas Dominykas Matulionis ir poetas Linas Daugėla dalinasi savo bei savo kartos autorių kūryba, skatina mokinius aktyviai dalyvauti diskusijose apie perskaitytą tekstą, šiandieninę literatūros svarbą, nupasakoja savo kūrybinio kelio pradžią.
Taip pat kūrėjai mokinius supažindina su jaunąja lietuvių literatūra, kurios neaprėpia mokyklinės programos.
Mokiniai skatinami dalintis kūryba, gali išgirsti kūrybos refeleksiją; taip pat sužino galimybes publikuotis kultūrinėje spaudoje.


Edukacinė programa „Auksinis šiaudukas - mieliausias žaisliukas“

Programa skirta ugdyti pažinimo, menines kompetencijas per šiaudinių sodų ir žaisliukų gamybą, atskleisti mūsų šalies etninės kultūros išskirtinumą. Susipažinsime su sodų ir žaisliukų rišimo istorija, tradicijomis, formomis, sužinosime kaip paruošti šiaudą ir kokiais būdais jis rišamas, kiekvienas dalyvis pasigamins po žaisliuką.


Kultūros pažinimas per gamtą: maistas gamtoje

Edukacinį užsiėmimą veda žinomas gamtininkas Andrejus Gaidamavičius. Jis moksleivius supažindins su laukiniais augalais ir grybais, kuriuos mūsų protėviai dažnai naudodavo maistui. Moksleiviai sužinos apie kultūrinių augalų kilmę, laukinių maistinių augalų ir valgomų grybų įvairovę ir naudą, išmoks atskirti nuodingiausius augalus bei grybus. Senovėje, net ir įsivyravus žemdirbystei, laukiniai maistiniai augalai ir grybai buvo labai svarbi tradicinio kaimo žmonių raciono dalis. Dėl savo reikšmės šie augalai ir grybai turėjo daug pavadinimų, iš kurių tik kai kurie pateko į mokslinę literatūrą. Žydukai, vokietukai, gudukai, lenkiški baravykai... Tai iki šiol plačiai naudojami liaudiški grybų vardai, neretai reiškiantys tą pačią rūšį. Gamtininkas padės išnarplioti šią vardų pynę, kartu aiškinantis jų kilmę ir jais pavadintų augalų bei grybų reikšmę tiek mūsų protėviams, tiek šių laikų žmonijai. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai leisis tikron ekspedicijon į artimiausią mokyklai gamtinę aplinką (pievą, mišką, pelkę, vandens telkinio pakrantę), kurioje kartu su gamtininku ieškos, ragaus ir rinks maistinius augalus bei grybus ir bandys įsivaizduoti kaip gyveno ir kuo mito mūsų protėviai, kai dar nebuvo šiuolaikinių daržovių ir vaisių. Iš surinktų maistinių augalų ir grybų bus ruošiamas maistas ant laužo, atkuriant senovinius laukinio maisto ruošimo būdus. Paslauga teikiama nuo pavasario iki rudens, Utenos ir Vilniaus apskričių moksleiviams. Norint paslaugą gauti kitose apskrityse, mokykla turi savo lėšomis kompensuoti lektoriaus atvykimo išlaidas (15 eur/100 km, skaičiuojant nuo Labanoro miestelio, Švenčionių rajone).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Laiko valdymo kūrybinės dirbtuvės „Slaptoji užrašinė“

