Pasaulyje elektronikos atliekos dabar susidaro tonomis. Tiesą sakant, maždaug du trečdaliai toksinių atliekų yra sena elektronika. Iš kur tokie kiekiai? Mes visi prisidedame prie mūsų planetos taršos elektronikos detalėmis, nesvarbu, ar tai būtų seno nešiojamojo kompiuterio pakeitimas nauju, ar naujo televizoriaus pirkimas kas keletą metų ir seno išmetimas. Pernelyg dažnai ši nereikalinga elektronika patenka į sąvartynus, potencialiai nutekinant kenksmingas chemines medžiagas į žemę. Tad geriausia jas perdirbti arba pakartotinai panaudoti. Yra įvairūs būdai ir metodai, kaip kovoti su šiomis atliekomis. Įdomiausia, kad šias senas detales galima kūrybiškai pakartotinai panaudoti, kuriant akį traukiančius meno kūrinius. Laidų ir grandinių naudojimas meno kūriniuose suteikia jiems taip trokštamą šiuolaikinį technologinį pojūtį. Mokiniai edukacijos metu sužinos apie tai kaip vyko elektronikos technologijų progresas nuo tranzistoriaus iki mikroschemos, atvėręs vartus įvairių modernių elektronikos prietaisų – kompiuterių, mobiliųjų telefonų, buitinės, medicininės ir kitos technikos atsiradimui, o kartu ir e-atliekoms. Išsinagrinėję kas yra kiekvieno kompiuterio viduje ir susipažinę su menininkų, kuriančių iš e-atliekų, darbais (skulptorius Gabriel Dishaw, fotografas Benjamin Von Wong, baldų gamintojas Rodrigo Alonso, Juvelyras Alex Matizo) mokiniai iš anksto išrūšiuotų senų elektronikos detalių kurs 2D menines instaliacijas ant medienos plokštės.


Muzikinis spektaklis ,,Mitas" ir ritmo dirbtuvės (Išvažiuojamoji)

„Mitas – tai slapta anga, per kurią į žmonijos kultūros apraiškas liejasi nesenkanti kosmoso energija.“ (J. Campbell). Mes beveik kiekvieną akimirką savo galvose sprendžiame problemas – jaudinamės dėl artėjančių atsiskaitymų – prieš mokytoją, viršininką, šeimos narį; po (ne)įvykusio konflikto dar keletą valandų ar net dienų svarstome, kaip būtume galėję/norėję elgtis; nenutrūkstančiai pergyvename dėl savo ginamo laiptelio ar užimamos vietos/pozicijos aplinkinių akyse. Tačiau mes – nei pirmi, nei paskutiniai. Prieš mus – tūkstančiai metų, nugyventų žmonių tokių, kaip mes, o tai - begalybė patirčių. Mitologija nėra tik bereikšmiai, išgalvoti pasakojimai. Tai – pirmykštės bendruomenės paliktos mums simbolinės nuorodos, kaip nugyventi šį gyvenimą ir peržengti gyvenimo etapų slenksčius (iš paauglystės į brandą, iš brandos į senatvę). Lietuvos teatro pasaulyje beveik nėra alternatyvių muzikinių spektaklių, kuriuose muzika būtų atliekama eksperimentiniais instrumentais. Kompozitorė Nijolė Sinkevičiūtė sukurė profesionalią, mitologijos temą atskleidžiančią muziką iš aktorių choro, pačių pasigamintų styginių, mušamųjų, pučiamųjų instrumentų dermės bei lietuvių tautos ritualų ir folklorinės muzikos. Po spektaklio moksleivių lauks muzikinės dirbtuvės. Jų metu dalyvius mokysime pajusti, suprasti ritmą, išgirsti muziką kasdienybėje bei išreikšti savo jausmus, energiją grojant, gilinsime moksleivių kultūrinę savimonę atskleisdami jiems kolektyvinio muzikavimo džiaugsmą, skatinsime bendradarbiavimą, atmosferinės muzikos kūrimo metu lavinsime jų vaizduotę ir pastabumą aplinkai. Užsiėmimų metu dalyvius supažindinsime su ritmikos pagrindais ir išbandysime neįprastas muzikos kūrimo technikas: kartu atliksime įvairius kūno perkusijos pratimus (jų metu lavinsime mokinių dėmesingumą, kūno koordinaciją, reakciją bei ritmo pojūtį), iš įvairiausių daiktų gaminsime savo muzikos instrumentus, kursime muzikines partijas savo nedidelės apimties kūriniams.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Edukacinė programa „Lietuviško šiaudo paslaptys“ skirta 1–4 kl. mokiniams. Užsiėmimai ugdys vaikų pasitikėjimą savimi, skatins suprasti žmogiškąsias vertybes, kritinį mastymą, plėtos saviraišką poreikių tenkinimą. Edukacija vyks Kuršėnų etninės kultūros ir tradicinių amatų centre, kuris įsikūręs Kuršėnų dvaro sodybos oficinos patalpose. Programa skatins domėtis mūsų krašto etnine kultūra ir supažindins su nykstančiais senaisiais amatais ir tradicijomis. Supažindins vaikus su pynimu, rišimu iš šiaudų. Jo raidos bruožais, pintų gaminių formomis ir paskirtimi, darbo įrankiais, pynimui skirtomis medžiagomis ir jų paruošimą darbui. Ugdys kompetencijas sėkmingai veikti visuomenėje, padės tenkinti pažinimo, saviraiškos poreikius. Moksleiviai turės galimybę prisiliesti prie ekologiškai švarių gamtinių medžiagų, išmokti puošimo elementų – saulučių, snaigių, girliandų gamybos. Bus demonstruojama vaizdinė medžiaga, krašto meistrų kurti darbai. Amatas gerina vaiko emocinę gerovę, kūrybingumą, skatina bendrauti.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Orientacinė edukacija ,,Pabėgimas iš Dapkiškių dvaro".

Pabėgimas iš Dapkiškių dvaro, tai patyriminė edukacija, kviečianti dalyvius pasinerti ir pabūti detektyvais, randant kelią iš Dapkiškių dvaro labirintų. Užduotys privers pasukti galvas, įsiklausyti į vienas kito nuomonę, įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį, bandant rasti teisingus kodus, raktus padedančius atrakinti dvaro kambarius ir duris. Ištrūkę iš dvaro, dalyviai bus susipažinę su Simonu Konarskiu, kovotoju už laisvę ir nepriklausomybę 19 amž. Turės galimybę diskusijos metu aptarti savo patirtus įspūdžius ir gauti malonų, saldų apdovanojimą keptą ant laužo.


