Tikslas – suteikti mokiniams žinių apie Panemunės pilį kaip kultūros paveldo objektą, stiprinant mokinių kultūrinio akiračio plėtrą bei sąmoningumą, skatinant kūrybinę saviraišką ir saviugdą, aktyvinant kultūros paveldo informacijos sklaidą, patiriant pažinimo, atradimo džiaugsmą.
Uždaviniai:
1. Pristatyti Žemaitijos  kunigaikštystės valdytojo A. Gelgaudo reprezentacinius apartamentus.
2. Supažindinti su sienų restauravimo ypatumais.
3. Išmokyti pasigaminti kazeininius dažus.
4. Ugdyti komandinio darbo patirtį.
Kultūrinės edukacijos užsiėmimas „Restauravimo magija: sienų tapyba varške“ kviečia mokinius atvykti į Panemunės pilį, kurioje išlikusi Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės laikus menanti sienų tapyba.
Šiandien namuose sienos paprastai dažomos viena spalva arba dengiamos tapetais, todėl neretai sunku suprasti, kaip sienos buvo dekoruojamos prieš kelis šimtmečius, kokius dažus anuomet naudojo dekoratoriai. Panemunės pilyje vidaus apdailos darbams buvo naudojami kazeininiai dažai. Šioje edukacijoje, pasitelkiant interaktyvias priemones, pasakojama Panemunės pilies sienų tapybos istorija (ekskursija po reprezentacinius apartamentus), po jos jaunieji restauratoriai edukacijų salėje patys pajunta restauravimo magiją: bando įminti, kokių fragmentų trūksta pateiktuose ornamentuose, ką norėjo kadaise pavaizduoti dailininkas, kokios spalvos turėtų būti panaudotos. Darbų įgyvendinimui iš varškės ir kalkių masės gamina kazeininius dažus, juos maišo su spalvotais pigmentais, tuomet grupėse diskutuoja, kokį restauravimo būdą pasirinkti pateiktam iš dalies išlikusiam ornamento fragmentui: ar tik konservuoti, ar restauruoti, o gal atkurti trūkstamas vietas? Pasirinktas būdas išbandomas.
 Edukacinės veiklos dalyviai ne tik susipažins su Panemunės pilimi kaip kultūros paveldo objektu, supras restauratoriaus profesijos svarbą, bet ir mokysis bendros, draugiškos veiklos, turės galimybę saviraiškai ir patirs kūrybos bei teisingai priimtų sprendimų džiaugsmą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Archeologijos muziejuje naujas edukacinis užsiėmimas - ,,Lobių paslaptys“. Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje turėsite puikią galimybę iš arčiau susipažinti su lobiais rastais Lietuvos teritorijoje bei išmoksite juos skirti priklausomai nuo tipo bei sudėties. Sužinosite apie mokslininkus - archeologus, kurie aptinka lobius bei juos tyrinėja. Žinias įprasminsite atpažindami bei sugrupuoti lobius pagal rūšis, tipus. Be to turėsite unikalią galimybę pasigaminti maišelį, kuriame laikysite papuošalus, brangius daiktus - lobius.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Kviečiame į nuotaikingą ir įspūdžių kupiną edukacinį užsiėmimą, kuriame įsisuksite į siautulingą šokio sūkurį! Užsiėmimo metu sužinosite, kuo šokių tradicija Lietuvoje buvo tokia svarbi kultūros raidai, išmoksite tradicinių šokių bei ratelių pagrindus, sužinosite, kuo skiriasi tautiniai ir stilizuoti šokiai. Taip pat, užsiėmimo dalyviai išmėgins tradicinius muzikos instrumentus ir sukurs nenustygstančią kapelą, o visas žinias užtvirtinsime interaktyvioje viktorinoje.
Edukatorius turi patirties vedant užsiėmimus asmenims su regos, proto negalia. Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kelionė į save su pasaulio muzikos garsais

Senovės žmonės jautė, jog garsai ir muzika magiškai sujungia aukštybių ir požemių galias, suvienija protą ir kūną bei sutelkia dėmesį į esamos būklės priežastį. Garso banga padėdavo sukaupti valią ir greičiau susigrąžinti fizines , psichologines, dvasines jėgas , nuraminti protą ir atgauti dvasinę pusiausvyrą. Pagrindinis šio užsiėmimo tikslas - padėti mokiniams visapusiškai atsipalaiduoti, nuraminti protą ir mintis, padėti eiti doros keliu bei suvokti save, savo pojūčius ir laimės priežastis, kurios kartais slypi paprasčiausiuose dalykuose ar net mumyse. Edukacijos metu mokiniai sužinos apie įvairių tautų kultūros paveldą, o taip pat bus sudarytos sąlygos atsiskleisti ir reikštis kiekvieno jaučiamiems pojūčiams, emocijoms, naujoms patirtims, kurios dažnai būna užgniaužiamos ar ignoruojamos. Emocinę bei protinę įtampa gali jausti net ir jauni žmonės, tad ši patyriminė edukacija - puiki proga paleisti bei išreikšti susikaupusią įtampą, neigiamas emocijas, išgyvenimus, nuovargį ir pripildyti savo vidinį pasaulį šviesa, gėriu, teigiamomis emocijomis, motyvacija. Klausant muzikos garsų mokiniai pasiners į užburiančius ir nepamirštamus pojūčius, kurie sužadins jų vaizduotę. Muzikos garsų laukas kuriamas, naudojant senovinius muzikos instrumentus, surinktus iš keturių žemynų: Amerikos indėnų šamanišką būgną, indėnų fleitą, švilpynę, barškučius, Tibeto dainuojančius dubenis, australišką didžeridu, Rytų šalių varpus bei kitus muzikos instrumentus, kurie turi unikalias vibracijas. Muzikos instrumentus papildo gerklinis, dar vadinamas obertoniniu arba sielos, dainavimas.


Atverk senosios sinagogos duris ir pasileisk į nuotykius! Kas jis – tas mistinis žydas, kadaise gyvenęs šalia mūsų prosenelių? Kaip jis suvokė pasaulį, kaip gyveno, kuo tikėjo? Į šiuos ir kitus klausimus mėginsime atsakyti, klaidžiodami po senosios Alytaus sinagogos erdves, ieškodami paslėptų užuominų, gvildendami gudriai sudėliotas užduotis. Būsime lyg detektyvai, atrasdami atsakymus į užmintus klausimus. Žaismingas, aktyvus ir įtraukus edukacinis užsiėmimas leis praverti duris į keistąjį ir nepažintą žydų pasaulį, padės geriau suvokti žydų tautos unikalumą, jų tradicijas, papročius, pasaulėžiūros savitumą. Sužinosime, kas yra sinagoga, kas joje vykdavo ir, kuo ji skiriasi nuo kitų tikėjimų maldos namų. Išmoksime suprasti ir paaiškinti žydų tautai būdingų simbolių reikšmes. Sužinosime įdomių faktų apie Alytaus miesto istoriją, dirstelėdami čia ilgą laiką gyvenusios žydų bendruomenės akimis. Savarankiško tyrinėjimo ir azartiškų paieškų metu dalyviai, suskirstyti į nedideles 3–5 asmenų grupeles, bus skatinami lengviau įsisavinti žinias apie kadaise Lietuvoje buvusią gausią, kultūriškai ir ekonomiškai stiprią žydų tautą, neišvengiamai esančią mūsų visų istorijos dalimi. Atlikus užduotis, pasitikrinsime, kaip sekėsi dirbti komandose, ieškant atsakymų, kas buvo sudėtinga, ką netikėto sužinojome. Dalyviai išvyks patyrę dvigubą naudą - įgiję naujų žinių bei pasikrovę uždegančios energijos!


“Žaliasis koncertas” – tai muzikanto, multiinstrumentalisto ir edukatoriaus Remio Rančio vedama muzikinė edukacija jaunimui apie ekologiją, sveiką gyvenimo būdą bei žmogaus ryšio su gamta svarbą. Nors edukacijos tematika dažnai kalba apie negatyvų žmogaus poveikį gamtai, tačiau pats koncertas yra smagus, šmaikštus ir motyvuojantis veikti. Jame atlikėjas muzikuos bei pasakos „su meile apie dalykus, dėl kurių žaliuojame ir su ironija - apie dalykus, dėl kurių vystame“. Kitaip tariant, jūsų laukia gero gyvenimo receptas, išrašomas skirtingais instrumentais – gitarlele, kalimba, perkusija, fleitomis ir melodionu.
Pagrindinis koncerto kūrinys “Žalia" kalba apie mus supančią gamtos harmoniją ir grožį. Kiti koncerte skambantys autoriniai R. Rančio kūriniai yra apie darnos siekį kasdieninėje veikloje ir aplinkoje, apie neatsakingą medžių kirtimą, apie sveiką mitybą, apie judėjimo stoką šiandienos pasaulyje.
Edukacinio koncerto muzikiniai numeriai išsiskiria netradicinių instrumentų bei ritmų panaudojimu. Tam tikros kūrinių ritminės idėjos yra "pasiskolintos" iš P. Amerikos bei Afrikos muzikos tradicijų. Visi kūriniai atliekami gyvai arba naudojant "looper'į" (momentinio įrašymo technologija). Koncertas interaktyvus – daugelyje kūrinių auditorija atliks svarbų muzikinį vaidmenį pritardama balsais, ritmingais plojimais.
Remis Rančys – Lietuvos ir tarptautinėje muzikos scenoje puikiai žinomas muzikantas,  multiinstrumentalistas, džiazo kūrėjas bei edukatorius. Jis taip pat užsiima edukacine veikla – per daugiau nei penkerius metus Lietuvoje bei užsienyje R. Rančys surengė apie 200 muzikos edukacinių užsiėmimų vaikams ir suaugusiesiems.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Lėlių teatro spektaklis „Žalias žalias obuoliukas“

Pagal S. Silverstein kūrinį pastatytame spektaklyje pasakojama apie neišmatuojamą medžio meilę mažam berniukui. Vaikystėje berniukas dažnai ateidavo pažaisti prie medžio, mėgo laipioti jo šakomis, ant jų suptis ir valgyti obuolius. Obelis buvo laiminga, matydama žaidžiantį vaiką ir visada stengėsi jam padėti. Vis dėlto laikui bėgant berniukas iš medžio ėmė prašyti vis daugiau. Paaugusiam berniukui prireikė pinigų. Tada obelis pasiūlė parduoti obuolius. Suaugęs jis užsimanė namo, tad obelis pasiūlė nupjauti jos šakas. Vėliau jam prireikė valties, tuomet obelis pasiūlė nupjauti kamieną ir pasidaryti valtį. Galiausiai iš obels liko tik kelmas. Spektaklio pabaigoje berniukas, jau tapęs senuku, nori tik ramybės ir vietos pailsėti, tad obelis pasiūlo prisėsti jam ant kelmo – vienintelio apie jos egzistavimą bylojančio ženklo. Suprasti šią istoriją galima įvairiai, bet jos gelmė, poetiškumas ir lengvumas užburia ir giliai įsirėžia į atmintį. Kauno lėlių teatro aktoriai per lėlę, žaismę ir gyvą bendravimą kviečia žiūrovus į susitikimą su gamtos esybe, per kurią atsiveria visi būties klausimai. Anot režisieriaus A. Lebeliūno, šioje, atrodytų, paprastoje istorijoje atsakymus ras kiekvienas pagal savo amžių ir suvokimą. Spektaklis „Žalias žalias obuoliukas“ skirtas mokiniams nuo 7 m. Pastatymas pelnė „Fortūnos“ prizą, taip pat yra apdovanotas kaip geriausias spektaklis vaikams Rokiškyje vykstančiame profesionalių teatrų festivalyje „Vaidiname žemdirbiams“.


Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Užsiėmimo metu vaikai pasiners į lietuvių etninės kultūros pasaulį ir mokysis apie lietuvių mitologijos personažus, susipažins su JAV komiksų superdidvyrių kultūra, sujungs teorines žinias su praktiniais piešimo įgūdžiais ir sukurs naują dar nematytą lietuvišką superdidvyrį, kuris turės lietuvių mitologijos bruožų.

Užsiėmimas skirtas 1–4 ir priešmokyklinių klasių mokiniams Užsiėmimo trukmė: 50 min.
Vieta: paslauga teikiama Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešojoje bibliotekoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Kasdieniai susidūrimai“ (Nuotolinė paslauga)

Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Kasdieniai susidūrimai“ – tai 4 trumpieji filmai, pasakojantys Lietuvos ir visos Europos jaunimui aktualias temas, skatinančias atvirą pokalbį socialinėmis temomis. Šiuolaikinis jaunimas kviečiamas pasinerti į ironijos, romantiškų jausmų ir nostalgijos kupinus gyvenimus. Keturiose istorijose apstu komiškos ir sukrečiančios realybės atspindžių, artumo paieškų, kasdienių pralaimėjimų. Čia keliami klausimai, kodėl taip sunku mylėti, ko (ne)vertos asmeninės svajonės bei kas padeda jaunam ir nuo pasaulio neteisybės kenčiančiam jaunuoliui augti ir tikėti. Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Kasdieniai susidūrimai“ siekiama ne tik populiarinti lietuvišką kiną ir pristatyti lietuvių kūrėjų darbus, bet ir skatinti mokinių kritinį mąstymą, kultūrinių, socialinių ir emocinių patirčių įvairovę bei įdomias diskusijas aktualiomis filmų temomis. Filmų programa rodoma saugioje internetinėje platformoje.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

„Media voverės“ [Medyje voverės] – kūrybinė diskusija, lydima praktinių užduočių, kurių metu edukacijos dalyviai analizuoja pateiktą ir kuria savo medijų turinį, reflektuoja pačių bei kitų darbą.
Tikslas: formuoti jaunimo gebėjimą kritiškai mąstyti, analizuoti, interpretuoti informaciją, gaunamą iš įvairių medijų šaltinių. Tai mokymasis kelti atvirus klausimus, vertinti pauzės ir skuboto ((ne)patiktuko, komentaro) galią. Dar pažintis su propaganda, jos rūšimis ir įtaka kiekvienam.
Kad išvengtum manipuliavimo, kurtum ir gyventum unikalų gyvenimą, turi mokytis medijų informacinio raštingumo savo „smegenų medyje“ jau dabar apgyvendindamas daug žinantį, vikrų, greitą, bet neskubotą voveriuką, kurs nuo šakų mokės peršokti ir prisikasti iki šaknų. Dėl savęs, artimųjų, tautos ir tų, dėl kurių verta.  Ypač šiandieniniame neramumų ir karinių  konfliktų pasaulyje vertybės pasirinkimas – gyvybiškai svarbus (perkeltine ir tiesiogine šio žodžio reikšme).
Jūsų lauks diskusija „Iš kur šaknys?“, užduotys: „Nuodingi grybai“, pranešimas iš „Propagandos maišo, refleksija INFO miške. O voverės medyje te (at)bus su Jumis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Užsiėmimo metu mokiniai susipažins su keramikos dekoravimo technikomis, įgis spalvų derinimo pagrindines žinias, išmoks perteikti kilusias kūrybines idėjas. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai sukurs savo unikalius puodelius ar lėkštutes, kuriuos papuoš originaliais piešiniais, ornamentais. Puodelius ar lėkštutes dekoruos keramikai skirtais dažais ir markeriais. Tai nuostabus būdas iliustruoti norimą idėją, viziją, paveikslėlį ne ant popieriaus lapo, bet ant keramikinio gaminio. Išdekoruotus kūrinius po užsiėmimo mokiniai pasiima su savimi. Paslauga teikiama vienoje įstaigoje susidarius apie 50 vaikų. Užsiėmimai vyksta atskirai kiekvienai klasei esant po 15-30vaikų grupėje.