Šiais laikais visi yra be galo užsiėmę, net paaugliai ir jaunimas. Krūvis mokykloje, namų darbai, papildomos veiklos, būreliai, treniruotės, draugai, virtualus pasaulis, o kur dar pareigos namuose, pomėgiai, poilsis ir t.t. Kaip organizuoti savo laiką, kad būtų įmanoma viską suspėti? Išgelbės „slaptoji užrašinė“!
Praktinės edukacinės programos metu dalyviai sužinos:
• kas yra laiko valdymas ir kodėl tai svarbu,
• kas yra laiko vagys ir kaip juos atpažinti,
• kokie yra pagrindiniai laiko valdymo principai,
• kaip susikurti menišką užrašinę ir susidaryti geriausią dienos/savaitės planą, kad viską pavyktų įgyvendinti.
Visa tai ne tik sužinos, bet ir patirs praktinių užduočių metu.
Gebėjimas kurti ir pildyti užrašinę padės integruoti kūrybiškumą į kasdienybę, struktūruotai pamatyti visas būsimas užduotis, o jas įvykdžius – įsivertinti, reflektuoti.
Po edukacijos, turėdami naujų žinių ir įgūdžių vesti „slaptąją" užrašinę, paaugliai ir jaunimas galės geriau organizuoti savo laiką, daugiau laiko skirti svarbiausiems dalykams - mokslams, draugams, šeimai, sau, laisvalaikiui ir kultūrinei veiklai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kultūrinės edukacijos užsiėmimo „Susipažink su Kauno istorija ir kultūros paveldu“ metu pasitelkdami elektroninius žinynus „Kaunas: datos ir faktai“ (datos.kvb.lt/) ir „Žymūs Kauno žmonės: atminimo įamžinimas“ (atminimas.kvb.lt/) susipažinsite su svarbiausiais Kauno kultūros paveldo objektais ir miesto istorijos įvykiais. Lietuvos istorijos žinias papildysite Kauno miesto ir apylinkių istorijos žiniomis ir mokysitės jas kūrybiškai pritaikyti. Ieškosite Kauno kultūros paveldo objektų žaisdami stalo žaidimą. Susipažinsite su daugiataučiu Kauno paveldu. Lavinsite informacijos paieškos įgūdžius, atliksite kritinį informacijos vertinimą skatinančias užduotis – ieškosite informacijos, kuri patvirtintų arba paneigtų tikro/tariamo istorinio fakto teisingumą/ klaidingumą. Edukacijos pabaigoje kursite ir pristatysite Kauno viziją („Kaunas 2050 metais“), kuria atskleisite savo kūrybingumą. „Susipažink su Kauno istorija ir kultūros paveldu“ – edukacija žingeidžiai ir kūrybingai klasei!

Kultūrinės edukacijos užsiėmimo „Susipažink su Kauno istorija ir kultūros paveldu“ tikslas – pagilinti moksleivių Lietuvos ir Kauno istorinių įvykių ir procesų sąmoningą suvokimą, mokykloje įgytas bendrąsias istorijos dalyko žinias jungiant su lokalinės istorijos (Kauno miesto ir apylinkių) žiniomis bei plėsti mokinių kultūrinį akiratį, ugdyti kritinį mąstymą bei kūrybingumą.
Uždaviniai: 1) moksleiviams aktualizuoti Kauno miesto ir jo apylinkių kultūros paveldo objektus; 2) supažindinti su istoriniais įvykiais Kaune, žymiais kauniečiais, turėjusiais didelę reikšmę Lietuvos istorijai; 3) plėtoti moksleivių informacijos paieškos bei kritinio jos įvertinimo įgūdžius; 4) skatinti patikimų ir patrauklių bibliotekos informacijos išteklių naudojimą; 5) ugdyti mokinių kūrybingumą rengiant Kauno viziją („Kaunas 2050 metais“).


Edukacijos metu vaikus supažindiname su polimeriniu moliu, įrankiais darbui su juo. Polimerinis molis - tai kaip modelinas, tik jis stingsta karštyje. Vaikams - tai viena mėgstamiausių veiklų, kurios metu jie susipažįsta su spalvomis, jų maišymu, formomis bei konsistencija. Dekoruojant šaukštelius polimeriniu moliu vaikai kuria tikrus stebuklus - tai ir trispalvė, ir pilys, ir Gedimino bokštas - vaikų fantazija ir vaizduotė yra beribės.