Muzikinis etno žaidimas su profesionalia instrumentinio folkloro grupe (9-10 kl. )

Muzikinis etno žaidimas - tai keturių profesionalios instrumentinio folkloro grupės narių atliekamas koncertas su integruota muzikine edukacija vaikams. Užsiėmimo tikslas - įtraukiai ir patrauklia forma supažindinti vaikus su skirtingų laikų lietuvių instrumentine liaudies muzikos principais ir autentiškais instrumentais per žaidimą jiems suteikiant galimybę savarankiškai muzikuoti patiems.
 Koncerto dalyje skamba skirtingų Lietuvos regionų liaudies instrumentinė - vokalinė muzika atliekama autentiškais instrumentais, pristatomos jų kilmės istorijos, gamybos įdomybės. Muzikiniame pasakojime - žaidime vaikams pristatomi ir pačių vaikų išbandomi įvairūs muzikos instrumentai: kerdžiaus trimitas,  švilpos,  tošelės, bandurėliai, lūpinės armonikėlės, birbynės, tarškynės, švilpukai-molinukai, lamzdeliai, piemenukų medinės, šiaudinės birbinėlės, lamzdeliai, XVI a. ragai, rageliai, skudučiai, ragai, daudytės, ožragiai, kanklės ir kiti visame pasaulyje populiarūs instrumentai: smuikas, bandonija, cimbolai, armonika, klarnetas. Pristatomas kiekvienam Lietuvos regionui unikalus repertuaras,  muzika atliekama, regionui būdinga sudėtimi. Edukacinė etno žaidimo dalis yra vainikuojama bendra liaudies daina ir šokiu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Liaudies muzikos instrumentų šalyje 5-8 kl.

Tai nuotaikinga ir įdomi kelionė po muzikos instrumentų šalį. Jos metu mokiniai susipažins su įvairiais lietuvių liaudies muzikos instrumentais ir šiuolaikine folklorinės muzikos kryptimi – post-folkloru, klausysis muzikos įrašų. Atsižvelgiant į kiekvienos grupės pobūdį, informacija ir veiklos pristatomos tam tikrai amžiaus grupei priimtinu būdu: jaunesniesiems užsiėmimo dalyviams informacija pateikiama storytelling metodu, demonstruojami paprastesni instrumentai; vyresniems užsiėmimo dalyviams pristatomas platesnis ir gilesnis liaudies instrumentų kontekstas. Užsiėmimo tikslas: supažindinti su Lietuvos muzikiniu folkloru ir jį suaktualinti. Uždaviniai: 1. Pristatyti muzikavimą-žaidimą kaip saviraiškos ir kūrybos formą. 2. Paaiškinti funkcinę muzikavimo naudą tradicijoje. 3. Supažindinti su seniausiais muzikavimo papročiais Lietuvoje. 4. Pristatyti lietuviško muzikavimo savitumo / originalumo priežastis. 5. Pademonstruoti ir išbandyti muzikos instrumentus. 6. Supažindinti su tradicinių muzikos instrumentų gamybos būdais ir ypatumais. 7. Paklausyti liaudiens muzikos įrašų. Metodai: 1. Įtraukus pasakojimas, paremtas vaizdinių ir atmosferos kūrimu. 2. Dainavimo pratimai. 3. Pavyzdžiai, leidžiantys suvokti muzikanto ir meistro įgūdžių vertę. 4. Žodinis aiškinimas. 5. Garsinis vaizdavimas (jei paskaita vedama vaikams su regėjimo negalia). Rezultatai: 1.Dalyviai supras muzikavimo reikšmę ir naudą tradicijoje. 2. Žinos muzikavimo papročius Lietuvoje. 4. Gebės atpažinti bent vieną liaudies muzikos kūrinį. Užsiėmimas pritaikomas vaikams su regos negalia - pasitelkiamas garsinis vizualinės informacijos atvaizdavimas. Taip pat yra galimybė užsiėmimą pritaikyti asmenims su proto negalia. Jo metu pristatoma mažiau informacijos, supažindinama su mažiau instrumentų. Yra galimybė priimti mokinius su judėjimo negalia - turime specialų keltuvą; tokiu atveju priimam mažesnę grupę.Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.


Nors daugumos mūsų šaknys kaime, vis sunkiau pažįstame jo gyvenimą ar juo labiau perprantame dėsnius pagal kuriuos jis surėdytas. Sodyba - mikropasaulis, kuriame susijungia ūkiniai bei dvasiniai gyvenimo aspektai. Ne veltui pagrindas, kuriuo remiasi tradicinė senolių architektūra, yra darnus žmogaus ir gamtos santykis, pagarba esamai aplinkai, tautinės tapatybės išsaugojimas. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su senąja dzūkiška architektūra tam pasitelkiant Alytaus kraštotyros muziejuje įrengtą autentišką dzūkišką sodybą su atkurtais senaisiais trobesiais. Dėlios unikalų šiam užsiėmimui sukurtą dzūkiškos sodybos maketą, sudėlioję išsiaiškins pastatų paskirtį, senąją namų sampratą, sužinos, kaip atrodė tradicinė sodyba, kiek ir kokių joje būta trobesių.


Edukacinė programa "Ropliai. Ar gyvena Lietuvoje vėžlys?"" (Išvažiuojamoji)

Edukacinės programos metu susipažinsite su pasaulio ir Lietuvos šaltakraujais gyvūnais - ropliais, lietuvių tautosakoje, namų sergėtojais, laikytais žalčiais. Užsiėmimą pradėsime klausimu - ar gyvena Lietuvoje vėžlys? Atsakę į klausimą išsiaiškinsime kokios gyvūnų grupės priklauso ropliams. Susipažinsime su šiais gyvūnais iš arčiau, sužinosime apie jų biologiją, patirsime daug neišdildomų įspūdžių juos liesdami. Atliksime užduotį ir įminsime paslaptį, kas slepiasi „Juodajame maiše“? Edukacijos pabaigoje išmoksime, kaip reikia elgtis su ropliais sutikus juos gamtoje. O jeigu laikote roplį namuose, sužinosite, kaip tinkamai juo pasirūpinti: saugiai paimti, prižiūrėti, bei suskaičiuoti vėžliui metus. Atlikę užduotį sužinosite, kaip galite prisidėti prie nykstančių roplių rūšių išsaugojimo.