Juostų-skirtukų audimo edukacija „Seni dar mena - jauni tik sužino...“

Programa, supažindinanti su vienu iš senųjų amatų – dzūkiškų tradicinių rinktinių juostų audimu. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai supažindinami su juostų audimo įrankiais, juostų naudojimo papročiais ir tradicijomis. Sužino, kaip senovėje buvo audžiamos ne tik dzūkiškos rinktinės juostos, bet ir kokia
technika juostas audė kituose Lietuvos regionuose. Užsiėmimo metu dalyviai ant popieriaus kuria skirtuką knygai su dzūkiškos rinktinės juostos ornamentu.  Mokosi austi beraštes ir rinktines juosteles. Dėlioja didelę juostą – dėlionę, kurioje "išaudžia" dzūkiškos rinktinės juostos raštą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Pasakojimas prasideda nuo veikėjų. Kūrybinės dirbtuvės su rašytoja Evelina Daciūte

Edukacijos metu autorė pasakoja, kaip gimsta knygos: kaip atsiranda personažai, kodėl jie veikia vienaip ir kitaip, kaip vystosi pasakojimas. Iliustruodama paskojimą skaito ištraukas iš knygų. Vėliau vaikai piešimo ar kitomis technikomis, padedant rašytojai, kuria savo personažus bet jų pasakojimus ir juos pristato prieš auditoriją. Jei norėjai išbandyti save rašytojo kailyje, tai puiki ir smagi galimybė.


Edukacinis užsiėmimas "Kaip atsiranda perlas?" (nuotolinė paslauga)

Edukacinis užsiėmimas „Kaip atsiranda perlas?“ Istorijos apie perlus yra apaugusios daugybe mitų bei pasakojimų: nuo tokių, kurie teigia, jog pirmieji perlai atsirado iš Ievos ir Adomo ašarų, iki tokių, kurie teigia, jog perlai - turintys mistinių galių, galinčių net pražudyti. Tikėti, ar ne – kiekvieno pasirinkimas, tačiau edukacinio užsiėmimo metu mes Jums pateiksime pačius tikriausius faktus apie neįprastą perlo gimimą, jo augimą, supažindinsime su perlo nameliu ir atliksime neįtikėtiną bandymą, kurio galutinis rezultatas garantuotas – tai šokoladinių perlų gamyba. Nepavykti tiesiog neįmanoma. Skatinant smalsumą, jų natūralų domėjimąsi supančia aplinka vaikai kviečiami tyrinėti gamtos pasaulyje vykstančius procesus ir lyginti juos su jų artimiausioje aplinkoje vykstančias įvykiais. Ko reikia, kad užaugtų gražus didelis ir vertingas perlas, kiek laiko jam reikia subręsti? O ko reikia, kad užaugtų žmogus, kad jis susiformuotų kaip asmenybė? Kokių sąlygų reikia, kad žmogus taptų „perlu“?


Edukacinė programa „Senoviniai vardinių sausainiai“

Žaliūkių malūnininko sodyba – etnokultūros, tradicinių papročių, edukacinės veiklos ir pramogų erdvė, supama šiuolaikinio miesto. Čia stovinčioje malūnininko troboje kepama ne tik duona kasdieninė, bet ir šventėms skirti tradiciniai kepiniai, kurių receptai iki šių dienų ėjo iš kartos į kartą. Svarbiausios žmogaus gyvenime yra dvi dienos – vardadienis ir gimtadienis. Vardinės ar gimimo diena neįsivaizduojamos be šventinių vaišių. Tokioms progoms skirtų kepinių kvapas sklinda edukacijos „Senoviniai vardinių sausainiai“ metu, ir susirinkę malūnininko sodyboje galite kepti ir ragauti ką tik iš krosnies ištrauktus senoviškus naminius sausainius, kurie dažniausiai būdavo kepami vardinių proga. Šios edukacinės programos metu pasakojama apie asmeninių švenčių papročius Lietuvoje ir kitose šalyse, taip pat ir apie tradicinių kepinių receptūrą ir paruošimo ypatumus. Edukacinės programos kuratorius pademonstruoja darbo eigą ir organizuoja praktinę veiklą: paruošiama krosnis, iš paruoštos tešlos dalyviai formuoja kepinius, jie dedami į skardas, kepami. Kol sausainiai kepa, organizuojami ir žaidžiami liaudiški anksčiau žmonių mėgti kambario žaidimai („Žiedo dalinimas“, „Naujiena“, „Atspėk“, „Katinas ant pečiaus“, „Žydi radasta“ ir pan.). Vasarą galima žaisti lauke. Kai iš krosnies ištraukti kepiniai šiek tiek pravėsta, siūloma sėsti prie stalo ir ragauti. Prie dar šiltų šventinių senoviškų sausainių labai tinka moliniuose ąsočiuose šviežiai užplikyta žolelių arbata. Apibendrinant dar kartą akcentuojamos svarbiausios vardinių ir gimtadienių tradicijos, kviečiama pasidalinti savo šeimos ir giminės šventimo tradicijomis. Gera ne tik susėsti prie didelio medinio stalo ir vaišintis, bet ir patiems patirti lietuviškas vardinių ar gimimo dienos šventimo tradicijas ir papročius, o taip pat sužinoti ar prisiminti, kaip dalinamas žiedas ir ką veikė tas katinas, ant pečiaus tupėdamas.


Spektaklio kūrėjai, suprasdami, kad nūdienos vaikai nemažai laiko praleidžia stebėdami šiuolaikinius animacinius filmus bei žaisdami kompiuterinius žaidimus, leidžiasi į nuotykį ir vaikus kviečia į Pasakų aviliuką (palapinę), kurioje Pasaksukių (šeimininkų) ,,išsukama" pasaka ,,Zuikis Puikis". Aviliukas - Palapinė yra suskirstyta į dvi dalis. Vienoje - vaikų pieštas animacijas ant senojo projektoriaus valdantys ir jas įgarsinantys aktoriai, kitoje - pasakotojas bei vaikai, stebintys Aviliuko sienoje regimą gyvai sekamą ir animuojamą pasaką. ,,Zuikis Puikis" - mažuosius žiūrovus supažindina su gyvai garsinamos pasakos žanru, kuomet pagrindiniai istorijos pasakojimo įrankiai yra vaikų kurtos iliustracijos, aktorių balsai ir pagalbiniai daiktų garsai. Vaikai "čia ir dabar" pamato, kaip iliustracijos atgyja. Be pačio žanro naujumo dar vaikai supažindinami su Zuikio Puikio istorija, kuomet paaiškėja, kaip yra svarbu laikytis duoto žodžio ir, turint tikslą, nepasiduoti pagundoms, kad ir kaip stipriai šios viliotų.


Kad tave zuikis subadytų! (nuotolinis užsiėmimas)

Kalbėti apie keiksmažodžius nuo seno buvo ir tebėra tabu. Tyrimai rodo, kad kalboje vyrauja rusiški ir angliški keiksmažodžiai. Šio užsiėmimo tikslas – supažindinti su šmaikščiais lietuviškais keiksmažodžiais (Kad tau kelnėse ežys išdygtų! Kad tu sumolėtum! Lįsk tu vabalo blauzdon! Ot rūūūūkštele! Ot tu šuns pasturgali! ir kt.) ir kartu parodyti, kad senieji keiksmažodžiai – įdomi, išskirtinė savo kalbine raiška tautinės kultūros dalis.


Pamoka vyksta mokyklos patalpose (klasėje).
Trumpas prisistatymas.
Pasakų aptarimas. Įvardijamos kelios galimos temos, kurios sietųsi su pasakų motyvais:
personažas, viršelis pasakų knygai, apstraktus piešinys, kaligrafijos motyvas (raidė, skaičius).
Mokiniai naudoja savo atsineštas priemones. Šiek tiek priemonių galėčiau pasiųlyti. Tai gali būti įvairios kūrybiškumą lavinančios priemonės, kurios gali būti maišomos tarpusavyje: kreidelės, akvarelė, guašas, pieštukai, blizgučiai ir t.t.
Piešinio temą vaikai pasirenka patys, arba galim sugalvoti kartu.
Pamokos pabaigoje vaikai pasakoja savo įspūdžius apie kūrybinį darbą, kokius sunkumus patyrė, kokie kilo klausimai, kaip įveikė iškilusius sunkumus. Aptariama pasakos moralė, kokių naudingų žinių išmokė pasaka.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Teatras – jėga kuri atpalaiduoja, išvalo sielą ir prikelia naujiems gyvenimo iššūkiams. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su vaidybos ir improvizacijos pagrindais, spontaniškumo, scenos judesio principais. Atsipalaiduos ir pasiners į naujų galimybių pasaulį. Jaunimas ugdys ir lavins gebėjimus, kurie padeda atsikratyti nerimo, baimės klysti, drąsiau save išreikšti, pasitelkti intuiciją, spontaniškai demonstruoti kūrybines galias, įveikti ribojančius įsitikinimus, pasitikėti savimi, būti čia ir dabar, aktyviai klausytis, girdėti, matyti, pajausti, priimti šalia esantį, neblokuoti kito idėjų, būti atviram, nuoširdžiam, „be kaukės“, mokėti keisti statusą, reikšti emocijas. Ugdomos esminės žmogiškosios kompetencijos - empatija, tolerancija, pagarba, mokėjimas suprasti ir priimti kitų autentiškumą. Lavinami viešo kalbėjimo, istorijų pasakojimo, vaidmenų ir atsakomybės pasiskirstymo, veikimo komandoje įgūdžiai. Mokiniai taip pat ugdys bendravimo ir bendradarbiavimo kompetenciją, kuri prisidės prie saugesnės mokymo(si) aplinkos kūrimo, mokymo(si) proceso bei santykių tarp mokyklos bendruomenės narių gerinimo.


Dalyviai turės galimybę ne tik praturtinti savo akiratį objektyviomis žiniomis bei informacija apie drožybos amato subtilybes, bet ir susipažins su darbo saugumo taisyklėmis, medžio drožimo įrankiais, darbui naudojamos medienos rūšimis, ir praktiškai galės pasigaminti inkilėlį, lesyklėlę, mentelę, šaukštelį ar kitą dirbinį.


Edukacinis užsiėmimas „Puodų lipdymas senoviniais būdais“ ŠAM Edukacijų centro specialiai įrengtoje erdvėje – „Amatų mokykloje“ – vyksta nuo 1999 m. Metams bėgant jo populiarumas neblėsta. Kasmet pravedama apie 40 užsiėmimų. Edukacinio užsiėmimo metu keramikos raidą atspindinčioje ekspozicijoje mokiniai supažindinami su skirtingų istorinių laikotarpių keramika, jos tipais ir formomis. Aptariama keramikos gamybos technologija, gilinamasi į senovės žmonių gyvenseną, buitį ir pasaulėžiūrą. Siekiama, kad mokiniai susipažintų su muziejumi ir jo vertybėmis, plečiamos pažinimo ribos netradicinėje aplinkoje, skatinama domėtis savo krašto tautos praeitimi, senąja kultūra, siekiama, kad mokiniai gilintųsi į senovės žmonių buitį ir keramikos vaidmenį jų gyvenime. Praktinės veiklos metu mokiniai lipdo proistorės keramikos puodus, ornamentuoja juos naudodami medinius pagaliukus.


„AŠ LIETUVA“ virtualios realybės kino kelionė po Lietuvą su Donatu Ulvydu KAUNE

„Aš Lietuva“ – pirmasis Lietuvos kino istorijoje filmas, sukurtas naudojant profesionalią 360 laipsnių filmuojančią TITAN kamerą, leidžiančią žiūrovui realistiškai patirti paukščio skrydį atsiduriant rodomoje erdvėje. Keliausime kerinčio grožio giriomis, miškais ir kopomis, jūra, ežerais, upėmis ir upeliais. Kartu skrisime virš pilių ir piliakalnių, dvarų ir vienuolynų, bažnyčių ir miestų senamiesčių bei modernios architektūros objektų. Susitapatinsime su Lietuva.

Aš Lietuva – tai antras, plačiai Lietuvoje pristatytas virtualios realybės projektas, po kompiuterių kurtos VR patirties „M.K. Čiurlionio Angelų takais“

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


ISTORIJOS IŠ LAGAMINO. Istorijų pasakojimo (storytelling) metodika pagrįstas užsiėmimas

Mokėjimas vaizdžiai, įdomiai ir įsimintinai perteikti žinutę XXI a. yra vienas iš būtiniausių elementų mūsų gyvenime. Istorijų pasakojimo įgūdžiai tapo svarbūs ir kasdieniame gyvenime.
MO muziejaus erdvė, meno kūriniai, kurie kiekvienas savyje jau turi paruoštą istoriją, yra puiki vieta mokiniams sugrįžti į saugią erdvę, kurioje jie galės žingsnis po žingsnio pradėti pasakoti istorijas. Skirtingais metodais kurdami istorijas mokiniai MO muziejuje į pagalbą pasitelks MO kolekcijos meno kūrinius, ugdys kūrybiškumą, aktyvų klausymąsi, viešą kalbėjimą, gebėjimą čia ir dabar analizuoti, valdyti ir interpretuoti turimą informaciją.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


- Sužinosime įdomiausius faktus, apie raketas, skrydžius, kosmines technologijas, dangaus objektus, tarptautines organizacijas;

- Vykdysime raketų kūrimo dirbtuvėles;

- Išbandysime mūsų sukurtą orginalų, raketų paleidimo aparatą su užvedimo rakteliu ir elektroniniu laikmačiu.

- Variklio pagalba paleisime raketą į 100 metrų aukštį, iš kurio, sėkmingai išsiskleidus parašiutui, ji griš atgal ir bus padovanota mokiniams;

- Kartu atliksime astronautų mankštą, bei paragausime sauso astronautų maisto;

- Žaidimo metu "Mitas, ar teisybė" gilinsime žinias, skatinsime kritinį mąstymą. Sužinosime apie skirtingas tautas, jų pasiekimus, motyvus kosminėse technologijose;

- Atskleisime, kaip Lietuva prisideda, prie skirtingų organizacijų, kokius palydovus yra paleidusi, susipažionsime su žymiais lietuviais, nusipelniusiais astronautikos srityje.