Pasinerkite į kūrybinį nuotykį „Komandos jėgos mandala“ ir patirkite bendrakūrybos proceso džiaugsmą.  Sukurkite unikalią didelę mandalą, kuri atspindėtų jūsų klasės komandinę dvasią ir papuoštų mokyklos erdves.
Mandala (iš sanskrito kalbos: मण्डल, maṇḍala) yra simetriška, apskritimo arba kvadrato formos geometrinė kompozicija, simboliškai vaizduojanti tam tikrą dvasinę, kosminę arba psichologinę tvarką.
Mandalos kūrimas – įtraukianti ir išlaisvinanti kūrybiškumą veikla. Edukacijos metu pirštais nutapysite didžiulę (1,23 m. skersmens) mandalą ant paruošto balto popieriaus raižinio. Naudosime kūrybiškumą skatinančias technikas, judesio, kvėpavimo, garso, vaizduotės, tylos ir susikaupimo pratimus, kurie padės mums pasiekti reikiamą kūrybinę būseną. Susipažinsite su mandalos simbolika ir ugdysite savo meninius gebėjimus. Atrasite savyje naujas idėjas, mintis, jausmus ir pojūčius, kurie bus indėlis į komandos kūrybinę raišką.
Vizualinis projekto rezultatas – edukacijos metu mokinių sukurta mandala, tinkama kūrybiškam eksponavimui mokyklos erdvėse, kur visi galės ja grožėtis.
„Komandos jėgos mandalos“ kūrimui naudojamas profesionalios raižinių meistrės Ingos Grinskytės Gulbinienės rankomis išraižyta popierinė mandala. Inga jau daugiau nei 10 m. organizuoja popierinių raižinių parodas, kuria didelių matmenų menines raižinių instaliacijas ir plėtoja inovatyvų požiūrį į popierinių raižinių meną.

Susisiekite su mumis, sužinokite daugiau ir susitikime!


Edukacija skirti atkreipti dėmesį į perteklinį vartojimą ir išmokyti būdų, kaip galima prikelti savo turimą drabužį antram gyvenimui.
Užsiėmimo metu bus naudojami savi arba iš atiduotuvės kabyklos surinkti drabužiai, mokomasi drapiruoti, dekoruoti, piešti, karpyti ir kitaip atnaujinti drabužį.
Vaikai bus supažindinami su mados pasauliu, greitu jo tempu ir kaip kiekvienas gali prisidėti prie pokyčių, ilgesnio vartojimo ir ekologijos.
Tai aktyvus užsiėmimas, kurio metu vaikai ieškos sau reikalingų elementų, juos kurs, bus skatinami ieškoti savo individualaus stiliaus, kūrybiškai spręsti užduotį ir tuo pačiu diskutuoti su kokiomis jie problemomis susiduria, kaip mato madą ir ką ji jiems reiškia, kokia galėtų būti ateities mada.
Po užsiėmimo kiekvienas turės savo atnaujintą drabužį, bus susipažinęs su drabužio atnaujinimo technikomis ir galės jas pritaikyti kituose kūrybiniuose procesuose.