Užsiėmimo tikslas – skatinti vaikų, paauglių individualią ir kolektyvinę saviraišką, domėjimąsi literatūra ir menu, supažindinant juos su įvairiomis kūrybinės veiklos formomis, jų pritaikymo ir derinimo galimybėmis.
Uždaviniai: patraukliai perteikti literatūros skaitymo, kūrybos prasmę ir malonumą, įtraukti dalyvius į aktyvų personažo ir siužeto kūrimo procesą, atskleisti kūrybiškumo reikšmę skirtingose veiklose ir situacijose.
Priemonės ir rezultatai: Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo metu, pasitelkdama informacines technologijas, vaizdines priemones kalbėsiu apie savo kūrybos knygas, kuriose nagrinėjamos vaikams, paaugliams aktualios temos: vienišumas, santykiai su tėvais ir bendramoksliais, patyčios, savasties, vidinės stiprybės, tikros draugystės paieškos. Taip pat apie kitus vertingus literatūros kūrinius. Bus diskutuojama, kokios savybės ir vertybės veikėjams padeda rasti tinkamus sprendimus, įveikti sunkumus, pasiekti tikslų. Bandysime išsirašyti savo pačių geriausias savybes, vertybes. Edukacijos metu karpydami, lankstydami, lipdydami, rašydami mokysimės kūrybinės improvizacijos. Konkrečios pokalbio ir edukacijų temos bus pritaikytos amžiaus grupėms.
Pagrindinė kūrinio ir literatūrinio-edukacinio užsiėmimo mintis – kiekvieno žmogaus širdyje slypi ypatinga galia, kiekvienas galime ne tik kurti istorijas, bet ir patys būti savo istorijos herojumi.
Paslaugos heterogeniškumas užtikrins vaikų su skirtingais poreikiais, pomėgiais įsitraukimą, jų bendrųjų gebėjimų ugdymą, įskaitant bendravimą ir bendradarbiavimą, iniciatyvumą, kultūrinį sąmoningumą ir kt. Bus ugdomos vertybinės nuostatos, komunikaciniai ir meniniai gebėjimai.
Užsiėmimus ves rašytoja, menininkė, edukatorė Ignė Zarambaitė.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Žmogus – itin sociali būtybė, geriausiai atsiskleidžianti tarp kitų žmonių. Gražiausi momentai ir stebuklai tarpusavio bendravime nutinka tuomet, kai esame pastabūs sau ir kitam, tikrai matome ir girdime aplinką, mažyčius pokyčius ir mus supančius asmenis, gebame empatiškai atliepti kitą. Eduakciniame užsiėmime „Teatro žaidimai“ improvizacinių užduočių pagalba mokysimės atidžiau pastebėti šalia esantį, kurti bendroje grupės dinamikoje, bet ne savo galvoje, lavinsime reakciją ir visi kartu bandysime suprasti kur slypi tas magiškasis, istorijos poveikio publikai stebuklas.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo „Nuo simbolio iki knygos“ tikslas supažindinti dalyvius su rašto atsiradimo istorija, jo raida ir įdomiais faktais. Praktiškai išbandyti senųjų rašto simbolių rašymą. Žaidimų pagalba išsiaiškinti, kokios knygos buvo tik joms atsiradus ir kaip jos tobulėjo ir kito laikui bėgant. Taip pat, susipažinti su knygų sandara, jų gamybos ypatumais (kuo skyrėsi knygų gamybos medžiaga dabar ir tik joms atsiradus?). Panagrinėti, kokios naujovės vyrauja pastaruoju metu knygų gamyboje taikant išmaniąsias technologijas bei aptarti knygų skaitymo „taisykles“ ir higieną. Edukacinis užsiėmimas sudarytas iš naudingos ir intriguojančios informacijos, kuri perduodama naudojant žaidybinius metodus bei aktyvaus dalyvių įsitraukimo į programą elementus. Šios programos metu bus siekiama dalyvius sudominti knygų pasauliu bei parodyti, kad jis gali būti labai įdomus ne tik skaitymo, bet ir kitokioje veikloje, t. y. papildytos realybės knygų naudojimas, „Išminties rakto“ paieška (viktorina). Už teisingus atsakymus vaikų laukia staigmenos! Užsiėmimo metu bus ugdomi kolektyvinio darbo įgūdžiai, kritinis mąstymas, skiepijami bendradarbiavimo principai. Atsižvelgiant į situaciją, edukacija galima vykdyti nuotoliniu būdu per pasirinktą platformą. Jos metu dalyviai išklausys, pamatys ir aktyviai diskutuos bei dalinsis savo patirtimi, atliks praktines užduotis. Visą informaciją užtvirtins atsakinėdami į viktorinos klausimus, spręsdami kryžiažodį.


Edukacija Giedriaus Mazūro skulptūrų parke

Atvykę mokiniai susipažins su keramikos degimo būdu raku. Patys sukurs po puodelį, kuris bus degamas keramikos degimo krosnyje, galės stebėti degimo procesą, kai darbai kaitinami iki 950 laipsnių Celsijaus temperatūros, vėliau karšti dedami į pjuvenas ir ataušinami bei plaunami vandenyje. Kadangi darbų degimas trunka 1 val., siekiant išlaikyti mokinių dėmesį pristatoma sodyba, kurioje gyvena jau trečia mokytojų šeimos karta, pristatomi keramikos darbai, degtukų dėžučių etikečių kolekcija, skulptūrų parko teritorija su interaktyviomis šiuolaikinio meno erdvėmis. Mokiniai turės galimybę stebėti gamtos motyvus išdidintu masteliu, susipažinti su akustine instaliacija „Aidas“, pamaitinti bei paglostyti sodybos teritorijoje laisvai vaikštančius gyvūnus. Esant pageidavimui galime žiesti. Išdegus darbams vaikai patys juos nusiplauna, nusifotografuoja ir vežasi su savimi. Pati edukacijos ašis yra keramikos darbo dekoravimas ir degimas, todėl ji yra įdomi ir prieinama tiek pirmų, tiek dvyliktų klasių mokiniams, Jaunesnių klasių mokiniams informacija perteikiama žaidimo forma, tyrinėjat aplinką, vyresniems leidžiama daugiau eksperimentuoti, praktiškai pabandyti keramikos įrankius, skatinant pasitikėjimą kūrybiškumą.


Edukacija vyks šskirtinėje edukacinėje aplinkoje, kur visi kūriniai sukurti pačių rankomis įkvėps kūrybai. Programa skirta mokyklinio amžiaus mokiniams , norintiems ugdyti kūrybiškumą, saviraišką, bendradarbiavimo įgūdžius, atsakingumą per menines veiklas. Vaikai susipažins su gamtos ištekliais, antrinėmis žaliavomis ir jų antrinio panaudojimo mene, savo aplinkoje galimybėmis, lavins sampratą apie įvairių gamtinių ir dirbtinių medžiagų panaudojimą bei komponavimą. Sąmoningą vartojimą. Programą sudaro įvairaus pobūdžio kūrybinės užduotys .


Pačioje Vilniaus senamiesčio širdyje, buvusiame seserų bernardinių vienuolyne, galite pamatyti Vilniaus katedros lobyną – įspūdingiausius auksakalystės šedevrus. Monstrancijos, relikvijoriai, taurės iš aukso ir sidabro, puoštos deimantais, smaragdais ir rubinais... Tikri meno kūriniai, kurie kalba simbolių kalba ir pasakoja istoriją. Simboliai žmonėms labai svarbūs, jie turi gilią prasmę. Kuo daugiau apie juos žinosime, tuo labiau praturtinsime savo gyvenimą. Ką simbolizuoja kryžius, akis, trikampis, balandis? Kodėl žuvis yra vienas seniausių slaptųjų Kristaus simbolių? Apžiūrinėdami gražiuosius liturginius indus, aiškinsimės, šifruosime simbolių kalbą ir patys gaminsime papuošalus „shrink plastic“ technika.


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Kas nežino Baltaragio malūno! Jei neskaitė knygos, matė filmą, baletą, arba spektaklį, o gal girdėjo pasakojimą apie malūnininką ir jo dukrą, savo burtuose susipainiojusią davatką ir žinomą velnią - Pinčuką. Mokiniai susipažins su malūnų Lietuvoje istorija, jų kultūra, jų įtaką žmonių gyvenimui. Mokiniams bus pristatyti būtent šio regiono malūnai, parodytos jų nuotraukos, papasakota istorija. Be to, yra ir video medžiaga, kurioje supažindinama su malūnų istorijos faktais, kūriniu "Baltaragio malūnas": https://www.youtube.com/watch?v=Z9kXPdZ0Qw4. Taip pat bus atskleistas, kūrinio "Baltaragio malūnas" folkloriškumą. Išsiaiškinę malūnų architektūros ir puošybos elementus perkels juos į 3D vizualizaciją panaudodami 3D pieštukus - sukurs malūnų maketus.