- Organizuosime viktoriną, kurios metu vaikai sužinos begalę „kiečiausių“ dalykų apie kosmosą, astronautiką bei kosmines raketas;

- Renginio gale diskutuosime, ką naujo ir netikėto sužinojome, taip pat kuo reiktų domėtis savarankiškai, norint ateityje tapti astronautu, arba lėktuvo pilotu.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Virtuali literatūros pamoka (Nuotolinė paslauga)

Maironis, Vaižgantas, S. Nėris, J. Grušas, B. Sruoga – tikrai svarbūs, išskirtiniai lietuvių literatūros autoriai, su kuriais susipažįstama jau mokykloje. Ką daryti, jei su šiais autoriais norima susipažinti plačiau, išsamiau, prisiminti ne tik svarbiausias jų biografijos ir kūrybos detales, bet ir sužinoti, kokios asmenybės jie buvo, kokie buvo jų pomėgiai, su kokiais bičiuliais bendravo, ir daug kitų istorijų, kurių nepasakojama literatūros vadovėliuose? Siūlome sudalyvauti mūsų VIRTUALIOSE LITERATŪROS PAMOKOSE ir apie pasirinktą autorių sužinoti viską, kas smalsu! Pasirinktą rašytoją tyrinėjantys muziejininkai sukaupę daugybę įdomių pasakojimų, be to, dalinasi unikalia galimybe pamatyti muziejų fonduose saugomų eksponatų ir rašytojų memorialinių daiktų nuotraukas. Nepraleiskite progos artimiau susipažinti su pasirinktu rašytoju, patyrinėti išskirtinę vaizdinę medžiagą ir, žinoma, padiskutuoti!


Lietuvos kaimo architektūroje yra užslėpta mūsų istorija. Lietuvių sodyba neatsiejama nuo kasdienės buities, daiktų, gamtos ir kalbos, kuri kaip lopšys brandino šeimos tradicijas, mokė gyventi, augti ir skleistis. Mediniuose namuose įsirėžė ne tik dailidžių išmonė bei sumanumas, bet ir kartų patirtis, formavusi vietos statybos tradicijas ir regionų architektūros skirtumus. Programos metu kursime Aukštaitijos kaimo sodybą, statysime visus jai būdingus trobesius.


Trakų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Kvilingas – tai popieriaus lankstymo meno rūšis. Taikant šią techniką, siauros popieriaus juostelės sukamos į ritinėlius, o šie formuojami į įvairias figūras. Paruoštos detalės komponuojamos ir jungiamos į vientisą kompoziciją. Pasitelkus kvilingo galimybes, galima dekoruoti atvirukus, kurti nuostabius paveiksliukus, erdvines figūras, kvietimus, puošti interjerą. Vaikams šis užsiėmimas ypač naudingas, nes reikalauja kruopštumo, susikaupimo, kantrybės, lavina smulkiąją motoriką, sklandžius ir tikslius pirštų judesius, kurie turi didelę reikšmę ruošiant vaiko rankytę rašymui. Užsiėmimo metu  susipažinsite su šia popieriaus lankstymo technika bei pasigaminsite rankų darbo atviruką ar paveiksliuką pasirinktai progai. Kiekvienas edukacijos dalyvis parsiveš paties kurtą darbelį namo.


Edukacinis užsiėmimas „Spalva ir forma“ vyksta vieno garsiausių Lietuvos ir JAV optinio meno atstovų, Kazio Varnelio, namuose-muziejuje. Edukacijos metu supažindinama su unikalios kompozicijos, spalvinės bei formos raiškos K. Varnelio kūriniais, taip pat jo laikmečio Lietuvos ir užsienio daile, ieškoma jungčių tarp tapybos ir muzikos kūrinio,sprendžiamos kūrybinės užduotys. Edukacija ugdo meninį skonį, įtvirtina kompozicijos, spalvinės raiškos pagrindus. Jos metu skatinama Lietuvos kultūrą suvokti kontekstualiai, lietuvių menininkų kūrinius matyti kaip integralų pasaulinio meno lauko elementą. Kazio Varnelio, kaip daug pasiekusio dailininko, statusas ugdo didžiavimąsi savo kultūra, leidžia suvokti mūsų kultūrinio lauko perspektyvas, o 50 metų užsienyje praleidusio dailininko pasiryžimas grįžti į Tėvynę skiepija patriotiškumą bei ugdo tautinę savimonę. Paslauga atliepia prioritetą "Vilnius 700" - edukacija vyksta pirmajame Vilniuje įkurtame kolekcininko muziejuje, viename iš seniausių Vilniaus mūrinių pastatų.


2022 metais, Alytaus miestui tapus Lietuvos kultūros sostine,  unikalios vertės kultūros paveldo objekte, naujam gyvenimui prikeltoje Alytaus sinagogoje (dabar Audiovizualiųjų menų centre),  įvyko išskirtinis istorinis įvykis – paroda „Misticizmo ugnis: Soutine ir litvakų dailė“ (iš Samuelio Taco kolekcijos). Pirmąsyk Lietuvoje vienoje ekspozicijoje buvo galima susipažinti su gausiu litvakų dailininkų, kilusių iš buvusios Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės teritorijos, būriu. Išskirtinėmis parodos figūromis tapo du pasaulinės šlovės sulaukę XX a. dailės korifėjai, tapę garsiosios Paryžiaus mokyklos (L‘Ecole de Paris) antrosios dailininkų kartos pagrindinėmis figūromis, simbolizavusiomis naujas slinktis modernistinėje tapyboje, – Ch. Soutine‘as ir artimas jo bičiulis žydų kilmės italų dailininkas A. Modiglianis. Pirmąkart Lietuvoje, vienoje parodoje, eksponuoti net keli Ch. Soutine‘o darbai, o nepriklausomoje Lietuvoje A. Modiglianio darbas buvo rodomas pirmą kartą.

Ši istorinė paroda tapo atspirtimi ir inspiracija edukacinio užsiėmimo atsiradimui, kuris tarsi užtikrina išskirtinio įvykio Alytuje (ir Lietuvoje) tęstinumą. Kultūrinės edukacijos metu toliau bus pasakojama apie litvakų menininkus Paryžiuje ir pasaulyje. Užsiėmimo metu sužinosime, kas yra litvakai ir Lita(-ė). Mėginsime atsakyti į klausimus, kodėl Paryžius buvo dailininkų traukos centras, ir, kas yra garsioji Paryžiaus mokykla (L‘Ecole de Paris). Pamėginsime pasvarstyti, kokios sąlygos lėmė, kad tokie menininkai, kaip Chaïmas Soutine‘as ar Jacques Lipchitzas, tapo garsūs, ir Lietuvos vardas jų dėka buvo įrašytas į pasaulio kultūros žemėlapį. Sužinosime, ką naujo ir savito litvakų dailininkai įnešė į moderniosios dailės areną. Edukacinis užsiėmimas bus paremtas ne vien pasakojimu. Smagios, žaidimo forma pateiktos praktinės dalies metu dalyviai turės galimybę apsilankyti litvakų dailininkų parodoje ir iš arčiau susipažinti su atskirais dailininkais bei jų kūrinių reprodukcijomis.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Užsiėmimo metu mokinai susipažins su stiklo atsiradimo Klaipėdoje istorija. Stiklo dirbinių liekanos pasakoja kaip senovėje žmonės puošėsi, kokius stiklinius dirbinius naudojo vaistininkai.
Praktinės dalis metu mokiniai galės sudėlioti dėlionę su muziejuje saugomais stiklo eksponatų vaizdais, smėlyje suradę spalvotus stiklo karoliukus, galės susiverti apyrankę.
Uždaviniai:
1. Išsiaiškinti stiklo gamybos ir dekoravimo būdus; stiklo gaminių atsiradimo Klaipėdoje ypatumus.
2. Apžiūrėti archeologinius stiklo radinius, eksponuojamus muziejaus ekspozicijoje, bei atskleisti jų pasakojamą istoriją.
3. Įžvelgti sąsajas, o tuo pačiu metu ir pokyčius, tarp praeities ir dabarties.


Karjeros ugdymas - neatsiejama šių dienų aktualija. Jaunuoliai nežino, kokią profesiją rinktis, nes dažniausiai nežino, kokias stipriąsias savybes jie turi. Edukacijos metu, pasitelkiant neformaliojo ugdymo metodus, dailę bei dramos, teatro elementus edukacijos dalyviai atras savąjį AŠ.
Siūloma paslauga padės dalyviams įsivardinti savo stiprybes, skatins jaunuolius susipažinti su darbo kultūra, domėtis skirtingomis profesijomis, darbo aplinka, didins kultūrinį sąmoningumą, skatins diskutuoti, reflektuoti, ieškoti sprendimo būdų, bendrauti ir bendradarbiauti, dirbti komandoje bei individualiai.


Kas yra karpinys? Programos dalyviai supažindinami su popieriaus menu, popieriaus atsiradimo istorija, jo rūšimis, faktūra. Supažindinama su Lietuvos liaudies meistrų karpytojų darbais, spaudiniais apie karpinius. Palyginami lietuviški ir pasaulio karpiniai, medžių įvaizdis įvairiose šalyse. Supažindinama su kūrybinių darbelių įvairove: simetrinis karpinys, siluetinis karpinys, erdvinis karpinys, koliažas, kt. Mokoma ne tik kirpti, bet ir lenkti, plėšti, klijuoti, kt.
Didžiausias dėmesys skiriamas gyvybės medeliui. Koks jo įvaizdis, kokios interpretacijos tautodailėje. Kur galime pamatyti Gyvybės medį? Supažindinama su kuparų ir skrynių puošyba. Kokie dar yra pavadinimai: Pasaulio medis, Visatos medis, Kosminis medis, Aušros medis. Parodoma, kur jį galime atpažinti: gyvenamųjų namų aplinkoje, buities rakanduose, audiniuose, drožyboje, margučiuose, kitur. Kaip šiuolaikiniame gyvenime galime pritaikyti namų fasaduose, patalpų erdvėse, kitur.
Praktinėje dalyje mokoma iškirpti tradicinį gyvybės medelį, komponuoti ir sukurti savo darbelį (atvirukas, paveiksliukas arba bendras kolektyvinis plakatas, koliažas).


Online spektaklis „Baltos pasakos“ (nuotolinė paslauga)

„Baltos pasakos“ – šešėlių teatro spektaklis pagal Hanso Kristiano Anderseno pasakas. Pasirinkusios šį retą mūsų dienomis lėlių teatro žanrą režisierė Nijolė Indriūnaitė ir dailininkė Aušra Bagočiūnaitė Paukštienė sukūrė skaidrų ir šviesų spektaklį, atgaivinantį lietuvių ir kitų Europos tautų karpinių iš popieriaus tradicijas.

N. Indriūnaitė poetinei pjesei pasitelkė tris H. K. Anderseno kalėdines pasakas: „Margaitė su degtukais“, „Eglutė“, „Senis Besmegenis“. Režisierė lyriškame šešėlių spektaklyje klausia žiūrovų, kas yra šventė, ką ji mums reiškia. Kiekvienas šventę suprantame savaip... O kaip šventę išgyvena vieniša maža Mergaitė ir nukirsta miško Eglutė?


Dirbtuvės „Praktiniai scenos kalbos metodai“ (Išvažiuojamoji)

Dirbtuvės „Praktiniai scenos kalbos metodai“ paremtos nuosekliu kalbos aparato naudojimu, pozityviai veikiančio mūsų balso formavimą, praplečiančio balso diapazoną, mankštinančio visus kalbos padargus, nuo kurių priklauso mūsų kalbos artikuliacija ir balso skambumas. Dirbtuvėse naudojami pratimai didina balso diapazoną, lavina balso skambumą, lyg instrumentą sustyguoja mūsų kalbą. Gebėjimas laisvai ir nevaržomai reikšti savo mintis kai kuriems žmonėms yra nemaža problema. Be to jaunimas gyvą bendravimą vis dažniau išmaino į veiksmą virtualioje erdvėje. Išmanių technologijų naudojimas ir pritaikymas kasdieniame gyvenime, be abejonės, teikia didžiulę naudą, tačiau kartu sumažina gyvo bendravimo laiką ir tuo pačiu galimybę gyvai ir betarpiškai reikšti savo mintis ir idėjas. Gebėjimas kokybiškai ir aiškiai artikuliuoti savo mintis tampa didele vertybė. Geriausi pasaulio lyderiai tiek moksle, tiek politikoje ar menuose nuolatos tobulina savo kalbėjimo įgūdžius. Tai – ne tik gramatika, ir taisyklingas kalbos stilius, tai – mintis ir jos materializavimo laisvė.| Greitas gyvenimo tempas, atsiribojimas nuo gyvo kontakto gali tapti problema, norint bendrauti grupėje ar kalbėti prieš auditoriją. Norint pasiekti klausytojo širdį ir mintis, pravartu žinoti, kaip tai padaryti. Dažniausiai didžiausi kritikai ir teisėjai esame patys sau, todėl laisvas kalbėjimas prasideda nuo įvairių įtampų atsikratymo, bandymo pamatyti save tarsi iš šono – kamerai filmuojant, tačiau be kritikos, ar cinizmo. Christinos Gutenkunst mokymo metodika aiškina, kaip valdyti savo balsą, tembrą ir kokią įtaką tai turi mūsų minčių raiškai. Svarbiausia - tikėjimas tuo, ką kalbi, suvokimas, žinojimas, kad gali pasitikėti savo balsu ir kūnu. O jie – visada viena.


Kūrybinių dirbtuvių metu dalyviai turės galimybę sukurti grafikos darbą – atvirlaiškį, paveikslą – naudojant lino raižinio techniką. Pradžioje susipažinsime su kitų menininkų lino raižinių pavyzdžiais, aptarsime grafikos įrankių naudojimo saugos taisykles. Tyrinėsime iš ko susideda grafikos kūrinys: kas yra pozityvas ir negatyvas, linijos ir dėmės santykis. Sukurtus raižinius spausime rankiniu būdu, aptarsime tokio raižinio gamybą namų sąlygomis. Naudosime specialius vandens dažus vandens pagrindu.