Edukacinė programa, sujungs geografijos, istorijos, muzikos ir kitas mokyklines žinias. Galima pasakyti, kad nepaprastos istorijos gimsta kurorte, viena tokių apie jūrą, tyvuliavusią Druskininkų miške. Kuo ji buvo nepaprasta, kokius lobius po savęs paliko Druskininkuose ir kaip jos vietą užėmė miškas – į tai atsakysime edukacijos metu ir atskleisime gamtos svarbą ir reikšmę Druskininkų kurortui, čia gyvenusiems ir kūrusiems žmonėms.
Edukacija susideda iš dviejų dalių – teorinės ir praktinės. Teorinėje dalyje bus pristatoma idėja apie Druskininkų teritorijoje tyvuliavusią jūrą, jos sąsajas su dabartine Baltijos jūra ir tai ką ji paliko po savęs atsitraukdama – nusėdusius druskos ir jūros moliuskų geldelių klodus ir iš jų kilusius gamtos turtus. Taip pat edukacijos metu dalyviai bus supažindinti su Mizarų meteoritu ir jo įtaka mineralinio vandens atsiradimui.
Kalbėdami apie mišką, apžvelgsime kaip atsitraukdama jūra paliko žemynines kopas, kurios laikui bėgant apaugo tankiais pušynais bei masyviais jaunuolynais, pasislėpė po samanų ir kerpių klodais. Taip pat dalyviai sužinos ir miško gėrybių teikiamą naudą druskininkiečiams ir miestui kaip kurortui. Paskutinis teorinės dalies akcentas slepiasi ir edukacijos pavadinime, kuris susideda iš dviejų kompozitoriaus M. K. Čiurlionio simfoninių pavadinimų – „Jūra“ ir „Miške“. Jų sukūrimą ir motyvus taip pat aptarsime edukacijos metu, nes tik genijus, koks buvo M. K. Čiurlionis, galėjo pajusti be galo seniai pasitraukusią jūrą ir atkeliavusį kopomis mišką. Todėl ir edukacijos praktinę dalį lydės jo kūriniai: simfonijos „Jūra“  ir „Miške“ bei fone paveikslai su jūros ir miško motyvais.
Praktinėje dalyje, naudojant senąjį Druskininkų vaizdą – kuris taps paveikslo pagrindu, simbolizuojančiu vandens ir medžių motyvus – kiekvienas individualiai gaminsis paveiksliukus, kuriuos dekoruos iš jūros atkeliavusiomis gėrybėmis.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Tautinio paveldo karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija, žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis. Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Ekspozicijos "Archimedas ir jo laikas" pristatymo metu, ETM gidas supažindins su nepaprastais senovės išradimais – nuo robotų, pirmojo kino, analoginio kompiuterio ir pirmosios pardavimo mašinos, iki karo inžinerijos, atstumų tarp dangaus kūnų matavimo, kriptografijos metodų, mokslo iliuzijų, sporto ir žaidimų.
Parodą sudaro interaktyvūs eksponatai, kuriais galima išbandyti senųjų technologijų veikimo principus.


„Fotografija mobiliajame telefone“ (Nuotolinė paslauga)

Su besikeičiančiomis technologijomis kinta ir fotografavimo tradicijos. Fotografavimas mobiliaisiais telefonais tapo mūsų kasdienybe. Jaunimas fotografuoja, filmuoja ir kitaip naudojasi išmaniaisiais telefonais, tačiau šie gebėjimai nėra tolygūs gebėjimui pamatyti emociją, nuotaiką, jausmą... Šios edukacijos metu mokiniai bus ugdomi kūrybiškai įamžinti pasirinktas aplinkos akimirkas – objektą, augalą, gyvūną, žmones ar autoportretą, perteikdami jose viziją, emociją, jausmą ir nuotaiką, atsižvelgdami į vaizdo kultūrą. Mokysis sukurti kokybiškas, įkvepiančias nuotraukas naudodamiesi išmaniaisiais telefonais ir tam skirtomis nuotraukų redagavimo programomis. Skirtingose edukacinių veiklų situacijose atsakys į klausimus: „Kas yra fotografija?“, „Kokia jos istorinė raida?“, „Ar fotografija yra amatas ar menas?“ ir pan.
Garantuojame tik teigiamas emocijas ir įdomų edukacinį turinį mokiniams.


Edukacinis užsiėmimas „Kaip gimsta popierius“ IX–XII kl.