Edukacinė programa „Paslaptingos lietuvių mitinės būtybės ir kur jas rasti?“ (Išvažiuojamoji)

Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Giltinė, Velnias, laumės, aitvarai, Žiburinis... tai ne filmo ar spektaklio veikėjai, o senovės lietuvių mitologinės dievybės ir būtybės. Kviečiame į edukacinį užsiėmimą, kuriame išgirsite daugiau apie esybes, kuriomis tikėjo ir kurias garbino mūsų protėviai. Pateikiama vaizdinė, garsinė medžiaga leis dalyviams lengviau įsiminti informaciją, o įvairios kūrybinės ir interaktyvios komandinės užduotys (bandymas atpažinti, kaip atrodė lietuvių mitinės būtybės, žaidimo principu kuriama istorija ir „Kahoot!“ viktorina apie mitines esybes) neleis nuobodžiauti.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kultūrinės esukacijos užsiėmimas ,,Atrask modernizmo architektūrą Kaune" kviečia į architektūrinę kelionę, susipažįstant su vienais žymiausių Kauno miesto tarpukario laikmečio pastatais ir architekto profesiją. Kai 1919 metais Kaunas tapo laikinąja sostine, jis pasieitė neatpažįstamai - iš nedidelės provincijos išaugo į modernų miestą, o mums paliko vertingą modernizmo architektūrą. Kauno modernizmo (tarpukario) architektūra yra architektūros stilius vyravęs 1930-1940 metais Šiuo laikotarpiu Kaune pastatyta apie 6 tūkst. naujų pastatų. 2015 Briuselyje 44 pastatams suteiktas Europos paveldo ženklas. Tais pačiais metais Kaunas pelnė UNESCO dizaino miesto statusą. Kviečiame dskutuoti ir patirti savo miesto vietos dvasią.


Mažosios Lietuvos darželiai sustingę paveikslėliuose

Kviečiame atvykti į Pagėgius-Mažosios Lietuvos dalelę, kur Pagėgių kultūros centre, nuostabiais, gamtos vaizdais ir baltiškais simboliais, vietinio  jaunimo ištapytoje edukacijų klasėje, tyrinėsime Mažosios Lietuvos darželiuose augintus augalus. Jus pasitiks paukštelių čiulbėjimas ir vėjo ošimas. O susėdus už stalo, pasiklausysime dainos, skambančios šišioniškių tarme ir paspėliosime apie ką dainuoja folkloro ansamblis.
Vaikai sužinos apie Mažojoje Lietuvoje, lietuvininkių augintas darželių gėles, koks, mums gerai žinomas augalas buvo vadinamas sniego kamuoliais ar sniego kulkomis,  ką gydė rūtomis ar medetkomis, kokio augalo šakelę segdavo nuotakoms į nuometą ir kitus įdomius faktus. Po pasakojimo, vaikai žais augalų viktoriną. Reikės atspėti ar logiškai sumąstyti, kaip lietuvininkai vadino augalus įvairius augalus. Po viktorinos, vis gaus po kartoninį rėmelį  kuriame sukurs savo paveikslėlį, panaudodami įvairius Pagėgių krašte surinktus ir išdžiovintus augalus. Edukacijos pabaigoje, gerdami arbatą iš aplink Pagėgius surinktų ir paruoštų vaistinių augalų, aptars veiklų rezultatus, pasidalins savo įspūdžiais ir pamąstymais. Visi su savimi išsineš ne tik žinias ir naują patirtį, bet ir po paveikslėlį.


Spaudos draudimo gadynė: nuo knygnešių iki Vinco Kudirkos (Nuotolinė paslauga)

Vinco Kudirkos redaguotas laikraštis ,,Varpas“ ir anksčiau leista ,,Aušra“ buvo populiariausi periodinės spaudos leidiniai, platinti per slaptąjį knygnešių tinklą. Kviečiame ne tik susipažinti su šiuo lietuvių tautiniam atgimimui svarbiu laikotarpiu, bet ir atlikti įvairias nuotaikingas užduotis – iššifruoti knygnešio paliktą žinutę ir padėti jam surasti kelią, nustatyti, kuri knygnešio fotografija yra klastotė.


Ozobot – tai mažas, beveik rutulio formos robotas, kuris tik nori su jumis pažaisti. Ar norėtumėte su juo paklaidžioti po Panevėžio miestą? Tuomet ši edukacija skirta jums. Užsiėmimo metu vaikai su Ozobot robotuku keliaus po Panevėžio miesto žemėlapį, aplankant įžymias, lankytinas Aukštaitijos sostinės vietas. Susipažins su jų istorija, aptars kuo viena , ar kita vieta reikšminga Panevėžio miestui. Tai padaryti pavyks tik išmokus koduoti Ozobotą, kuris geba sekti linijas, atpažinti spalvas, parinkus tinkamą spalvų kodą galima valdyti roboto kryptis ir veiksmus. Išmokus valdyti robotą vaikai miesto žemėlapyje turės pasirinkti lankytinus objektus, susidaryti maršrutą. Teisingai užkoduotas robotas seks sudarytu keliu aplankant žymius miesto objektus. Dirbant porose vaikai ugdysis bendravimo ir bendradarbiavimo, programavimo įgūdžius, turtins žinias apie lankytiną miestą.


Muzikinis etno žaidimas su profesionalia instrumentinio folkloro grupe (7-8 kl. )


Daraktorinė arba Slaptoji XIX a. mokykla

Edukacinis užsiėmimas „Daraktorinė (Slaptoji) mokykla“ – pamoka-žaidimas atkurtoje XIX a. slaptojoje lietuviškoje mokykloje. Užsiėmimo tikslas – taikant novatoriškus edukacinius ugdymo metodus istorinėje-kultūrinėje erdvėje, supažindinti jaunimą su slaptųjų (daraktorinių) mokyklų laikotarpiu Lietuvoje bei aktyvinti ir efektyvinti vertybių sklaidą, didinant mokinių motyvaciją domėtis Lietuvos krašto istorija, skatinti jaunimą skaityti, domėtis knygomis. Edukacinio užsiėmimo uždaviniai: pristatyti edukacinės programos dalyviams spaudos draudimo laikotarpį; supažindinti dalyvius su spaudos draudimo laikotarpiu, mokykloje bei visuomeniniame gyvenime taikytomis carinės Rusijos rusifikacijos priemonėmis; pristatyti mokiniams daraktorinę mokyklą (slaptąją lietuvišką mokyklą) kaip atsvarą rusifikacijai; kelti knygos vertę pasitelkiant meninės edukacijos priemones; ugdyti mokinių norą pažinti ir perimti tautos istorinę atmintį; skatinti mokinių kūrybinę saviraišką kultūrinėje erdvėje. Edukacinio užsiėmimo dalyviai supažindinami su muziejaus ekspozicijoje esančia eksponatų kolekcija, menančia spaudos draudimo laikotarpį (1864–1904), su svarbiausiais istoriniais faktais. Edukacinėje erdvėje – XIX a. slaptojoje lietuviškoje mokykloje, mokiniai supažindinami su graždanka, grifelinėmis lentelėmis, lietuviškomis maldaknygėmis, naudotomis per lietuviškos spaudos draudymetį. Mokiniams pristatoma lietuviškos mokyklos istorija spaudos draudimo laikotarpiu. Supažindinama su žymiausiais knygnešiais, daraktoriais, pagrindiniais laikraščiais „Aušra“ ir „Varpu“, kokios bausmės grėsdavo mokiniams, išdrįsusiems prakalbėti surusintose valstybinėse mokyklose. Mokiniai dalyvauja vaidmenų žaidime „Slaptoji lietuviška mokykla“. Dalyviai pasiskirsto vaidmenis (du žandarai, daraktorius (mokytojas), knygnešys, pirkios šeimininkas ir mokinukai), vaidina trijų scenų vaidinimą (naudojami vaidinimui skirti rūbai; knygnešio ir žandarų dialogas).