Užsiėmimas vyksta menininkės studijoje kultūros komplekse SODAS 2123 Vilniuje. Susitikimo pradžioje vedama trumpa ekskursija po pastatą, susipažįstama su jo veikla, aplinka, vėliau studijoje mokiniai supažindinami su menininkės kūryba bei studijos aplinka. Susitikimo pabaigoje vyksta refleksija kurioje dalyviams sudaromos sąlygos, sukuriama saugi aplinka pasidalinti patirtimi ir sužinoti apie kitų dalyvių patirtis.
Užsiėmimas gali būti integruotas ir pritaikytas konkrečiai temai, mokomajam dalykui.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


IŠŠŪKIŲ DIENA SU KLASE. ŽMOGAUS RYŠYS SU GAMTA BALTŲ KULTŪROJE

Interaktyvi 3 valandų trukmės patirtinė edukacija organizuojama Nemuno kilpų regioniniame parke esančioje gamtinėje stovyklavietėje kvies moksleivius susipažinti su baltų simboliais ir dainose apdainuotais gamtos objektais bei patirti savo asmeninį santykį su gamta įveikiant fizinius iššūkius gamtoje ir atliekant interaktyvias, logines, edukacines ir kūrybines užduotis. Edukacijos metu naudojant mobiliąją „Patirk“ interaktyvaus žaidimo programėlę patrauklia forma bus ugdomas mokinių kultūrinio tapatumo suvokimas, integruota programa iš dalies siesis su lietuvių kalbos, istorijos, dailės, informacinių technologijų ir kūno kultūros mokyklinėmis ugdymo programomis. Orientuodamiesi gamtinėje aplinkoje pagal įvairias užuominas bei atlikdami įvairias interaktyvias ir patirtines grupines užduotis mokiniai patirs naujų įspūdžių, stiprins pasitikėjimą savimi ir komandinę dvasią. Užduočių sudėtingumas bus pateiktas atsižvelgiant į mokinių amžių ir pajėgumą. Norint patirti stipresnius įspūdžius užsisakant programą bus galima pasirinkti „Ekstremalią“ programą, kurioje bus sudėtingesnių fizinių iššūkių. Jaunesniam amžiui arba mokiniams su negalia iš anksto užsisakant paslaugą yra galimybė prireikus modifikuoti maršrutą atsižvelgiant į individualius ypatumus.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Nors daugumai inkilų dirbtuvės asocijuojasi su pavasariu, geriausias metas inkilams kelti - ruduo. Per žiemą šviesios lentelės patamsėja, įgauna natūralią spalvą. Be to, inkiluose žiemą nakvoja paukščiai, o kai kurie smulkieji miško žinduoliai, pvz. pelės ir miegapelės, inkiluose praleidžia dieną. Ši inkilų gamybos edukacija - tai ne tik smagus, kūrybinis užsiėmimas, bet ir galimybė vaikams sužinoti daugiau apie mus supančius paukščius, kuo jie maitinas ir kur mėgsta sukti inkilus, kurie iš jų lieka žiemoti. Šios edukacijos metu moksleiviai susipažins su mieste gyvenančiomis paukščių rūšimis, išmoks pažinti dažniausias jų rūšis, sužinos, kaip praktiškai padėti paukščiams gyvenantiems urbanizuotoje aplinkoje, kaip pagausinti jų populiaciją ir įvairovę. Edukacijos metu naudojami metodai: pasakojimas, informacijos analizė, vaizdinių pavyzdžių pateikimas, aktyvūs klausimai ir atsakymai, praktinė edukacijos dalis – inkilų dirbtuvės, kurių metu kekvienas moskleivis savo rankomis sukonstruos po inkilą (21x18,5x7 cm). Inkulus gaminame iš iš anksto išpjautų detalių, tuomet juos spalviname specialiais lauko sąlygoms atspariais akriliniais dažais. Ši edukacija - tai ne tik unikali galimybė iš arčiau susipažinti su šiuo nepaprastai įdomiu mieste gyvenančiu paukščių gyvenimu, bet ir galimybė turiningai praleisti laiką bei savarankiškai susikurti nepakartojamus ir vienetinius inkilus. Šio užsiėmimo metu su mokiniais apžvelgsime inkilų atsiradimo istoriją ir raidą, susipažinsite pagrindiniais inkilų tipais, jų gamybos principais ir technikomis. Aptarsime inkilų skirtumus ir ypatybes. Šio užsiėmimo metu ypatingai skatinama saviraiška ir meninė raiška, bei gebėjimas priimti, analizuoti ir adaptuoti informaciją, nes mokytojas pademonstruoja moksleiviams skirtingus inkilus, jų gamybos technikas ir būdus, o tada moksleiviai pritaiko savarankiškai gautas teorines žinias ir patys savarankiškai konstruoja inkilus ir juos dekoruoja.


Interaktyvi tarpdisciplininė edukacija "Etnografijos pėdsakai pasaulio liaudies pasakų iliustracijose

Interaktyvi meno ir pasaulio pažinimo edukacija skirta susipažinti su ypatinga dailės rūšimi - iliustracija, skirta etnografiniam literatūros meno kūriniui - pasakai. Su jos pavyzdžiais ir ypatumais ir geografiniu kontekstu susipažinsime trumpoje teorinėje dalyje. Po jos seks aktyvios interaktyvios veiklos. Pirmoji "Iš kur aš" vaikai dirbs komandomis, "keliaus" žemėlapiuose iškodami iliustracijoms ir etnografiniams motyvams namų, pagal jų kilmę, o antroje vaikai individualiai kurs kvapnų skirtuką skirtą pasakų knygai, kurį galės pasiimti į namus arba padovanoti savo mokyklos bibliotekai. Tai puiki edukacija norint paįvairinti dailės, gamtos pažinimo ar geografijos disciplinas.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Programa „Po Klėtelės stogu“ pirmiausia skirta būsimam skaitytojui ugdyti – mokiniams sudominti poeto gyvenimu bei kūryba, „užkabinti“, suintriguoti toliau skaityti ir gilintis į tekstą. Susėdus prie Klėtelės, trumpai pasikalbama, ką mokiniai jau žino apie poetą, ką prisimena iš skaitytos „Anykščių šilelio“ ištraukos (su ketvirtokais ir penktokais, jau skaičiusiais poemos pradžią; antrokams-trečiokams pradedama sąsajomis su tikruoju šileliu – mišku, į kurį važiuos, tęsdami ekskursiją po Anykščius, ir A. Baranausko noru aprašyti šį mišką su jo gyventojais). Programoje stengiamasi sukurti įspūdį, kad literatūra ir rašytojas yra kažkas ypatingo, nekasdieniško, kad kūryba yra stebuklas, todėl ir aplinką stengiamasi kurti stebuklingą ir pasakišką: sena klėtelė, prieblanda, gęstančios šviesos, tyla ir kelionės į rašytojo pasaulį „po Klėtelės stogu“ vedlys – Anykščių šilelio kankorėžiukas, sekantis pasaką-ne pasaką apie poetą ir jo tikrą-netikrą Šilelį. Su vaikais žiūrimas 9 min. trukmės animacinis filmukas „Klėtelės pasaka“, supažindinantis su esminiais A. Baranausko gyvenimo momentais, su Klėtelės kaip literatūros kūrinio gimimo vietos istorija. Edukatorė „gyvai“ supažindina su Klėtelės eksponatais, kuriuos mokiniai matė filmuke, pakomentuoja su jais susijusias istorijas, kai kuriuos leidžia paliesti, primenant jų ypatingumą ir vaikams leidžiant suvokti, kad daiktai gali būti iškalbinga biografijos dalis. Trumpai pasikalbama, koks daiktas galėtų papasakoti apie vaiko gyvenimą, pomėgius ir t.t. O kad tas šilelis, aprašytas poemoje, yra tikras ir gyvas, vaikams primena tikras šilelio kankorėžis, kurį kiekvienas kaip simbolį gali pasiimti iš muziejaus ir parsivežti į namus kaip „vedlį“ į A. Baranausko poemos pasaulį ir į domėjimąsi miško paslaptimis. Programa tęsiama rašytojo A. Žukausko-Vienuolio, išsaugojusio Klėtelę, namuose. Atliekamos diferencijuotos užduotys, patikrinančios, ką mokiniai įsiminė prie Klėtelės, sprendžiamas A. Baranausko vaikystės uždavinys.


Valstybinio Kernavės kultūrinio rezervato direkcija

Edukacijos metu sužinosime, kaip buvo ieškomas ir kaip buvo atrastas viduramžių Kernavės miestas. Išsiaiškinsime, kaip iš archeologų aptiktų pavienių radinių, mokslinės analizės, eksperimento ir rekonstrukcijos metodais buvo atkurtas XIII–XIV a. viduramžių Kernavės miesto fragmentas. Pamatysime viduramžių Kernavės miesto vietą ir greta atkurtus viduramžių miesto namus, dirbtuves, kiemus. Lankysimės miestiečių sodybose, pažinsime jų kasdienį gyvenimą, naudotus daiktus, amatus.


Karalaičio Kazimiero idealą nusako psalmės žodžiai: „Tas, kurio rankos nekaltos ir širdis tyra“ (Ps 24, 4). Jaunasis princas gyveno tuo metu, kai karališkojo luomo pranašumai ir valdovo politinė galia teikė daug privilegijų, garantavo prabangą ir gyvenimo malonumus. Tam atsispirti, priešintis šeimai, aplinkinių spaudimui gyventi „kaip visi“ reikėjo daug drąsos. Pasidalinę istorijomis apie karalaičio gyvenimą, jo būdą, žaisime atradimų žaidimą – sudėliosime šv. Kazimiero atvaizdą ir visą jo gyvenimo bei gerbimo istoriją.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


ATRASK!!!.. IŠREIKŠK!!!... SUKURK!!!... ATRASK savyje odos gaminių dizainerio talentą! IŠREIKŠK save ir SUKURK odinę apyrankę!

Ar norite pabūti kūrėju ir pasigaminti savo išskirtinę odinę apyrankę taip atskleidžiant savo "vidinį aš"? O gal norite pabandyti iškalti savo inicialus odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė bei spaudė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet kviečiame į Druskininkus, į amatų centro „Menų kalvė“ odininkės dirbtuves. Čia ne tik kursite, įsivaizduosite, susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir iš arčiau pažvelgsite į dizainerių gaminamus gaminius, galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos apyranke! Laukiame Jūsų ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!
Su šypsena, Viltė :)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Pilininko name pabiro svarbiausi Lietuvos istorijos įvykiai – atpažinkime juos ir sudėkime istoriją kartu!
Mindaugo karūnavimas, Gedimino laiškai, Lietuvos krikštas, Žalgirio mūšis, Liublino unija, Lietuvos valstybės atkūrimas ir Nepriklausomybės atkūrimas. Kiekvieno įvykio pristatymas bus susijęs su įtraukia žaisminga veikla, leidžiančia mokiniams geriau įsiminti informaciją asociatyviuoju metodu. Edukaciniame užsiėmime moksleiviai mokysis istorijos žaisdami ir tyrinėdami interaktyvias muziejaus erdves, o veiklų pabaigoje gebės sudėlioti Lietuvos istorijos įvykius chronologiškai, tuo nustebindami save ir mokytojus. Edukacinio užsiėmimo dalyviai supras, kad mokytis istorijos yra ne tik svarbu, bet ir smagu bei lengva.


Edukacinė programa "Žemaitiška vakaruški"

Kražių Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus kultūros centras

Edukacinės programos „Žemaitiška vakaruški“ metu dalyviams pristatoma Žemaitijos regiono bei Kražių krašto tautosaka, istorija, tradicijos, kultūrinis ir kulinarinis paveldas. Edukacijos dalyviai ne tik supažindinami su žemaitiškais šokiais, dainomis, žaidimais, bet ir aktyviai dalyvaudami veiklose išmoksta juos šokti, dainuoti, žaisti, groti liaudies instrumentais žemaitiškus kūrinius, ragauja žemaitiško kastinio. Edukacinė programa ženkliai prisideda prie etnokultūros puoselėjimo bei Žemaitijos etnografinio regiono istorijos, tradicijų autentiškumo, pažinimo, išsaugojimo ir perdavimo vaikams ir jaunimui, kad vėliau būtų išprusę ir užaugtų aktyviomis sąmoningomis asmenybėmis. Edukacinės programos pradžioje vedama ekskursija, kurios metu dalyviai supažindinami su Žemaitijos regione esančio Kražių krašto didinga istorija, iškiliomis asmenybėmis, kultūros paveldu ir miestelyje esančiais kultūros paveldo objektais. Vėliau, pasitelkus muziką, literatūrą, scenos meną, kulinarinį paveldą bei informaciją pritaikius pagal vaikų ir jaunimo amžiaus grupes pristatomas Žemaitijos regiono tautinis kostiumas, žemaitiška muzika bei Žemaitijos kulinarinis paveldas. Edukacinėje programoje dalyvavusiems mokiniams skiepijamas noras pažinti savo šalies istoriją, kultūrą ir paveldą, plečiamas jų kultūrinis akiratis, ugdomas kūrybiškumas ir saviraiška. Tikime, kad „Žemaitiškos vakaruškės“ dalyviai ne tik susipažins, bet ir pamils Žemaitijos etnografinio regiono kultūrą ir muziką bei sugrįš į mūsų kraštą dar gausesnėmis pajėgomis.


Tai bus įdomi ir įtraukianti kelionė po muziejaus etninės kultūros ekspoziciją. Kartu su vaikais ieškosime pasakų, kurios mums atskleis dar negirdėtas ir neregėtas istorijas apie žmones ir jų kasdienius darbus bei stebuklingus nutikimus. Vaikai, klausydamiesi pasakų, mokysis gamtos, pasaulio pažinimo, susipažins su lietuvių tautosaka. Įvairios pasakos, sakmės ir kiti folkloro žanrai praturtins vaikų muzikinę kalbą, emocinę patirtį, vaizdžiai papildys pradinio ugdymo privalomos literatūros skaitymo patirtis. Siekiant išlaikyti mokinių smalsumą ir dėmesingumą, pasakojimo eigą papildys autentiški vaizdai, atgis pasakose minimi darbai ir buities daiktai, muzikos instrumentai. Kiekvieną pasakojimą lydės įdomios komandinės bei individualios užduotys.


Užsiėmimo metu išsiaiškinsime, kas yra aromaterapija ir kaip ją galime pritaikyti šiandienos kasdienybėje. Praktinio užsiėmimo metu mokiniai, padedami edukatorės kurs aromaterapinės druskos receptą, kuri odai suteiks švelnumo ir minštumo jausmą. Pačių pagamintas aromaterapinis droduktas turės ir aromaterapinių - gydomųjų savybių (padės įveikti nemigą, stresą, išsiblaškymą ar kitus emocinius negalavimus, peršalimo profilaktikai bei prevencijai). Aromaterapinę druską praturtinsime ne tik eteriniais aliejai, bet ir moliais, kurie suteiks odai naudingų medžiagų, mineralų oksidų.


Edukacija “Superherojai”, tai įtraukties didinimo priemonė, kuri įgyvendinama klasei dalyvaujant interaktyviame, pačių kuriamame spektaklyje su negalią turinčio savanorio ir profesionalaus pedagogo pagalba. “Superherojų” tikslas prisidėti prie sklandesnio įtraukiojo ugdymo įgyvendinimo, patyčių ir diskriminacijos mažinimo, todėl savo užsiėmimą skiriame pačių mažiausių mokyklų ugdytinių atvirumo ugdymui.
Vaidinimo metu vaikai ne tik susipažįsta su negalią turinčiu asmeniu, bet kartu su juo mokosi kurti “už ribų”. Ar išdrįsite sudalyvauti spektaklyje, kurio metu užrištomis akimis turėsite galimybę pajusti neregio gyvenimo subtilybes? Ar praradus vieną pojūtį jums atsivers kitoks pasaulis? Išbandykite save aktoriaus su supergaliomis vaidmenyje ir atraskite, kodėl kiekvienas mes galime vadintis superherojumi.


Smagus nuotykis muziejuje, kur grindys – žolė, sienos – medžiai, o stogas – dangus. Europos parke, JoneiKIŠKĖSE, vaikų laukia ypatingas Kiškis. Jis pažįsta daugybę įdomiausių skulptūrų, o taip pat visokiausių rūšių medžius, augalus, paukščius... Šis Kiškis kišenėje visad turi įdomių klausimų – užduotėlių, o taip pat – prizų, kurių pagrindinis lauks žaidimo pabaigoje, dalyviams sėkmingai pasiekus kelionės tikslą.  Kelionė su Kiškiu po meno mišką – tai vienintelis toks Lietuvoje, interaktyvus kultūros ir meno, gamtos pažinimo žaidimas mažiesiems.
Užsėmimo tikslas – ugdyti mažuosius dalyvius kultūrinėje, meno, gamtos socialinėje-emocinėje srityse supažindinant su šiuolaikinio viso pasaulio meno ir gamtos harmonija muziejaus po atviru dangumi erdvėje.  Dalyviai susipažins su šiuolaikine skulptūra, edukacine veikla skatinamas kultūrų įvairovės pažinimas, plečiamas akiratis, ugdomas kūrybingumas, skatinama saviraiška, interpretuojant kūrinius, lavinama vaizduotė, ugdomas mokinio vidinis pasaulis, puoselėjamas estetinis suvokimas, ugdoma savivertė, pasitikėjimas savimi.
Aktyvios meninės veiklos dėka mokiniai įgis šiuolaikinio pasaulinio meno, o taip pat gamtos pažinimo žinių, stiprės jų kognityviniai, socialiniai-emociniai gebėjimai, mokiniai laiką aktyviai praleis gryname ore.
Žinias įtvirtinti, kelionę su Kiškiu galima pratęsti naudojantis informatyviu, patraukliu ir įdomiu muziejaus išleistu edukaciniu meno leidiniu.