Edukaciniame užsiėmime „Kaip gimsta popierius“ bus pristatytos senosios ir moderniosios popieriaus gamybos ir restauravimo metodikos, supažindinama su popieriaus gamyba ir trūkstamų fragmentų atkūrimu popieriaus liejimo mašina. Veiklos metu bus naudojami dekoratyvinio, restauravimo, japoniško, lieto popieriaus pavyzdžiai, popieriaus gamybą atspindinčios iliustracijos ir medžiagos: medienos plaušas, vapsvų lizdo fragmentas, celiuliozės plaušas, presas, sėmimo forma, įvairūs restauravimo ir popieriaus sėmimo įrankiai. Dalyviai stebės popieriaus liejimo procesą, lakšto įklijinimą ir paruošimą presavimui. Užsiėmimo dalyviai bus plačiau supažindinti su vienu iš labiausiai žinomu restauravimo procesu –atkurtų fragmentų retušavimu. Moksleiviai turės galimybę sužinoti kokiais atvejais retušavimas reikalingas, o kokiais nebūtinas, kuo galima retušuoti meno kūrinius, kaip maišomos spalvos ir kokia retušavimo technika dažniausiai naudojama restauravime. Dalyviai gaus dovanų popieriaus liejimo mašinoje išlietus ruošinius, kuriuos galės savarankiškai retušuoti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Kraitinės skrynios ir suvenyrinės skrynutės

Muziejaus ekspozicijoje mokiniai supažindinami su kraitinėmis skryniomis, jų raida ir reikšme lietuvių liaudies gyvenime. Tuomet mokiniai, dirbdami grupėse, išsiaiškins, kokie būdingiausi kraitinių skrynių puošybos bruožai. Edukacinėje klasėje mokiniai bus kviečiami sukurti savitą dekoravimo ornamentą, pasinaudodami pateiktais kraitinių skrynių dekoravimo pavyzdžiais. Savo sukurtą raštą mokiniai nutapys ant medinės suvenyrinės skrynutės, kurią po užsiėmimo išsineš su savimi.


Komedijos „Amerika pirtyje“ repeticijos Grinių namuose

Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Atėjusius į edukacinį renginį moksleivius pasitinka  K.Griniaus žmona Joana Pavalkytė - Griniuvienė ir režisierius Pijus Grigaitis. Vaidybine forma pateikiama komedijos "Amerika pirtyje" atsiradimo istorija ir organizuojamos repeticijos. Edukacijos metu moksleiviai įtraukiami į spektaklio  kūrimą: jiems išdalijami tekstai, personažai kartu su mokiniais paruošia spektaklio dekoracijas ir pasirinktinai suvaidina keletą scenų. Pasibaigus repeticijoms, mokiniams pravedama ekskursija po muziejaus ekspozicijas, kurios metu papasakojami svarbiausi  K.Griniaus biografiniai faktai.


Edukacinė programa „KITOKIA KELIONĖ PER LIETUVĄ”

Edukacinės programos „Kitokia kelionė per Lietuvą“ dalyvių laukia žaismingos užduotys keliaujant Lietuvos etnografinių regionų žemėlapiu „laumių pėdelėmis“. Teks įveikti nemažus iššūkius: tarmiškai perskaityti sakmę, atsakyti į viktorinos klausimus apie papročius, įminti mįsles apie senuosius buities rakandus, sudėlioti dėlionę ir įvardinti mitinę būtybę, atpažinti tradicinius etnografinių regionų valgius, virtualiai aprengti merginą ir vaikiną tautiniais drabužiais. Kelionės užduotis įveiksite išmaniųjų technologijų pagalba.


Moksleiviai iš visos Lietuvos turės galimybę atkeliauti į Kauno menų inkubatorių stiklo studiją, kurioje kuria ir savo kūryba dalinasi profesionali stiklo menininkė Sandra Atkočiūtė. Edukacijos dalyviai apsilankę stiklo studijoje galės paeksperimentuoti pjaustydami, šlifuodami ir graviruodami stiklą, veidrodį, keramiką. Patys smalsiausi dalyviai galės pamatyti ir patyrinėti pečiuose vykstantį medžiagų gamybinį procesą su stiklo glazūromis ir spalvotais besilydančiais stiklais. Po teorinės edukacijos dalies vyks praktinė edukacija - moksleiviai iš įvairių detalių gausos susikurs stiklo meno kūrinių, kurių kūrybos procesus stebės ir jiems patarinės profesionali stiklo menininkė Sandra Atkočiūtė. Menininkei padedant, gims estetiški ir interjierą puošiantys kūriniai, kurie džiugins šeimos narius ir skleis žinią apie Lietuvos stiklo meną.