Ar kada nors planavote būti mieste, kurio dar nėra? Kaip atrodys gyvenimas už žemės ribų, kokiuose miestuose mes gyvensime, kokios naujos galimybės atsivers? Šio metu Marsas atrodo patraukliausia vieta naujos žmonių kolonijos kūrimui. Jis gana netoli ir jame yra gausu mums reikalingų medžiagų. Marsas kažkuo mums labai primena Žemę - jis turi metų laikus, ledu apsitraukusius ašigalius, o jo paviršiumi kažkada netgi tekėjo upės, kurių vagas iki šiol galime matyti. Tikimasi, kad žmonės ne tik nukeliaus į Raudonąją planetą, bet ten ir pasiliks ir kurs pirmuosius kosmoso miestus. Ko reikėtų, kad ši vizija virstų realybe? Kokios kliūtys mūsų laukia? Galų gale, ar realiu tikėtis, kad po šimto metų Raudonoji planeta bus gyva? Šio užsiėmimo metu mokiniai išbandys save ateities architekto vaidmenyje. Sužinos apie inovatyviausius architektūrinius sprendimus: "marso betonas", erdvinis namų spausdinimas arba namų statymas iš grybų ir pan. Mokiniai naudodami AR/VR MergeEdu kubus, Ozobotos išmanuosius robotus ir LEGO kaladėles sukurs Marso ateities miesto ir kelių infrastruktūros prototipą.


Origami lėlių spektaklis "Arklio Dominyko meilė" (Nuotolinė paslauga)

Meilė ir draugystė svarbi tema vaikų pasaulyje. Ji padeda augti, pažinti pasaulį, atskleisti save, įsitraukti į įdomias veiklas .Tačiau ne visiems vaikams pavyksta greitai susirasti draugą, jie bendraudami tarpusavyje patiria sunkumų, nes nemoka įvardinti, išreikšti jausmus. Popierinių (origami) lėlių vaidinimas pagal Vytauto V. Landsbergio pasaką “ Arklio Dominyko meilė” šiuolaikiškai, subtiliai ir kūrybingai pateikia jaunajam žiūrovui meilės temą . Žiūrėdami vaidinimą dalyviai nejučia sutapatina save su veikėjais ir stebėdami jų išgyvenimus labiau pažįsta ir supranta save bei aplinką. Pasakos siužetas stebinantis, paradoksalus. Laukinis arklys Dominykas pamilsta gražią ir truputį aikštingą rugiagėlę. Artėjant žiemai, arklys nuskina rugiagėlę ir paslepia, nes šalna kėsinasi ją sušaldyti, o pats iškeliauja į Afriką. Jo kelionė įdomi ir sudėtinga. Dominykas susitinka baltąją mešką, krokodilą, kupranugarių ir kitokių veikėjų. Pagaliau Dominykas patenka į rugiagėlių pievą, iš kurios kilusi jo mylimoji. Artėjant pavasariui Dominykas grįžta į Lietuvą, nes vėl turi išdygti jo rugiagėlė. Sceninio veiksmo metu du aktoriai ( Kamilė Kondrotaitė ir Liudas Vyšniauskas) pasakodami šią istoriją naudoja įvairių dydžių, formų popierinius lankstinius. Scenografijoje matome įvairius pasaulio žemėlapių vaizdavimo būdus , kurie kelionės metu kinta, keičiasi. Visa tai apjungia subtilūs akvarelės piešiniai ( dailininkė Liuda Liaudanskaitė) ir fortepijono garsai (kompozitorė Aušra Vaštakaitė). Stebėdami lėlių ir objektų judėjimą žiūrovai nejučia įsitraukia į žaidimą, lavina savo fantaziją, kūrybingumą. Spektaklyje yra interaktyvių momementų, kurie įtraukia žiūrovą ir skatina kūrybingai mąstyti kartu ieškant sprendimų. Šis meilės ir kelionių vaidinimas moko meilės ir kūrybos. Spektaklis nominuotas klaipėdietiškam teatralų apdovanojimui "Padėkos kaukė" už geriausią metų spektaklį.


Kelias į laisvę. Sugihara ir Zwartendijkas

Viešoji įstaiga Sugiharos fondas "DIPLOMATAI UŽ GYVYBĘ"

Edukacinė programa vyksta Sugiharos muziejuje, kur vicekonsulas gyveno ir dirbo; atkurta konsulo Jano Zwartendijko kabineto aplinka, panaudojant XX a. dizaino artefaktus – šviestuvai, daiktai, stalas ir kiti baldai.
Edukacija prasideda filmų salėje, kur vyksta edukacijos pradžia, t.y. susipažinimas, prisistatymas, komandų susiskirstymas.
Edukacijos eiga – žaidimas Žvalgyba vyksta pirmo aukšto kambariuose.
Tolimesnė edukacinės programos eiga vyksta muziejaus apatiniuose kambariuose – Sugiharos bei Zwartendijko darbo kambariuose. Refleksijai dalyviai dalyviai susirenka Sugiharos šeimos kambaryje ir įvertina savo patirtis.


Klaipėdos kraštas žavus ne tik tuo, kad yra prie jūros, kad turi vėtrunges ir delmonus. Bet dar ir tuo, kad buvo augalų vartai į Lietuvą. Iš čia iškeliavo daugelį darželio augalų į lietuviškus darželius. Tad klausydamiesi Klaipėdos krašto legendų, dainų ar pasakojimų, išgirstus ar paminėtus augalus pamatys Botanikos sode. Šiuos augalus pieš ar klijuos gamindami stilizuotus delmonus. Užsiėmimo pabaigoje, aptarimo metu mokiniai ir mokytojai pasitikrins žinias, kokie augalai yra svarbūs mūsų identitetui, ką jie mums duoda ir kur juos pamatyti.


Virtualios realybės edukacija "Partizanų paslaptys"