Eilėraščių dirbtuvės su rašytoja Indre Pliuškyte-Zalieckiene

Ar eilėraštį gali parašyti kiekvienas? Skaitytojų ir kritikų įvertintos poetės Indrės Pliuškytės Zalieckienės eilėraščių dirbtuvėse įsitikinsite – tikrai taip! Dirbtuvių pagrindas – knyga „Kaip sutramdyti žvėryną?“. Pagrindinė jos mintis – vaikui kasdienybės iššūkius įveikti smagiau ir lengviau, kai įsivaizduojame juos kaip neįprastus gyvūnus, jaukiančius tvarką vaiko aplinkoje.
Autorė interaktyviai supažindins veikėjais, įtrauks vaikus į diskusiją apie jų kasdienybės iššūkius, papasakos, kaip rašė eilėraščius ir pakvies sukurti naujų. Vyks bendras idėjų generavimas, o specialių paruoštukų dėka kiekvienas mokinys greitai ir lengvai sukurs po individualų eilėraštį apie naujus veikėjus. Vėliau mokytojas galės paskirti vieną lietuvių kalbos pamoką visų kūriniams išklausyti bei dar vieną – dailės – pamoką eilėraščio iliustracijoms nupiešti.
Tikslas – skatinti vaikų domėjimąsi poezija ir kūryba, įtraukiant į sužaidybintą eilėraščio kūrybos procesą. Uždaviniai: patraukliai perteikti poezijos skaitymo, rašymo prasmę bei malonumą, lavinti komandinio bei savarankiško darbo, oratorinius įgūdžius. Poveikis: vaikai labiau pasitikės savo kūrybinėmis galiomis, pažins poeziją kaip patrauklią ir šiuolaikiniam vaikui aktualią literatūros formą.
Indrė Pliuškytė Zalieckienė 2020 m. pelnė A. Liobytės premiją už debiutą vaikų literatūroje. Knyga „Kapt kapt kapt“ dovanojama kiekvienam Lietuvos naujagimiui (projektas „Knygų startas“). Eilėraščių rinkinys „Kaip sutramdyti žvėryną?“ išrinktas geriausia knyga vaikams „Metų knygos rinkimuose 2021“.
Autorė keliauja po visą Lietuvą.


Užgavėnių veidamainiai: kaukių gamyba papjė mašė technika

Programa skirta pradinio ugdymo 3-4 klasių mokiniams. Programos dalyviai susipažins su viena iš seniausių lietuvių tradicijų - Užgavėnių šventės papročiais. Edukacijos metu aptariamas šventės išskirtinumas, žaidybiškumas, bendruomeniškumas, regioniniai ypatumai (Žemaitijoje ar Aukštaitijoje). Taip pat, suteikiama informacijos apie kaukių paskirtį, persirengėlių būrio personažus, jų elgseną. Supažindinus su papjė mašė darbo technika, kiekvienas programos dalyvis pasigamins savo kaukę ant medinio kaukės pagrindo (arklys, velnias, ožys ir kt.) kaukę papjė mašė technika. Nuėmus kaukes nuo formų, jos dekoruojamos, apipavidalinamos.


Edukacijos metu dalyviai giliau susipažins su viena seniausių dailės technikos rūšimi – mozaika, kurios istorija prasideda daugiau nei 4000 m. per. Kr. Multimedijos pagalba susipažins su svarbiausiais mozaikos kūriniais, jų rūšimis, panaudojimo galimybėmis ir medžiagų įvairove. Kiekvienas mokinys teorinių žinių ir idėjų pagrindu sieks individualios vizualinės išraiškos, rinksis iš kelių rūšių ir formų, dydžių, faktūrų, spalvų medžiagų, tinkamų mozaikų kūrimui. Kurdami savo mozaikos kompoziciją ir jas perkeldami ant plokštelių. Klijuos smulkias detales ant plokštelių, maišys mozaikų glaistą, glaistys ir valys. Taip susipažins su mozaikos kūrimo procesu. Ieškos ir aptars šios technikos praktines panaudojimo galimybes mūsų kasdieninėje aplinkoje šiandien. Leisime laiką kūrybiškai ir džiaugsimės darbo rezultatais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


„MISIJA – SAUGOME GAMTĄ!“: praktinė edukacija su LEGO

Bricks4Kidz® edukacinis renginys vaikams suteiks žinių su gamtos tausojimą, mišrųjį kultūros ir gamtos paveldą per konstravimą su LEGO.

Kokių yra Lietuvos gamtos paminklų? Su kokiais iššūkiais šiuolaikiniame pasaulyje susiduria gamta? Kodėl svarbu saugoti gamtą? Kokie būdai gali padėti įgyvendinti gamtos saugojimo misiją? Edukacinio renginio metu vaikai sužinos įdomių dalykų apie vertingiausius Lietuvos gamtos paveldo objektus, gamtos tausojimo svarbą, pasiners į smagų konstravimo procesą, kurio metu konstruos. Stiprinsime bendradarbiavimo, komunikavimo įgūdžus, lavinsime gebėjimą priimti sprendimus, skatinsime kūrybiškumą per praktinę veiklą.


Edukacija "Kerintis H. K. Anderseno pasaulis" (išvažiuojamoji)

Ar žinote, kas tituluojamas pasakų karaliumi? Tai – Hansas Kristianas Andersenas. Pasakų herojai, atkeliavę pas vaikus – Bjaurusis Ančiukas, Undinėlė su Ragana, Kaminkretys su Piemenaite, varlės su Coliuke ir kiti – skatins prisiminti pasakų istorijas ir jų mokomąsias prasmes. Ilgamečiai šio teatro aktoriai D. Krapikas ir L. Strazdauskienė padės suprasti, kokie
autoriaus gyvenimo įvykiai paskatino tokiai kūrybai. Patyrusių lėlininkų rankose, apgaubta menų sintezės, pasakos virs edukacijos pripildyta interaktyvia veikla.


Edukacinis užsiėmimas "Kalbantys paveikslai" (Nuotolinė paslauga)

Šiuolaikiniame vaizdų kupiname pasaulyje labai svarbu suvokti, ką kiekvienas vaizdas mums nori pasakyti, kokią istoriją jis slepia, kaip ją perskaityti ir galbūt sukurti savąją pasakojimo versiją. Kiekvienas turime unikalią asmeninę patirtį, todėl ir meno kūrinius galime matyti ir interpretuoti skirtingai. Edukacinio užsiėmimo "Kalbantys paveikslai" metu dalyviai supažindinami su galerijoje eksponuojamais įvairių menininkų, taip pat su modernaus ir šiuolaikinio meno kūrėjų kūriniais, jų raiškos įvairove, mokosi atrasti ir kritiškai vertinti meno kūrinius. Ką gali papasakoti kiekvienas paveikslas? Iš ko jis sudarytas? Kaip jį suvokti? Kokią žinutę jis mums siunčia? Praktinės nuotolinės veiklos metu dalyviai kviečiami įvairiais žaidybiniais metodais ieškoti vaizdo ir pasakojimo jungčių, atrasti svarbiausius paveikslų kodus, atlikti kūrybines tiriamąsias užduotis pagal parengtą vaizdinę medžiagą. Dirbtuvių metu vaikai kviečiami tyrinėti kūrinių raišką atliekant įvairias užduotis, kurios padeda ugdyti pastabumą meninei raiškai, kūrinių temoms, simboliams ir prasmei. Atlikus tokias įsižiūrėjimo bei vaizduotės skatinimo užduotis, vaikai ima drąsiau kabėti apie kūrinius, pamato, kad neverta bijoti šiuolaikinio meno, o tokių kūrinių analizavimas ir dekonstravimas gali būti įdomus žaidimas. Čia svarbus yra ir emocinio intelekto ugdymas, savęs pažinimo per meno kūrinį apsektas. Atradus kelią į meno pasaulį,kiekvien as paveikslas ar meno objektas gali tapti iškalbingu, į kiekvieną vaiką prabilti asmeniškai ir per jo patirtį.


Apsilankysime Emilijos Škarnulytės parodoje ,,Švytintys kambariai“. Parodos centre – vienas garsiausių menininkės kūrinių „t ½“, 2019 m. pelnęs Kijevo šiuolaikinio meno centro „Ateities kartos meno prizą“ (angl. Future Generation Art Prize). Audiovizualine instaliacija, kuria įspūdingu formatu tyrinėjama posthumanistinė mitologija, atkreipiamas dėmesys į šiandien itin svarbias gamtos ir žmogaus sąlyčio, klimato kaitos bei branduolinės energetikos temas. Įspūdingo dydžio vaizdo instaliacijoje stebėsime pusiau žmogaus, pusiau žuvies – undinės plaukimą per nesibaigiančius vandenis, tunelius ir kanalus. Aptarsime, kas aplankoma šio neįprasto pasiplaukiojimo per laiką ir erdvę metu, kartu ieškosime kelionės tikslo. Pasieksime ir salą, kurioje patys esame šeimininkai, kursime švytinčius pasakojimus švieslentėse apie tai, ką joje apgyvendinti.


Edukacinis užsiėmimas „Senojo Vilniaus mūro istorijos“ vyksta viename iš seniausių, XIV a. Vilniaus mūriniame pastate – Mažojoje gildijoje bei gretimame XVIII a. Masalskio name. Unikali pastato architektūra ir specifinė paskirtis savaime yra puikus architektūros ir miesto istorinės raidos pavyzdys. Per edukaciją supažindinama su miesto kūrimosi istorija ir architektūros raidos etapais, urbanistinės kultūros (pvz., prekybos, apgyvendinimo, maitinimo patalpų) įvairove ir ypatumais. Edukacija skatina domėjimąsi lokaliąja miesto ir viso krašto istorija, ugdo architektūrinio ir kultūrinio paveldo vertės ir apsaugos suvokimą, moko atpažinti, gretinti ir vertinti skirtingus architektūros stilius, suteikia išsamesnių žinių apie socialinius miesto gyventojų etninės sudėties, gyvenimo būdo ir papročių pokyčius nuo XIV a. iki XXI amžiaus. Paslauga atliepia prioritetą "Vilnius 700" - edukacija vyksta viename iš seniausių Vilniaus mūrinių pastatų, jos metu pristatoma Vilniaus istorija ir architektūra.


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Edukacijos tikslas - supažindinti su folkloru kaip įkvėpimo šaltiniu, kuriančiu naujas muzikines kompozicija. Tokiu būdu bus skatinama pažinti tautos kultūrą, kurti naujas muzikines kompozicija, išmokti lietuviškų šokių, naujai pažvelgti į kultūros sukeliamą poveikį, jo padarinius ir patyrinėti poveikio rezultatus. Edukacijos metu renginio dalyvis bus supažindintas su folkloru, jo atsiradimo istorija ir jo vietą  šiolaikiniame gyvenime. Taip pat renginio dalyviai bus įtraukti į muzikos kompozicijos kūrimą, išmkoks folklorinio šokio "Malūnėlis" žingsnelių. Renginio pabaigoje moksleiviai turės galimybę pasigaminti muzikos Instrumentą, tokiu būdu dalyviai atras būdų, kaip išreikšti save, suteiks jėgų perlipti per save ir įveikti baimes. Drauge dalyvaudami kūrybiniame procese visi taps labai artimi.
Edukacija baigiama refleksija, kuri padės mokiniams susieti ankstesnes žinias su naujomis, taip pat bus kalbama su mokiniais ką jie jautė, ką jie naujo atrado, ko išmoko. Tokiu būdu mokiniai bus skatinami daugiau mąstyti ir domėtis, pergalvoti ką tik įgytas žinias ir potyrius.


Vartotojo portretas - vandens pakrančių tyrinėjimai Kaune

Edukacinės misijos "Vartotojo portretas-vandens pakrančių tyrinėjimai" vedantysis Giedrius Bučas – bendruomeninių dirbtuvių „Kūrybos kampas 360°“ įkūrėjas, VšĮ „Už švarią Lietuvą“ vadovas, Pokyčių lyderis, visuomenininkas, socialinis verslininkas, 2020 metų darnos žygio pėsčiomis aplink mūsų šalį „Už švarią Lietuvą!“ iniciatorius, bendruomenės kūrybos namų K.I.N.A.S. „Panemunė“ bendraįkūrėjas, gamtosauginės Prezidento V. Adamkaus premijos laureatas.
Misijos metu, kartu su moksleiviais tyrinėjame vandens pakrantes (upės, ežero, tvenkinio, jūros ir pan.) ir renkame „pamestas“ šiukšles. Dažnai žmonės sako, kad tai tik šiukšlės, tačiau jose slypi kur kas įdomesni dalykai. Šiukšlės tai mūsų vartojimo pasekmė, dažniausiai perteklinio vartojimo, jos  kaip lakmuso popierėlis parodo mūsų gyvenimo būdą, o dažnai net ir prasmę.  Kūrybingumo dėka mes galime iš jų "sudėlioti" vartotojo portretą. Atliekų, o dažnai antrinių žaliavų antrinis (meninis) panaudojimas tai stiprus kūrybinis ugdymas. Išrūšiavus rastas šiukšles, dėliojamas vartotojo portretas - instaliacija. Instaliacijos sudėtingumas priklauso nuo mokinių amžiaus grupės. Galima dėlioti abstrakciją, koliažą ar tūrinę formą, žaidžiant spalvomis, medžiagiškumu ar daiktų formomis. Tai netradicinė meno forma skatinanti netradicinį kūrybinį mąstymą ir empatiją mus supančiai aplinkai.
Tyrinėjant diskutuojame aplinkos apsaugos, ekologijos temomis, dalinamės darnaus vartojimo ir ekologiško gyvenimo būdo patirtimi. Diskusijoje paliečiame šių dienų aktualijas ir problematiką, pasaulines problemas, analizuojame kokias vertybes mes puoselėjame, o svarbiausia ieškome būdų kaip šias problemas galime spręsti mes ir kas už tai atsakingas
Tiesa viena–atsakingas esu AŠ. Koks tas mano AŠ–griovėjas ar kūrėjas?
Mokiniai:
Sužinos 5 pagrindinius darnaus vartojimo principus
Supras antrinių žaliavų panaudojimo filosofiją
Įgaus antrinių žaliavų rūšiavimo įgūdžių
Ugdys empatiją mus supančiai aplinkai
Suprasite manojo didžiojo AŠ galimybes