Edukacijos tikslas yra supažindinti mokinius su Tauragės krašto archeologija. Moderniai įrengtame muziejaus archeologijos bokšte edukacijos dalyviai susipažins su baltų gentimis, Tauragės regione gyvenusių skalvių ir žemaičių archeologiniais radiniais. Žiūrės animacinį filmuką apie skalvius, archeologo darbą, stebės tik tamsoje šviečiančius baltų simbolius bokšto skliaute bei sužinos jų reikšmę. Išvys archeologinių kasinėjimų metu atrastus darbo ir buities įrankius, ginklus, papuošalus, išgirs ir pamatys jų raidą bėgant šimtmečiais. Piliakalnių įrengimas demonstruojamas naudojant papildytos realybės interaktyvią smėlio dėžę. Vaikai patys išbandys piliakalnių statybą kinetiniu smėliu, kas gynybinius apkasus, kanalus ir įtvirtinimus. Edukacijos metu bus atskleista, ką veikia tas paslaptingas žmogus įmantriu profesijos pavadinimu – archeologu. Edukacijos dalyviai turės galimybę, ne tik sužinoti sąvokos reikšmę, bet ir patys vienai dienai tapti tikrais archeologais! Praktinėje užsiėmimo dalyje mokiniai mokysis, kaip taisyklingai išmatuoti būsimų archeologinių tyrimų perkasą, kokius įrankius naudoti ir stebės kaip vyksta kasinėjimų eiga pagal visas archeologijos mokslo taisykles. Ir, žinoma, patys smėlyje ieškos radinių! Nukeliaukime kartu laiko ratu į kupiną paslapčių ir įdomybių Tauragės krašto priešistorę bei patirkime neišdildomų įspūdžių ieškant skalvių lobio, kurį surasti nebus taip lengva – kaip ir realiame archeologo gyvenime.


Edukacinis užsiėmimas „Džiazo pamoką visiems” – tai muzikos pamoka plus gyvo garso koncertas, atliekamas profesionalių džiazo muzikantų. Užsiėmimo metu moksleiviai išgirs intriguojančią džiazo istoriją supintą su gyvai atliekamais džiazo standartais. Moksleiviai nukeliausite į 19 a. pabaigos Naująjį Orleaną kur formavosi visiškai nauja meno rūšis – džiazas. Jie paklausys regtime'o, juodaodžių bažnytinių dainų ir bliuzo. Po to jų lauks Čikaga ir Niujorkas. Kartu su džiazo genijumi Armstrongu jie aplankys Harlemo džiazo klubus, pasidairys po Brodvėjaus teatrus, su Whitmen'o džiazoorkestu pakeliausite po Ameriką. Keliaudami iš vieno dešimtmečio į kitą dalyviai girdės kiekvienam laikmečiui būdingą muziką, atras jos ypatumus, susipažins su legendomis tapusiais muzikantais. Muzikiniai kūriniai bus derinami su muzininėmis užduotimis ir pratimais. Moksleiviai sužinos kas yra svingas, išmoks paploti džiazo ritmą, sužinos kuo ypatinga improvizacija. Užsiėmimas suteiks naujų muzikinių patirčių, prisidės lavinant moksleivių muzikinį skonį. Užsiėmimo metu moksleiviai išgirs fortepionu, saksofonu ir klarnetu atliekamus džiazo standartus, klausysis vokalinių kūrinių. Edukacinė programa parengta taip, kad sukurtų įtraukiančią aplinką, kuri skatins mokinių fantaziją ir stiprins jutimines patirtis. Aktyvus mokinių įsitraukimas ir dalyvavimas skatins pažinimo procesą. Užsiėmimo metu bus atkreiptas dėmesys ir į socialinį ir visuomeninį džiazo aspektą. Šios idėjos paskatins moksleivių kritinį mąstymą ir priežastinių ryšių paiešką.