Mokymosi aplinka turėtų būti kuriama atsižvelgiant į mokymosi procesą. Ji turėtų būti sukurta taip, kad mokiniai ir mokytojai mokymosi patirtį įgytų per kiek įmanoma neformalesnes veiklas. Kad tai įvyktų, mokymosi patirtis turėtų būti aktyvi, prasminga, turinti socialinę vertę, integruota ir įvairiapusė. Virtuali realybė - dar vadinama virtualia terapija, naudojama mokymosi tikslais gali būti labai naudinga, kadangi jos metu įvairią informaciją galima gauti realiu momentu, vaizdiniais, garsiniais ir net judesio efektais. Edukacijos metu norima supažindinti mokinius su vienu iš labiausiai Lietuvos istorijoje aptariamų1944-1953-ųjų,- okupacijos, trėmimų ir partizanų sukilimo metų. Naudojantis naujausiomis VR technologijomis patys savo kailiu mokiniai patirs kaip naktį sunku orientuotis tamsoje. Kaip svarbu partizanams gerai paslėpti bunkerį ir koks gyvenimas virė po žeme. Virtualioje erdvėje kaip viena komanda turės miško tankmėje surasti ir pristatyti svarbius dokumentu miško broliams-partizanams. Tai atlikus juos pasitiks partizanas ir visus pakvies užeiti į bunkerį, nes lauke darosi nesaugu, o į bunkerį visi dalyviai gali įsigauti po zeme nutiestu tuneliu. Viduje moksleiviams partizanas papasakos, kokiais daiktais vienas su kitais dalinasi, kokia buitimi gyvena. Partizanas papasakos, kaip svarbu kovoti dėl Lietuvos laisvės ir kad tai yra visų svarbiausia. Virtualios edukacijos metu norima, kad mokiniai įsijaustų į partizanų vaidmenį, išgirstų virtualaus partizano pasakojimą apie jų svarbą Lietuvai, pamatytų šių žmonių gyvenimą slapstantis bunkeriuose ir patys pabandytų neįkliūti okupantams. Edukacija siekiama pažadinti vaikų fantaziją, norą dar labiau gilintis į istorijos pamokas, norima paskatinti tarpusavio ryšį ir bendravimą. Edukacijų pabaigoje partizanų vadas pakvies visus pasiklausyti ir užtraukti jų pagrindinės dainos. Vėliau su mokytojais bus keliami ir aptariami svarbiausi patirtos pamokos klausimai ir partizanų svarba tuometinėje visuomenėje.


Teatras – jėga kuri atpalaiduoja, išvalo sielą ir prikelia naujiems gyvenimo iššūkiams. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su vaidybos ir improvizacijos pagrindais, spontaniškumo, scenos judesio principais. Atsipalaiduos ir pasiners į naujų galimybių pasaulį. Jaunimas ugdys ir lavins gebėjimus, kurie padeda atsikratyti nerimo, baimės klysti, drąsiau save išreikšti, pasitelkti intuiciją, spontaniškai demonstruoti kūrybines galias, įveikti ribojančius įsitikinimus, pasitikėti savimi, būti čia ir dabar, aktyviai klausytis, girdėti, matyti, pajausti, priimti šalia esantį, neblokuoti kito idėjų, būti atviram, nuoširdžiam, „be kaukės“, mokėti keisti statusą, reikšti emocijas. Ugdomos esminės žmogiškosios kompetencijos - empatija, tolerancija, pagarba, mokėjimas suprasti ir priimti kitų autentiškumą. Lavinami viešo kalbėjimo, istorijų pasakojimo, vaidmenų ir atsakomybės pasiskirstymo, veikimo komandoje įgūdžiai. Mokiniai taip pat ugdys bendravimo ir bendradarbiavimo kompetenciją, kuri prisidės prie saugesnės mokymo(si) aplinkos kūrimo, mokymo(si) proceso bei santykių tarp mokyklos bendruomenės narių gerinimo.


Lėlių spektaklis vaikams „O Viešpatie, Vilnius!”

Rūsys – šauni vieta, bandantiems slapstytis nuo gyvenimo. Jame, Mažojoje „Lėlės“ teatro scenoje, ir susitinka pora kiek „kuokštelėjusių“ pelėnų bei virtualaus pasaulio valdovas – skaudžiai su mama susipykęs berniukas. Tai istorija apie tiesos paieškas ir būtinybę kalbėtis, apie tai, kad problemos tampa išsprendžiamos jas išsakius ir nuo jų nebėgant. O šalia vienatvės, šeimos, draugystės bei tarpusavio supratimo laukia dar viena pasakojimo linija – puikiausio pasaulyje miesto, Vilniaus! Pelėnų, pratūnojusių savąjį gyvenimą rūsyje, dėka susipažinsime su šio krašto legendomis ir pasakojimais bei susiremsime su tokiomis paslaptingomis Vilniaus būtybėmis kaip kad magų magas Tvardauskas ir Vilniaus Baziliskas...

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Siluetų kūrimas“ kviečia apsilankyti Venclauskių namuose, kuriuose tarpukario metais nuolatos gyveno daugybė vaikų – Venclauskių šeima augino ir rūpinosi vaikais, likusiais be tėvų globos ar iš sunkiau besiverčiančių šeimų. Gausus globotinių būrys susigalvodavo įvairiausių įdomių užsiėmimų. Užsiėmimo metu vieną iš jų atkartosime – autentišku būdu kursime savo profilio siluetus. Išbandysime tam skirtus specialius prietaisus (siluetų piešimo rėmelį, pantografą ir kt.), susipažinsime su šių namų gyventojų kasdienybe ir veiklomis, pasinersime į tarpukario Lietuvos gyvenimą, pomėgius, madas.


Ar geriau, kad uodo nebūtų, nes jis tik kanda ir siurbia kraują? Ar visos bitės gelia? Programos metu mokiniai bus supažindinti su vabzdžių svarba ekosferai, teikiama nauda (žala) žmogui, nykimo priežastimis ir išsaugojimo priemonėmis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinio renginio metu su vaikais diskutuosime apie lietuvių liaudies mediciną, jos istoriją, skirtingus gydymo būdus bei atliksime praktines užduotis. Lietuvių liaudies medicina yra liaudies kultūros dalis, daug lietuvių liaudies medicinos žinių atsispindi papročiuose, patarlėse, priežodžiuose, sakmėse, pasakose. Edukacinis renginys praplės vaikų kultūrinį ir tautinį sąmoningumą kartu lavins vaiko įgūdžius: bendradarbiavimą, komunikaciją, kūrybingumą, kritinį mąstymą, problemų sprendimą. Šiuo renginiu skatinsime vaikus daugiau sužinoti apie lietuvių liaudies mediciną. Tikimės įkvėpti vaikus sveikam gyvenimui ir medicinos karjerai.


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Muzikinis spektaklis vaikams
lietuvių ir nelietuvių pasakų motyvais

Gyveno kartą Jonas. Ne šiaip sau Jonas, o Jonas Kareivis.
Ir išėjo į pasaulį ne laimės, o dingusios Karaliūtės ieškoti. O beieškant visko pasitaiko… Ir nuotykių, ir vestuvių, ir švenčių linksmiausių su dainom ir šokiais…
Visko yra ir Keistuolių teatro spektaklyje „Jonas Kareivis“ pagal lietuvių ir nelietuvių liaudies pasakas, legendas, dainas ir nuogirdas. Jono Kareivio pasaulyje atsitinka keisčiausi dalykai: arkliai virsta žmonėmis, kalnai – kalniečiais; iš džiaugsmo byra ašaros, o nelaimėje padeda daina.
Jei Jūs liūdite, ar bijotės nelaimių, ateikite pas mus, padainuosime drauge.

Spektaklis „Jonas Kareivis" yra apie Lietuvą, apie vertybes, išdavystę, draugystę ir meilę, nedidaktiškai patriotinis – puoselėja tas vertybes, kurias ypač svarbu išlaikyti dabartiniame pasaulyje. Jo tikslas – per teatrinės raiškos formų įvairovę supažindinti mokyklinio amžiaus žiūrovus su liaudies kūryba, jai būdingais archetipais, tarmėmis, pasakų motyvais, taip pat skatinti kūrybišką požiūrį į problemų sprendimą, ugdyti pagarbą ir toleranciją.