Trakų krašto kultūros ir amatų asociacija

Trakų krašto tradicinių amatų centre Paukštelio/katinuko siuvimo veikla skatina vaikų kritinį mąstymą, ugdo mokinio kultūrinę savimonę, stiprina kūrybiškumą, ugdo komunikavimo ir pažinimo kompetencijas.
Edukacinės veiklos metu organizuojama ir įgyvendinama inovatyvi ir kūrybiškumą skatinanti veikla; taikomų metodų pagalba mokiniai bus skatinami generuoti idėjas, kritiškai mąstyti, kelti klausimus, įžvelgti sąsajas; bus sudarytos sąlygos mokiniams būti unikaliais, leisti kelti ir įgyvendinti savo idėjas; veiklos pritaikytos prie kiekvienos amžiaus grupės poreikių, žinių, galimybių priimti ir suvokti informaciją, formuoti mokinių kultūrinius įpročius; bus užtikrinti veiklų nuoseklumas, detalumas ir tarpusavio dermė; papildytos bendrąsios ir specialiąsios žinios, skatinant kūrybišką mokinių veiklą.
Atvykę į Trakų krašto tradicių amatų centrą vaikai susipažins su ekologija ir tvarumu. Kas vyksta pasaulyje, kokios paprastų žmonių iniciatyvos įgyvendinamos panaudojant turimas žaliavas, kaip prikelti tekstilinius gaminius antram gyvenimui.  Diskutuosim ką paprasto galim mes kiekvienas padaryti savo namuose ar šalia namų. Mokiniai sukurs savo katinėlį arba paukštelį. Mokysis kimšti, siūti, kurs savo unikalų gyvūnėlio veiduką.
Edukacinę veiklą veda siuvėja, Liucija Pavlovska.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Spektaklis „Marytė“ pasakoja, kaip Antrojo pasaulinio karo pabaigoje bei pokariu Mažosios Lietuvos vaikai, vadinami „Vilko vaikais“ (Wolfskinder), buvo atskirti nuo šeimų arba liko našlaičiais. Jų buvo apie 7000. Būdami maži su vienu iš tėvų (dažniausiai mama) ar visai su svetimais, jie ėjo ieškodami duonos kąsnio, didesnieji – kąsnį parnešti namo. Dėl bado „vilko vaikai“ bėgo į Lietuvą, kai kurie pasiekė Latviją, Estiją, Baltarusiją, Ukrainą. Šių vaikų patirtis išskirtinė. Badas ir baimė buvo jų vaikystės palydovai. Ilgą laiką sovietų okupuotoje Lietuvoje gyvenę „vilko vaikai“ negalėjo viešai dalytis savo prisiminimais, o apie smurto ir prievartos aukas buvo sąmoningai nutylima. Savosios tapatybės atsisakymas buvo vienintelė tokių vaikų išlikimo sąlyga. Tik atgavus nepriklausomybę šiems žmonėms atsirado galimybė pradėti ieškoti savęs, sužinoti ir įregistruoti tikruosius gimimo metus, vietas, vardus ir pavardes, surasti artimuosius. Lietuvoje gyvenantys vokiečių kilmės „vilko vaikai“ (tuo metu apie trejų–šešiolikos metų amžiaus) susitelkė į bendriją „Edelweiss-Wolfskinder“, kuri gyvuoja ir dabar, padėdama atrasti savo šaknis bei puoselėti tradicijas ir kultūrą.


Lemtingi pasirinkimai (nuotolinė literatūros edukacija pagal Ilonos Ežerinytės prozą paaugliams)

Kiekvieno gyvenime daug ką lemia pasirinkimai. Kas priverčia knygos veikėjus pasielgti vienaip ar kitaip? Kokie jų pasirinkimai lemia tolesnę siužeto eigą? Kaip vystytųsi istorija, jei pasirinkimas būtų buvęs kitoks? Šioje literatūros edukacijoje, remiantis mokinių pasirinkta Ilonos Ežerinytės knyga („Sutikti eidą“. „Verksnių klubas“, „Skiriama Rivai“ ar „Dabar Marselis“), analizuojamos paauglių gyvenimo situacijos, pateikiamos divergentinį mąstymą skatinančios užduotys, kai iškilusioms veikėjų problemoms ieškoma alternatyvių sprendimų. Edukacija skirta 7 - 8  klasių mokiniams.


Interaktyvi pamoka - koncertas „Universali pasaulio kalba. Muzika“ (lietuvių, anglų, rusų, lenkų kalbomis)

Pamokos/koncerto kūrėjas ir atlikėjas Larion Diakov (kompozitorius, pedagogas) –alto virtuozas, laisvai kalbantis keliomis kalbomis. Programos metu jis gyvai atliks autorinius kūrinius. Pasitelkiant preparuotą altą ir specialiųjų efektų pedalus (loop technika), L.Diakov pristatys savo profesijos specifiką, supažindins su styginiais instrumentais ir muzikos dėsniais, ves refleksijas, o dialogo su dalyviais metu ieškos paralelių tarp meno ir kiekvieno kasdienybės. Interaktyvios pamokos – koncerto “Universali kalba. Muzika” tikslas pristatyti bendrosios žmogiškosios kalbos ir tarpusavio supratimo (kylančios iš socializacijos poreikio svarbą. Programos metu taip skatinama dalyvių kūrybinė saviraiška. Pasitelkus gyvai atliekamus muzikinius kūrinius, specialiuosius efektus bei skirtingas refleksijų, bei kritinio mąstymo ugdymo technikas dalyviai pamokos metu įgys daugiasluoksnią patirtį. Grupės bus supažindintos su styginiais instrumentais ir jų specifika; įvairių metodų pagalba lengviau sugebės analizuoti meno kūrinius ir atrasti jų atitikmenis asmeniniame gyvenime; lavins savo saviraišką, tolerantiškumą, kritinį mąstymą, vaizduotės pagalba ieškos alternatyvių iškeltų problemų sprendimų būdų. Visa tai bus patirta ir pateikta lengva žaidimo forma. Šios kultūros paso programos išskirtinumas - galimybė pamoką vesti skirtingomis kalbomis: lietuvių, anglų, rusų, lenkų arba edukacijoje kaitaliojant išvardintas kalbas. Užsiėmimas gali paįvairinti muzikos pamoką, užsienio kalbų pamokas ar tapti alternatyva smegenų mankštai ir pavyzdžiu, kaip skirtingos kalbos gali perteikti vieną reikšmę. Pamoka gali būti pritaikoma skirtingoms amžiaus ir poreikių grupėms. Programos eiga aptariama su užsakovais prieš užsakymo patvirtinimą.


Orientacinis žaidimas „Šventės ir karnavalai senajame Vilniuje“

Moksleivių kultūrinis paveldosauginis ugdymas orientacinio žaidimo pagalba, siekiant paskatinti kuo didesnį jaunimo būrį aktyviau domėtis istoriniu - kultūriniu paveldu Vilniaus senamiestyje bei supažindinti moksleivius su XVII - XIX a. Vilniuje gyvavusia švenčių, mugių ir karnavalų kultūra.
Vilniuje nuo seno sugyveno daugybė skirtingų tautybių ir religijų žmonės, kurie ne tik dirbo, meldėsi savo dievams, prekiavo, bet ir šventė įvairias šventes. Šiame orientaciniame žaidime susipažinsite su trimis pagrindinėmis Vilniaus švenčių rūšimis: konfesinėmis, viešomis miesto šventėmis bei pramoginėmis. Miestas regėjo įvairių šventimų beveik kiekvieną savaitę, nes nesutapo skirtingų konfesijų religinių švenčių kalendorius. Tarpuose jų miesto aikštėse vykdavo įvairios mugės, miesto renginiai, į kuriuos suplaukdavo įvairių sluoksnių gyventojai bei svečiai, o didikai savo rūmuose organizuodavo įvairias šventes bei karnavalus tik aristokratų luomo žmonėms. Šio žaidimo metu aplankysite aikštes, namus, rūmus, bažnyčias, kurie labiausiai iliustruoja XVII - XIX a. Vilniuje gyvavusią švenčių, mugių ir karnavalų kultūrą, susipažinsite, kaip linksmindavosi įvairių tautybių bei skirtingų socialinių luomų Vilniaus gyventojai. Orientacinio žaidimo pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Vilniaus senamiesčio paveldo vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis miestų bei jų gyventojų istorija, kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Paslaugos tikslas: ugdyti edukacinio užsiėmimo dalyvių kūrybinę vaizduotę ir meninę saviraišką. Susipažinti su Žemaičių kaimo muziejuje saugomais eksponatais. Pažinti ir pamėgti stiklą kaip kūrybos ir saviraiškos priemonę. Metodai: ekspozicijoje apžiūrimi ir profesionaliai komentuojami taikomosios dailės dirbiniai iš stiklo, krištolo, jų dekoravimo būdai. Diskusijos metu išgryninamos, palyginamos dekoravimo ir stiklo pritaikymo buityje galimybės dabar ir prieš 100 ar daugiau metų. Sužinomi ir praktiškai išbandomi šiuolaikiniai stiklo dekoravimo būdai. Kūryba pažįstama kaip individualių patirčių, jausmų perkėlimas į dailės kūrinį, ugdomos savistabos ir savianalizės galimybės. Ant stiklo sukūręs unikalų kūrinį edukacijos dalyvis pasiima sau.


Edukacijos užsiėmimas „Elniai Lietuvos gamtoje ir Kernavės istorijoje“

Edukacijos tikslas - originalioje aplinkoje, taikant įtraukiančius, pažinimą, kūrybiškumą skatinančius būdus, originalią formą ir priemones, pasitelkiant skirtingas raiškos formas, įtraukiant mokinius į kiekvieną edukacijos veiklą, supažindinti mokinius su prijaukintais tauriaisiais elniais ir jų vaidmeniu gamtoje, istorijoje ir mene.
Pagrindinis šios edukacijos uždavinys - paskatinti vaikų meilę gamtai ir gyvūnams, skatinti jų empatiją, mokyti jausti, pažinti, gerbti gamtą ir istoriją, mokytis pastebėti, vertinti gamtos reiškinius.
Edukacijos metu mokiniai susipažįsta su istoriniu grūdų valymo padargu, patys valo avižas ir jomis iš rankų (per tvorą maitina elnius). Vėliau klausosi įtraukiančio pasakojimo apie tauriuosius elnius, apžiūri elnių ragų kolekciją, sužino apie ragų augimo ir kritimo ciklą. Edukacijos pabaigoje mokiniai dalyvauja diskusijoje, siūlo kūrybiškas idėjas, kaip panaudoti ragus buityje, mene, pramonėje.


Pramoginė kulinarinio paveldo edukacija „Nuo pramogos kukurūzų labirinte iki dvaro produktų degustacijos “

Ar esate buvę dvare, kuriame ne tik gražus išpuoselėtas parkas, nuostabūs rūmai, bet laukia ir išmanios pramogos? Ilzenbergo dvaras jus kviečia į svečius ir siūlo pramoginę kulinarinio paveldo edukaciją „Nuo pramogos kukurūzų labirinte iki dvaro produktų degustacijos“. Edukaciją pradėsime kukurūzų labirinte, kuris išsirangęs 1,5 ha plote. Šis labirintas, skirtingai nuo kitų parko objektų, išsiskiria savo dydžiu ir sudėtingumu. Todėl jam įveikti bus reikalinga kantrybė, nes labirinto takais galėsite ne tik nueiti ne vieną kilometrą, bet ir, naudodamiesi labirinto žemėlapiu, kaip tikri dvaro „piliečiai“, užpildyti dvaro pasą. Kukurūzų labirintas yra ypatingas ne tik savo dydžiu, bet ir savo atsiradimo istorija. Jis, kaip ir kiekvieno mūsų parke esančio takelio vingis yra sugalvotas, apskaičiuotas ir nupieštas pačių dvariškių. Prieš žengiant į šį labirintą turite įsitikinti ar turite su savimi labirinto žemėlapį. Po pramogų ir žaidimo labirinte kviesime jus susipažinti su Ilzenbergo dvaro ūkiu ir jame gaminama produkcija. Ir ne tik! Daugelį produktų, kuriuos mes gaminame, jūs galėsite paragauti ir tuoj pat įvertinti. Turėdami užpildytą dvaro pasą, leisitės į apžvalginę ekskursiją, kurios metu dalyviai susipažins su Ilzenbergo dvaro ūkio specifika, aplankys ūkio fermą, paukštidę, šiltnamius, vynuogyną, bityną, sodą. Sužinosite, kad Ilzenbergo dvaro ūkis veiklą vykdo natūralios žemdirbystės principais ir kol kas yra vienintelis toks dvaro ūkis ne tik Lietuvoje, bet ir Latvijoje bei Estijoje. Po trumpos ekskursijos pakviesime į dvaro oficiną (šeimininko namą), gidas pristatys darnoje su gamta užaugintus ir natūraliai pagamintus dvaro produktus, jų gamybos technologiją, degustavimo specifiką. Po degustacijos edukaciją užbaigsime įsimintinu siurprizu – švediškos patrankos šūviu!


Teatralizuota ekskursija: teatro profesijos

Teatras daugeliui iš mūsų pirmiausia asocijuojasi su aktoriais, režisierium, žinome, kad kompozitoriai kuria spektakliams muziką, kostiumų ir grimo dailininkai rūpinasi personažų įvaizdžiu, o tai, ką matome scenoje, kuria scenografas. Bet kiek apskritai skirtingų profesijų žmonių dirba teatre? Kas slypi už scenos uždangos – ko nemato žiūrovai? Visa tai ir žymiai daugiau sužinosite teatralizuotoje ekskursijoje po Vilniaus mažąjį teatrą, kurią veda dvi žavios teatro trupės aktorės – „Auksinio scenos kryžiaus“ laureatė Ilona Kvietkutė ir nepamirštamoji Neringa Būtytė.
Aktorės sukūrė unikalią teatralizuotos ekskursijos programą, skirtą 12–18 metų moksleiviams, leisiančią praskleisti magišką teatro uždangą. Pirmiausia – išgirsti šimtmetį menančią pastato Gedimino prospekte 22, kuriame įsikūręs Vilniaus mažasis teatras, istoriją.
Vėliau būsite pakviesti ten, kur paprastai žiūrovams pakliūti netenka, – į užkulisius, repeticijų salę, grimo kambarį, kostiumų sandėlį, meno technikų cechą. Jums bus suteikta išskirtinė galimybė dirstelėti į šiuo metu repetuojamo spektaklio „virtuvę“, pasimatuoti vieną kitą sceninį kostiumą ir išbandyti rekvizitą.
Moksleiviai taip pat turės galimybę susipažinti su teatre dirbančių žmonių profesijomis: sužinos, kaip gimsta spektaklio scenografija, pamatys dailininkų paruoštus jos maketus, taip pat išgirs, kaip kuriami kostiumai, galiausiai – sužinos ne tik, kas juos kuria, bet ir kas padeda aktoriams šiuos kostiumus apsivilkti. Bus atskleista, už ką atsakingas garso režisierius, šviesų dailininkas ir kt.
Pagrindinė ekskursijos dalis vyksta Vilniaus mažojo teatro scenoje – jus pakerės aktorių Ilonos Kvietkutės ir Neringos Būtytės gebėjimas čia pat sukurti eskizą, kurio bendrakūrėjai būsite ir jūs. Išvysite, kaip pasitelkus šviesą ir garso efektus sukuriamos įvairios nuotaikos, kaip gimsta scenoje siaučiančios stichijos – audra, rūkas, žaibas, galiausiai – kaip skirtingomis aplinkybėmis tie patys aktorių ištarti žodžiai įgyja naują prasmę.