Dramaturgas ir režisierius –  Aidas Giniotis.
Scenografė ir kostiumų dailininkė – Ramunė Skrebūnaitė.
Muzikos aranžuotojas – Andrius Kulikauskas.
Vaidina: Diana Kamarauskaitė, Aistė Rocevičiūtė, Jurgis Marčėnas, Darius Auželis, Danas Kamarauskas, Matas Pranskevičius, Lukas Auksoraitis.

Šalčininkų r. sav.; Ukmergės r. sav.; Vilniaus m. sav.; Rokiškio r. sav.; Anykščių r. sav.; Plungės r. sav.; Telšių r. sav.; Mažeikių r. sav.; Radviliškio r. sav.; Šiaulių r. sav.; Šiaulių m. sav.; Pasvalio r. sav.; Kėdainių r. sav.; Panevėžio m. sav.; Biržų r. sav.; Vilkaviškio r. sav.; Marijampolės sav.; Kretingos r. sav.; Prienų r. sav.; Kauno m. sav.; Jonavos r. sav.; Varėnos r. sav.; Rietavo sav.; Skuodo r. sav.; Panevėžio r. sav.; Alytaus m. sav.; Širvintų r. sav.; Kaišiadorių r. sav.; Molėtų r. sav.; Utenos r. sav.; Elektrėnų sav.; Klaipėdos m. sav.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Orientaciniame žaidime moksleivių lauks įvairiose Vilniaus centro vietose išsidėstę punktai: Vilniaus įkūrėjas Gediminas, siauriausia gatvelė, istoriniai namai, Vilniaus vardai, Vilniaus architektūra, Literatų gatvė, spaustuvininkas novatorius, slapta karališkoji meilė, istoriniai gyventojai ir kitos įdomybės!
Dalyvaudami orientaciniame žaidime moksleiviai susidurs su tikrais iššūkiais ir netikėtomis užduotimis: reikės pamatuoti, kiek centimetrų Pilies gatvė pakilo nuo XVI a., surasti vieną gražiausių senamiesčio gatvelių, nuskenavus QR kodą suskaičiuoti, kiek kartų vaizdo įraše paminimas Vilniaus vardas ir t. t.
Orientacinio žaidimo trukmė – 60 min.
Orientacinio žaidimo pradžios vieta – Katedros aikštė (paminklas kunigaikščiui Gediminui)

Orientacinio žaidimo pabaigos vieta – Katedros aikštė (paminklas kunigaikščiui Gediminui)
Orientacinis žaidimas žaidžiamas vaikštant pėsčiomis.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Kūrybinė edukacija su rašytoja ir aktore Birute Mar:  „Kaip kuriama knyga ir jos personažai“ (išvažiuojamasis)

Tai 1-4 klasėms skirtas kultūrinės edukacijos renginys, kurio autorė ir vedančioji – žinoma rašytoja, aktorė ir režisierė Birutė Mar. Interaktyvaus susitikimo metu rašytoja pasakoja vaikams, kaip kuriamas knygos siužetas, kaip gimsta knygos personažai bei atsiranda jų dialogai. Taip pat autorė pristato vaikams knygos kūrimo etapus – nuo literatūrinio teksto kūrimo, jo redagavimo, vėliau – dailininkės darbo kuriant „knygos veidą“ – iliustracijas, personažus, maketą. Autorė remiasi savo sukurtomis knygomis „Marija ir Pūkelis“, „Princesių sala“, „Gėlininkė“ ir „Naktukas“ – šių knygų fragmentai įtraukti į rekomenduojamų mokykloms užklasinio skaitymo kūrinių sąrašą, knyga „Gėlininkė“ tapo pirmojo Nacionalinio vaikų literatūros konkurso laureate 2014 m., 2015 m. nominuota „metų knygos vaikams“ kategorijoje. 2020 m. Birutės Mar knygas vaikams („Marija ir Pūkelis“, „Princesių sala“, „Gėlininkė“ ir „Naktukas“) išleido Kūrybos studijos Solo atskira serija jauniesiems skaitytojams „Birutės Mar knygų vaikams biblioteka“ (serijos dailininkė Kristina Norvilaitė) . Antroje pamokos dalyje, pasitelkusi savo teatrinę patirtį, Birutė Mar įtraukia vaikus į interaktyvų žaidimą, mokydama juos, kaip sukurti knygos personažą ir nedidelį siužetą, pasitelkiant teatrinius etiudus bei žaidimus.


Joniškio rajono savivaldybės Jono Avyžiaus viešoji biblioteka

Edukacijos metu kviečiame susipažinti su tradiciniu japonų popieriaus lankstymo menu - origami. Dalyviai sužinos šio meno atsiradimo istoriją ir tradicijas, išbandys nesudėtingas popieriaus lankstymo technikas. Kūrybinis procesas skatins jaunuosius dalyvius pažvelgti į origami iš loginės perspektyvos, tačiau kartu ugdys kūrybiškumą, koncentraciją ir dėmesingumą.
Dirbtuvių pabaigoje kiekvienas dalyvis sukurs savo asmeninį origamį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Apie orlaivius ir Aleksandrą (Išvažiuojamoji)

Spektaklis pasakoja Lietuvos aviacijos pradininko, konstruktoriaus, filosofo, išradėjo, gyvenusio XIX a. pirmoje pusėje, Aleksandro Griškevičiaus istoriją, kviečiančią siekti dangaus – nebijoti kurti to, kas šiandien regisi neįmanoma. Bandymai pakelti žmogų į orą jau žinomi IX–XI amžiuose. Skraidymo aparatų brėžiniai rasti Leonardo Da Vinčio raštuose, o XVIII a. pabaigoje broliai Mongolfje Prancūzijoje pakilo į dangų karšto oro balionu. Šis skrydis įkvėpė daugelį to meto svajotojų, konstruktorių, išradėjų ir keistuolių Europoje ir Amerikoje dar aršiau imtis skraidymo aparatų kūrimo. 1905 m. amerikiečiai broliai Raitai pademonstravo valdomą lėktuvo skrydį, nuo kurio prasidėjo proveržis į šiuolaikinė aviaciją. Lietuva taip pat turi savo aviacijos priešaušrio konstruktorių, teoretiką ir bandytoją. Dar 50 metų iki brolių Raitų skrydžio orlaivius konstravo bajoras Aleksandras Griškevičius (1809–1863). Visuomenės, šeimos ir valdžios nepritarimas bei nesėkmingi bandymai neužgesino Aleksandro tikėjimo žmogaus laisva mintimi, valia, talentu ir gebėjimu rasti būdą pakilti į dangų. Žymiausia A. Griškevičiaus konstrukcija – lėktuvo, plasnoklio ir oro baliono hibridas „Žemaičio garlėkis“ (1851 m. A. Griškevičius išleido ir knygą „Žemaičio garlėkis“). Aviacijos istorikas Gytis Ramoška teigia, kad "Aleksandras Griškevičius buvo vienas pirmųjų aviacinių idėjų šauklys Rytų Europoje, o jo projektai mažai skyrėsi nuo po pusės amžiaus užčiuoptų aerodinamikos dėsnių". Spektaklyje pristatome ne vien išradėjo istorija. Jame pristatomas visas aviacijos vystymosi kontekstas – nuo pat priešaušrio iki A. Griškevičiaus sukonstruotos skraidymo priemonės. Vaidinime istorinis pasakojimas virsta alegorija,bandoma suprasti, kas taip traukia žmogų atsiplėšt nuo žemės ir kokius potyrius ir iššūkius turėjo įveikti aviacijos pirmeiviai tol, kol atrado patikimą būdą skraidyti


Edukacinė programa. MANO MANDALA (išvažiuojamoji)

Edukacijos metu mokiniai susipažins su mandalomis, jų atsiradimo istorija ir reikšme.
Praktinėje dalyje mokiniai tapys savo mandalą ant jau paruošto mandalos gaminio iš gipso.
Po edukacijos mokiniai bus įgavęs naujų žinių, praktiškai pritaikęs savo kūrybiškumą ir meninius gebėjimus. Kiekvienas dalyvis iš edukacijos išsineša savo tapytą mandalą, kuri simbolizuos  mokiniui svarbius dalykus.