Edukacinė programa „Medžio drožybos paslaptys“  9-12 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Lietuvoje medžio drožinėjimas turi gilias tradicijas ir yra laikomas nacionaliniu šalies paveldu. Mūsų šalyje šis amatas laikomas liaudies kultūros ir meno sudėtine dalimi.  Lietuvių liaudies medžio dirbiniai drožti rankomis buvo plačiai naudojami kasdienėje veikloje kaip ūkio ar buities reikmenys. Šiandien medžio apdirbamas vis labiau modernėja ir retas, kuris išmano medienos savybes, apdirbimą, panaudojimą. Taip pat, nedaug medinių dirbinių rasime kiekvieno iš mūsų namuose, kurie būtų naudojami ūkio ar buities reikmėms. Edukacija „Medžio drožybos paslaptys“ skirta 9-12 kl. mokiniams norintiems pažinti senąjį drožybos amatą. Programos tikslas yra skatinti mokinių domėjimąsi lietuvių senuoju amatu – medžio drožyba, siekiant jį išsaugoti bei perduoti patirtį ir žinias jaunajai kartai. Šios edukacijos metu dalyviai bus supažindinti su lietuviškomis medžio drožybos tradicijomis, jų formavimosi aplinkybėmis, mediena, įrankiais aplankant medžio drožybos dirbtuves. Edukacija vyks tautodailininko dirbtuvėje, kur bus galima  apžiūrėti meistro išdrožtus gaminius, surinktus ir eksponuojamus senuosius medinius buities įrankius, žaislus. Tautodailininkas gyvai demonstruos medžio drožybos procesą, dekoravimą (t.y. droš šaukštą, skulptūrėlę, medinį žaislą ). Tokiu būdu dalyviai iš arčiau susipažins su šio amato subtilybėmis. Praktinio užsiėmimo metu, dalyviai patys išmėgins drožybos įrankius - droš šaukštą ar kitą dirbinį jį ornamentuos. Dirbinį bus galima pasiimti su savimi namo.


Sakoma, kad kuršiai žiūrėdavo per paukščio akį į saulę, kad pamatytų ateitį. Šiandien, žvelgdami pro paukščio akelę, mes žiūrėsime į praeitį ir atrasime istorijas, kurias pasakoja skulptūros -„Kuršis“, „Kuršė“, „Praeitis“, „Bangpūtys“ , „Bangų šešėliai“. Šios istorijos apie drąsą, kantrybę, baimę ir žmogaus gyvenimo kelią, panašų į banguojančią jūrą. Vaikštinėdami po parką, aptarsime kuršių amatą – žvejybą, pakalbėsime apie žmogaus elgesį, kai gresia pavojus, o jūros dievo Bangpūčio paprašysime nekelti audrų. Pasivaikščiojimą po parką užbaigsime vietoje, kuri skirta visų Negrįžusiųjų iš jūros atminimui.


Antrą šimtmetį veikiantis Anykščių siaurojo geležinkelio stoties kompleksas ir jame įrengtas Siauruko muziejus – ypatinga vieta, kurioje per įvairius pojūčius pažįstamas technikos paveldas, atskleidžiamas transporto sistemos funkcionavimas kaip šalies istorijos dalis. Edukacinės programos tikslas – aktualizuoti technikos paveldą kaip krašto istorijos pažinimo ir nacionalinio pasididžiavimo priemonę, paskatinti vyresniųjų klasių moksleivius įžvelgti ir atpažinti aplinkoje istorinę reikšmę turinčius paveldo objektus. Tikslų siekiama, sukuriant pasakojimo ir asmeninių patirčių sąsajas tarp muziejinės-edukacinės erdvės, mokykloje įgytų fizikos ir istorijos žinių bei realaus šiandieninio gyvenimo, pasitelkiant autentiškus eksponatus bei šiuolaikinius, įtraukiančius informacijos pateikimo būdus. Programa patenkins vyresniojo mokyklinio amžiaus moksleivių norą panaudoti įgytas mokyklines žinias realiame gyvenime, leisdama įsitikinti, kad skirtinga dalykinė informacija yra vientisa pasaulio pažinime, o kiekvienas technikos atradimas kada nors gali atsisukti ir prieš žmogų.


Sveiki atvykę į „Muzikos Garsų Karalystę“ – nuotykių kupiną muzikos pasaulį, kur kiekvienas garsas slepia nepaprastą istoriją, o kiekviena nata – paslaptį!
Užsiėmimo metu keliausime per stebuklingas muzikos žemes, kur susipažinsime su įvairiais muzikos instrumentais, mokysimės žaisti su ritmais, kurti nuostabias melodijas, išmėginti įvairiausius instrumentus ir netgi tapti tikrais improvizacijos meistrais! Šis užsiėmimas – tai naujas atradimas ir nuotykis. Mes klausysimės, grosime, kursime ir, žinoma, smagiai praleisime laiką su draugais.
Programa skirta 1-4 klasių mokiniams, norintiems ne tik susipažinti su muzikos instrumentais,  bet ir patirti, kaip muzika gali tapti tikru magijos šaltiniu.
Ar esi pasiruošęs tapti muzikinio stebuklo dalimi? Prisijunk ir leiskis į nepakartojamą kelionę „Muzikos Garsų Karalystėje“!


Edukacinė programa "Skorinos spaudos dirbtuvės"

Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Pranciškus Skorina Vilniuje įkūrė pirmąją Rytų Europoje spaustuvę ir išleido pirmąją knygą Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje, „Mažąją kelionių knygelę“ (1522). Šių kūrybinių dirbtuvių metu susipažinsite su senąją spaudos technika – iš literų surinksite ir atspausdinsite savo vardą, sveikinimą Vilniui 700-ojo jubiliejaus proga ar (kantriausiems!) knygos puslapį. O tuomet įvertinsite, kuo ypatingas pirmosios spaudos procesas.


Pasakojimo, bandymų ir žaidimų pagalba keliausime į tolimą praeitį. Sužinosime kaip žmonės gyveno gamtos prieglobstyje bei su kokiais gamtos iššūkiais tekdavo susidurti, ką jie rankiojo, kaip medžiojo, kokia buvo jų išvaizda ir kaip ji keitėsi per amžių amžius. „Pagyvensime“ priešistorės palapinėje, sužinosime, iš ko buvo gaminami įrankiai, apranga bei statomi būstai.


Molis ir stiklas – dvi įprastos medžiagos, edukacijos metu transformuojasi į dvi meno rūšis keramiką ir mozaiką. Edukacijos dalyviams bus  pristatytos molio rūšys, įsitraukus į diskusiją išsiaiškintos panaudojimo galimybės. Apžiūrėdami dirbinių pavyzdžius dalyviai susipažins su keramikos raida, mozaikos menu. Praktinio užsiėmimo metu dalyviai pasiners į naujų atradimų pasaulį: lipdydami iš molio lavins smulkiąją motoriką, erdvinį mąstymą, vizualinių vaizdinių kūrybos įgūdžius; dekoruodami stiklu atskleis kūrybiškumą, vaizduotę, estetinį suvokimą. Šiai edukacijai tereikia vieno susitikimo. Po užsiėmimo dirbiniai bus išdžiovinti, išdegti ir grąžinti gamintojams. Degimo metu išlydęs stiklas sukurs unikalią mozaiką.


Vytautas Didysis ir jo katedra (Nuotolinė paslauga)

Vytautas Didysis – vienas garsiausių visų laikų Lietuvos valdovų, pasiruošęs susipažinti su vaikais! Jam padės nuotaikingas animacinis personažas – pelytė Elena. Valdovo Vytauto rūpesčiu, Vilniaus katedra buvo atstatyta po gaisro, išpuošta ir didinga iki šiol saugo valdovo atminimą. Pradinių klasių vaikams adaptuotas turinys, pristatomas muziejaus edukatorių, skatinančių mažuosius aktyviai dalyvauti užsiėmime, specialiai sukurti animaciniai filmukai ir interaktyvus žaidimas – visa tai telpa vienoje pamokoje apie Vytauto Didžiojo ir jo katedros, epochos istoriją. Sužinosite, kaip atrodė gotikinė katedra, kas galėjo būti jos viduje. Žaisdami vaikai supras dovanos reikšmę to meto visuomenėje ir sužinos, kokie netikėti kroviniai atvykdavo į Vytauto namus, kuo jis stebindavo kitų kraštų valdovus.


Ši edukacija tai kontrastas dabartiniams daugumos paauglių užsiėmimų. Mokiniai atvyksta į trijų žemaitišku stiliumi pastatytų sodybų kaimą, esantį miške, pasižyminčiame ypatingu kraštovaizdžiu. Sodybos teritorijoje ir šalia esančiame pažintiniame take bei miške dalyviai gali praleisti kad ir visą dieną. Edukacijos metu mokiniai trumpai apsidairo 19 a. stiliumi atstatytoje žemaitiškoje troboje ir likusį laiką leidžia lauke. Edukatorius kviečia įsivaizduoti kaip prieš 70 ir daugiau metų dienas leisdavo bendraamžiai, kuo užsiimdavo, ką valgydavo, kokia buvo jų buitis. Pristatomi ir išbandomi komandiniai piemenų žaidimai, muzikos instrumentai, mokiniai patys kuria laužą ir gaminasi jame maistą. Jaunuoliams tenka ir galvą pasukti ir rankas pamiklinti, nes ne viskas gaunasi iš karto, kad ir koks paprastas iš pirmojo žvilgsnio gali atrodyti vaikų gyvenimas senovėje. Praktiškai išbandomas ir kirvis, ir drožinėjimo peiliukai, ir ugnies skiltuvas, ką šiais laikais ne kiekvienam jaunuoliui yra tekę pačiupinėti. Po edukacijos aptariami įspūdžiai ir patyrimai. Paprastai paaugliai įvardina puikią savijautą gamtoje, džiaugiasi savo rankomis pasigaminę maisto, užkūrė laužą, labiau pažinę save ir savo klasiokus žaidimuose ir darbuose. Išgyvenimai kontrastuojantys su kasdieniniu gyvenimu suteikia pasitikėjimo savimi bei padeda įvertinti savo dabartinio gyvenimo aspektus.


Orientacinis žaidimas ,,Pažink Simoną Konarskį"

Atvykę į 19 a. Dapkiškių dvarą susipažinsite su dvaro istorija, Simono Konarskio tėviške. Pasiskirstę į komandas orientuodamiesi žemėlapyje atliksite nurodytas užduotis, renkant istorinę informaciją, vaikščiojant po išlikusią Simono Konarskio tėvų miško alėją. Aplankysite senovinį dvaro rūsį. Sėkmingai atlikę užduotis, žaisite komandinius žaidimus, mokydamiesi bendradarbiauti ir spręsti problemas. Po iššūkių įveikimo, jūsų lauks ant laužo kepta saldi staigmena bei malonus pasibuvimas.


Edukacijos metu kviečiame pasimėgauti ir išbandyti vieną seniausių neaustinių medžiagų gamybos procesą. Čia susipažinsime, kaip avelės garbanos tampa šildančiu ar puošiančiu žmogaus kūną pluoštu. Užsėmimo metu išmėginsite tradicinį, šlapiąjį vilnos vėlimą karštu vandeniu ir muilu. Senovėje avių vilna rengė ir šildė žmogų. Ką ir kaip iš jos galima pasidaryti, sužinosite užsiėmimo metu. Pažadame, kad namo grįšite nusivėlę veltinį obuoliuką.


GYVŪNAS IR ROBOTAS MANYJE: Kaip menas padeda bendrauti ir kūrybiškai spręsti konfliktus

Prasidedant paauglystei atsiranda iššūkis geriau suprasti save, naujai atrasti savo tapatumą ir vietą pasaulyje. Gebėjimas reikšti save, bendrauti bei mokytis spręsti konfliktus yra vienas svarbesnių užduočių. Šis edukacinis užsiėmimas kviečia patyrinėti atsiradusius skirtingus roboto ir gyvūno vaidmenis savyje bei kituose ir dažnai iš to kylančius konfliktus, nes santykiai su aplinkiniais (draugais, mokytojais, tėvais ir pan.) neretai kelia iššūkių ir sunkumų. Užsiėmimo metu mokiniai MO muziejaus parodoje, remiantis edukatoriaus – psichologo parinktais meno kūriniais, tyrinėja bendravimo, santykių bei konfliktų temas. Mokosi suprasti savo ketinimus bei emocines būsenas, jas išreikšti, įsijausti į kito žmogaus poziciją. Susipažinę su efektyvaus bendravimo principu taikymu kasdienėse situacijose, mokosi pastebėti kylančią konfliktinę situaciją ir ją spręsti. Meno kūriniuose atpažinti ir suprasti jausmus (viltis, pyktis, pavydas, liūdesys, nuoskauda, meilė ir pan), bei gvildena įvairių santykių, konfliktų bei socialinių ryšių temas. Rekomenduojame klasės valandėlių metu.


Atvykusiems į Raudondvario dvarą ponia Rozalija trumpai pristatys dvaro istoriją, papasakos apie grafus Tiškevičius. Vaikų ir paauglių auklėjimui dvare buvo skiriamas didžiulis dėmesys.  Ponia Rozalija supažindins jus kaip tuomet buvo per įvairius žaidimus ir užsiėmimus auklėjami vaikai. Kartu išbandysite įvairius  žaidimus. Vėliau kursite gyvuosius paveikslus bei fotografuositės su ponia Rozalija, o bendrą foto nuotrauką parsivešite į savo mokyklą.


Velykinė edukacija - Kiaušinių marginimas vašku

VELYKOS – gamtos atbudimo, pavasario džiaugsmo ir linksmybių šventė. Kiaušinis nuo pagonybės laikų simbolizuoja gyvybės atsiradimą, o Velykų numargintiems kiaušiniams būdavo priskiriamos ypatingos, magiškos galios. Tad šioje edukacijoje kiekvienas, net ir pats mažiausias ar vyriausias, galės išbandyti mūsų senolių paliktą tradicinį margučių marginimo būdą natūraliu vašku. Išgirsite įdomiausias istorijas apie šv. Velykas, šventės tradicijas, sužinosite apie margučių spalvų ir raštų reikšmes bei patys nusimarginsite gražiausius velykinius margučius! Edukacijos metu lavinsime kūrybingumą, ugdysime kritinį mąstymą, diskutuosime kodėl svarbu saugoti savo paveldą, skatinsime pagarbą ir toleraciją vieni kitiems. Saugokime ir perduokime senąsias tradicijas vieni kitiems! O Vilniaus miestui švenčiant 700-asias metines, bandysime ieškoti margučių raštų, būdingų šiam kraštui, skatindami labiau pažinti šalies sostinės kultūrą ir istoriją.


Muzikinis spektaklis "Voro vestuvės" išvažiuojamasis

Electro - folk spektaklis/koncertas šeimai „Voro vestuvės (Voro veseilia)” pagal to paties pavadinimo Justino Marcinkevičiaus poemą.
 Naujoje Justino Marcinkevičiaus poemos „Voro vestuvės“ interpretacijoje spektaklio/ koncerto kūrybinė komanda didelį dėmesį skirs šiuolaikinės muzikos ir folkloro dermei (sintezei). Kūriniui perteikti kuriamos dainos, sujungiančios visą pasakojimą į istoriją - muzikalią alegoriją, išryškinančią mūsų pačių ydas bei kviečiančią kartu pažvelgti, kur kartais gali nuvesti godumas, savanaudiškumas ir apgavystės.
Vaikai kartu su aktoriais bus kviečiami padėti Nojui surasti Tėtį ir kartu sustabdyti Saulės pagrobimą, kurį detaliai suplanavęs Voras, jau ruošiasi savo vestuvėms.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė ekskursija "Čia mūsų miestelis"

"Čia mūsų miestelis“ - edukacinė ekskursija, krašto pažinimo, istorijos pamoka po atviru dangumi. Kaip vadovėliniai faktai apie tarpukario pokyčius pasireiškė to laikmečio miestelėnų gyvenimo kasdienybėje? O kaip tuo laiku atrodė savivaldybės įstaiga ar mokykla? Kam anuomet buvo reikalingas paštas? Ką ir už kiek galėjai nusipirkti manufaktūros parduotuvėje? O kaip dabar mes suvokiame tautiškumą, meilę savo kraštui, kalbai? Atsakymų į šiuos ir daugelį kitų klausimų ieškosime kartu, kaukšėdami po bruką ir dairydamiesi. Muziejaus miestelio ekspozicijoje - apibendrintame Lietuvos ir šiaurės Europos miestelių atspindyje - , ieškosime šios gyvenvietės savitumų, stebėsime ženklus, liudijančius tarpukarį, užsuksime į valsčių, pradžios mokyklą ir pašto agentūrą, išmoksime lavinti atmintį, žaidžiant skautų kimą. Gal net pavyks atrasti ką nors bendro tarp dabartinės mūsų gyvenamos vietos ir ekspozicinio miestelio? Nepastebėsime, kaip greit prabėgs krašto pažinimo pamoka po atviru dangumi...


Kultūros paveldo stebuklai Kinijoje: nuo Didžiosios kinų sienos iki Uždraustojo miesto (Išvažiuojamoji)

Ar kada nors teko susimąstyti, kiek gi kilometrų driekiasi Didžioji kinų siena? Arba kodėl Pekine esantys Imperatoriškieji rūmai dar vadinami Uždraustuoju miestu? Į šiuos ir dar daugiau klausimų atsakys ši pažintinė edukacija, kurios metu 1-6 klasių moksleiviai virtualiai pakeliaus po svarbiausius Kinijoje esančius UNESCO saugomus pasaulio paveldo objektus. Edukacijos metu mokiniai įgis tarpdalykinių bei daugiakultūrinių žinių apie mums gana tolimą kultūrą ir jos architektūrinį ir kultūrinį paveldą. Moksleiviai sužinos įdomių faktų apie šių objektų istoriją, išsaugojimo svarbą ir kylančias grėsmes šiems paveldo objektams. Dirbtuvėlių metu mokiniai patys atvaizduos edukacijoje pristatytus paveldo objektus, išmoks rašyti jų pavadinimus kiniškais hieroglifais, o taip pat pateiks savo siūlymus, kaip gi šiuos paveldo stebuklus turėtume išsaugoti ateities kartoms. Tokiu būdu edukacija stiprins mokinių kultūrinį sąmoningumą, kultūrinę raišką, taip pat lavins moksleivių vaizduotę.


Autentiškoje XX a. pr. aukštaičių sodybos aplinkoje mokiniai išsiaiškina, kas yra promočiutė ir kiek jai gali būti metų. Taip lengviau suvokiamas laikas, į kurį nukelia muziejaus ekspozicija. Susipažįstama su aukštaitiško namo pavadinimu ir patalpų išdėstymu, išsiaiškinama akmens prie įėjimo paskirtis. Stebint eksterjerą ir interjerą, lyginama su dabartimi ir atrandami panašumai, skirtumai bei pokyčiai. Sužinoma, kaip seniau buvo elgiamasi nuėjus į svečius, menamos mįslės ir bandoma jas sukurti. Išsiaiškinus patarlės apie verkiančią duonelę prasmę, vaikams siūloma tyliai pamąstyti ir įvertinti, ką šioji darytų, jų valgoma. Dalyviai kviečiami nudirbti kai kuriuos darbelius, pvz. gliaudant pupas ne tik susipažįstama su retam matyta daržove ir darbu, kurį turėjo atlikti senovėje dalyvių bendraamžiai, bet ir lavinama smulkioji motorika bei atidumas. Kad visados galėtum valgyti duoną su sviestu, reikėjo nemažai pasidarbuoti. Todėl, supažindinus su sviestamuše, verpimo rateliu, naščiais ir mogliais, kviečiama dar patalkininkauti. Mokiniai padalinami į komandas ir išbando visus įrankius. Ugdomi darbo komandoje įgūdžiai, pagarba kitam. Naudojantis sviestamuše ir rateliu ugdomas ritmo pajautimas, o naščiai padeda taisyklingai laikysenai. Kviečiama į pabaigtuvių šventę seklyčioje, kurios metu pritaikomos anuomet galiojusios svečių elgesio taisyklės. Vaišinamasi juoda duona su medumi ir sviestu, žaidžiami tradiciniai vaikų žaidimai.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Šokio spektaklis – ekskursija „PAKOPA PO PAKOPOS“

ULNA šokio trupės spektaklis-ekskursija po tarpukario Žaliakalnį – tai performatyvus nuotykis, skirtas visoms amžiaus grupėms, įtraukiantis Žaliakalnio bendruomenės narius, jaunuosius ir profesionalius menininkus, supažindinantis su gyvąja Žaliakalnio gyventojų atmintimi ir istorija.
Spektaklis-ekskursija prasideda nuo tarpukario Kauno simboliu laikomų legendinių Kauko laiptų. Pasak architektūros istorikės J. Kančienės, tarpukaryje tai buvo gražiausi laiptai Lietuvoje. Legenda pasakoja, jog čia karaliaująs Kaukas – lietuvių mitų herojus. Šioje kelionėje po dabarties Žaliakalnį pasitelkus šokį, teatrą ir muziką, žiūrovai bus supažindinti su intriguojančiomis tarpukario Žaliakalnio aktualijomis ir pajaus, kaip šis rajonas atrodė tarpukariu ir patirs jo kismą.
Spektaklio metu žiūrovai ne tik stebės šokėjų pasirodymus, bet ir patys taps istorijos dalyviais, girdėdami per ausines pasakojamas autentiškas Žaliakalnio istorijas. Spektaklyje skambantys balsai, aktorių įgarsintos istorijos, susiliejančios su muzika, perkels dalyvius į kitą erdvę, panardins juos į kelionę PAKOPA PO PAKOPOS laiko laiptais– nuo tarpukario iki šių dienų.
Tai bendras šokio trupės ULNA ir „Kaunas – Europos kultūros sostinė 2022” projektas, vieno seniausio Kauno rajono – Žaliakalnio – tyrinėjimas estetinėmis priemonėmis, istoriniais ir dokumentiniais metodais atskleidžiantis visą jo grožį.
2022 pdovanotas FORTŪNOS diplomu.
Renginio pradžia: Žemaičių g. kalno papėdėje esantis fontanėlis (Kauko laiptų apačioje)
Idėjos autorė, režisierė: I.Puišytė–Šidlauskienė
Choreografija: I. Puišytė–Šidlauskienė ir šokėjai
Dramaturgė: L. Laura Švedaitė
Kompozitorius: K. Lučinskas.
Scenografas: S. Šidlauskas
Kostiumų dailininkė: R. Kisieliūtė
Kaukų kostiumus kūrė: A. Ramunaitė ir R. Kazokaitė.
Šokėjai: L. Puodžiukaitė-Lanauskienė, E. Senkuvienė, A. Stakelė, J. Veiverys, I.Puišytė Šidlauskienė, M. Keblaitytė, A.Vaičiukynaitė, M. Rainytė, J. Kuršinaitė
 M. Petrausko scenos menų mokyklos auklėtiniai.


Programos tikslas - supažindinti su Mažosios Lietuvos regiono etniniu simboliu - medine Kuršmarių laivų vėtrunge. Edukacija vedama istorinių vėtrungių ekspozicijoje, kurioje galite pamatyti originalaus dydžio atkurtas istorines vėtrunges. Pamokos metu dalyviai vaizdinėmis priemonėmis supažindinami su vėtrungių atsiradimo istorija ir raida. Kalbėsime apie Kuršių mariose plaukiojusius didžiuosius medinius laivus Kurėnus ir mažesnius Venterius. Sužinosite šių laivų skirtumus ir kodėl jie taip vadinami. Kokia yra vėtrungių atsiradimo legenda, kas ir kodėl jas vadino Vėliukais, ir kurio Kuršių marių kranto vėtrungės buvo puošniausios, ką reiškė išpjaustyta Vėjų rožė, kokios dominavo spalvos ir ką reiškė skirtingi geometriniai ženklai . Atsakymus ir dar daugiau sužinosite dalyvaudami edukacinėje programoje, o pamokos metu gavę paruoštą, išpjaustytą vėtrungės – magnetuko šabloną, jį galėsite, kaip tikri pamario meistrai, nudažyti norimais spalvų deriniais ir parsivežti prisiminimui apie Pamario kraštą.


Tai kas pirma – kiaušinis, višta ar visgi dinozauras? Ar tikrai manote, kad žinote atsakymą į šį seniai sklandomą klausimą? Siūlome užsisakyti edukaciją „Kiaušinis, dinozauras ir višta – kas čia bendro?“ ir kartu leistis kelionei laiku prieš milijonus metų. Edukacijos metu vaikai sužinos apie evoliucijos kaitą, apie vištų protėvius – dinozaurus, apie archeologinį paveldą. Užsiėmimo metu bus pateikti šešios dinozaurų savybės snaudžiančios vištų genuose, kaip mokslininkai teigia – vištos genome vis dar tebėra daug dinozauro DNR. Tad vaikams pateikiama ne tik sausa istorija apie pasaulio formavimą ir tuo metu egzistavusius gyvius, bet ir įdomūs faktai, kurie suteikia vaikams pažinimo džiaugsmą, sąmoningumą ir kūrybingumą. Faktai pateikiami vaikų kalba, kaip pavyzdžiui – dinozauro smegenys buvo riešuto dydžio ir jie nebuvo labai protingi, arba kad rijo akmenis, norėdami suvirškinti maistą skrandyje, ar kad dantys buvo banano dydžio. Keliausime kartu į praeitį – į triaso, juros bei kreidos periodus ir susitiksime įspūdingiausius priešistorės dinozaurus, augalus ir gyvūnus. Tyrinėsime priešistorinį pasaulį per potyrius, per vaizduotę ir praktinius užsiėmimus. Archeologinis paveldas mums suteikia galimybę susipažinti su žemėje paslėptais lobiais, vienas iš jų – suakmenėjusiais dinozaurų kiaušiniais, kurie įrodo, kad ir didieji mūsų ropliai – dinozaurai dėjo kiaušinius. Užsiėmimo metu moksleiviai skaptuos kiaušinius, ieškos dinozaurų embrionų. Darbas reikalauja kruopštumo, atsakomybės ir kūrybos. Taip pat užsiėmimo metu pastebimas nuostabus mokinių betarpiškas padėjimas savo draugams – kam nesiseka, padėti, ar kartu pasiekti norimą rezultatą. Didžiausia paskata – kad atrastą embrioną, vaikai gali parsinešti namo, parodyti tėveliams tos dienos pasiekimą. Nesustokime ieškoti, nes vis dar galime atrasti naujus istorinius Žemės lobius.


Edukacija „Grimo paslaptys“ (1-4 klasėms)

Kviečiame kartu su aktore Onute Gudaityte pasinerti į magišką ir paslaptingą grimo pasaulį. Užsiėmimo metu pamatysite, kaip grimo pagalba aktorius neatpažįstamai pasikeičia; sužinosite, nuo kada teatre naudojamas grimas, koks jis buvo anksčiau ir dabar; susipažinsite su skirtingomis tautų grimo tradicijomis. O smagiausia tai, kad patys galėsite pabandyti nusigrimuoti – virsti dievybe, gyvūnėliu arba per kelias minutes tapti seneliu ar močiute. Edukacijos tikslas – supažindinti su teatrinio grimo pasauliu bei jį išbandyti.


Šou „Žongliravimo istorija (nuo senovės iki dabar)“

Ar žinojai, kad pirmieji piešiniai su žonglieriais yra ant Egipto piramidžių? Kokioje šalyje žonglierius nutraukė karą, sustabdydamas dvi armijas?
Kada atsirado žongliravimas ir kaip jis atkeliavo
iki šių laikų?
 Šios paskaitos-šou metu žongliruodamas įvairiais objektais, pasakosiu iš kokios šalies ir prieš kiek šimtų ar tūkstančių metų
atsirado skirtingi žongliravimo įrankiai ir žongliravimo jais būdai. Sužinosit jų pavadinimus ir išvysit žongliravimą:
kamuoliukais, žiedais , kėgliais (kuokelėmis), kontaktiniu rutuliu, flower sticks, lėkštėm ant pagaliukų, poi, diabolo, būmgarsiais. Galėsite palaikyti rankose visus žongliravimo įrankius. Pamatysite zongliravimo ištraukas iš šiuolaikinio cirko spektaklių Stebūklingas medis ir Nera laiko. Sužinosite kokie šiuolaikiniai žongliravimo būdai yra dabar ir kokios skirtingos yra žongliravimo meno kryptys. Kur mokytis šiuolaikinio cirko ir žongliravimo? Žinoma atsakysiu į klausimus.  Įdomiausia pamoka metuose!


Muzikinis edukacinis spektaklis „Trimito skrydis"

Koncertinė įstaiga Lietuvos simfoninis pučiamųjų orkestras

Tikslas – populiarinti pučiamųjų instrumentų žanrą, pradinių klasių mokiniams ugdyti kūrybinį potencialą, meninius gebėjimus, supažindinti su profesionaliuoju menu.
Uždaviniai:
1.Supažindinti mokinius su pučiamųjų instrumentų žanru, pasaulio tautų muzika ir įvairove.
2. Ugdyti toleranciją ir atvirumą įvairioms kultūroms.
 Daugelis iš mūsų mėgsta keliauti, ypač lėktuvais. Smalsu pakilti aukštai virš debesų ir iš tolo pamatyti Žemę, per dieną nuskrieti į kitą pasaulio pusę. Keliauti pamėgo ir Trimito miesto gyventojai. O vienas jų, nuo vaikystės skraidyti svajojęs pilotas Rainaras, sukonstravo muzikinį lėktuvą – juo galima ne tik apkeliauti Žemės rutulį, bet ir išgirsti viso pasaulio muziką!
Taigi, muzikinis “Trimito avialinijų” lėktuvas pirmąsyk leidžiasi į nepaprastą skrydį, kurio metu sužinosime, kad mūsų Žemė – pati nuostabiausia planeta, ją reikia branginti ir saugoti.