Edukacijos tikslas - per meninę raišką geriau pažinti save ir savo aplinką bei per pažinimą skatinti skleistis mokinių kūrybiškumui bei gerinti jų emocinę.

Edukacijos uždaviniai:
 1) Skatinti mokinių kultūrinį pažinimą.
2) Ugdyti mokinių saviraiškos gebėjimus.
3) Skatinti kūrybiškumą.

Edukacijos  poveikis - sustiprinti mokinių kultūros pažinimo ir patyrimo įpročius. Ugdomi meniniai gebėjimai ir kompetencijos.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Užsiėmimas vyksta Trakų Salos pilies vakarinių kazematų ekspozicijoje, porceliano dirbiniams skirtoje salėje, ir edukacinėje klasėje. Užsiėmimo pradžioje edukatorius supažindina su įspūdinga porceliano kolekcija, pristato pagrindinių XVIII - XX a. Europos porceliano gamintojais, parodo jų dirbinių išskirtinius bruožus. Vėliau einama į edukacinę klasę. Dalyviai išsiaiškina kada, kas išrado porcelianą, iš kokių medžiagų jis yra gaminamas. Trumpos prezentacijos metu, skaidrėse stebimas visas porceliano gamybos procesas, kurį lydi edukatoriaus pasakojimas. Išsiaiškinamos priemonės, dalyviams, įtraukiant juos j pokalbį, padedama suprasti, kodėl svarbu žinoti medžiagų technines savybes, kas būtina, kad gaminys gautųsi kokybiškas, kodėl reikia įdėti daug ir kruopštaus darbo, kad rezultatas džiugintų ir dirbiniai tarnautų. Praktinėje dalyje iš modelino dalyviai pasigamina norimą dirbinį - pieštukinę, indelį smulkmenoms, vazelę ar kitą paties sugalvotą gaminį, dekoruoja pasirinktomis technikomis (ornamentuoja, karoliukais ar kt.).


VIEŠOJI ĮSTAIGA "AUKŠTAITIJOS SIAURASIS GELEŽINKELIS"

Edukatorius pasitiks moksleivius Anykščių geležinkelio stotyje. Kartu apžiūrėsime Anykščių geležinkelio stotį. Nuvesime į šimtamečio siauruko stoties antrąjį aukštą, kuriame ilgus metus gyveno stoties viršininkas. Supažindinsime su geležinkelio inžineriniais statiniais (vandens bokštu, kolonėle ir kt.), darbuotojais: traukinio mašinistais, palydove, supažindinsime su antros klasės vagonu ir važiuosime per Šventosios tiltą grožėtis nuostabiu Anykščių kraštovaizdžiu. Programos trukmė - 45 min.


1 minutės prisistatymas (Išvažiuojamoji)

Programa skirta vyresnio amžiaus mokiniams. Šios programos tikslas - supažindinti juos su savęs pristatymu ieškant darbo, susipažįstant su naujais žmonėmis ar tiesiog ieškant naujų įdomių veiklų. Programos tikslas ne tik sudominti paauglius, tačiau ir išmokyti verslo kalbos, papasakoti ir praktiškai parodyti kaip įvairių profesijų atstovai save pristato savo profesijų atstovams ir kitiems. Vyresnio mokyklinio amžiaus vaikai yra arčiausiai suaugusiųjų gyvenimo ir juos yra labai svarbu paruošti šio meno ir tuo pačiu suteikti daugiau pasitikėjimo savimi.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Tai vienas populiariausių muziejaus vykdomų edukacinių užsiėmimų, kurio metu pasineriame į margučių marginimo karštu vašku magiją. Užsiėmimas pažintinio-praktinio pobūdžio. Edukacinėje klasėje su dalyviais aptariame margučių marginimo tradiciją, šiuolaikinius ir tradicinius margučių marginimo būdus, bei gilinamės į marginimo karštu vašku subtilybes: apžiūrimos marginimo priemonės, sužinoma kaip jas pasigaminti; kokius kiaušinius geriausiai marginti, kaip juos paruošti; pristatomi pagrindiniai ornamento elementai, kompozicija ir simboliai. Praktiniam marginimo etapui skiriama didžioji užsiėmimo dalis. Kiekvienas dalyvis margina po 2 kiaušinius. Marginant pirmąjį kiaušinį dalyviai praktiškai pabando uždėti vaško tašką ir brūkšnelį ant kiaušinio, komponuoti ornamentą išgauti raštą. Margindami antrąjį kiaušinį dalyviai drąsiau eksperimentuoja, derina raštus ir pasineria į kūrybinį vyksmą. Vašku išrašyti kiaušiniai merkiami į dažus, o belaukiant kol jie įgaus spalvą visa dalyvių grupė persikelia į ekspoziciją, kur eksponuojami muziejuje saugomi margučiai. Šioje dalyje dalyviai pamato senuosius tradicinius margučius ir marginimo galimybes, palygina su savo patirtimi. Taip pat, remiantis pavyzdžiais, dar kartą aptariami marginimo būdai, dalyviai pabando juos atpažinti, suteikiama teorinė informacija apie margučio paskirtį, raštų ir spalvų simboliką, kompoziciją. Šiame edukaciniame užsiėmime dalyvauti gali ir pirmokas, ir dvyliktokas. Atsižvelgiant į dalyvių amžių yra pritaikomas užsiėmimo turinys. Pradinių klasių mokiniai daugiau orientuojami į procesą, o vyresniems jau keliami didesni uždaviniai: siekiama tikslesnio ornamento išpildymo ir komponavimo.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Lankytojai susipažįsta su L. ir S. Didžiulių sodyba, apžiūri viduje įrengtą ekspoziciją, pristatančią juos kaip knygnešius, švietėjus, nukentėjusius už anticarinę veiklą. Kiekvienam sudaroma galimybė rašyti ar piešti žąsies plunksna, aptariama, kuo rizikavo slaptosios lietuviškos mokyklos dalyviai. 3–5 klasių mokiniai išgirsta kelis garsiausių knygnešių nutikimus. Praktinių užduočių metu detaliau panagrinėjamas „knygnešio terbos“ turinys, taip susipažįstama su spaudos draudimo literatūra, nes knygelės vartomos, apžiūrimas jų dydis, kaina, jos palyginamos su moksleivių turimomis savo namuose knygomis. Vaikai klausiami apie savo šeimos turimas seniausias knygas, taip skatinami domėtis šeimos biblioteka. Išbandydami bausmes, vaikai supranta, kad seniau vaikų gyvenimas nebuvo toks patogus, kaip dabar. Daroma krata leidžia pajusti knygnešių riziką. 6–8 klasių moksleivių praktinės veiklos orientuotos ne tik į knygnešystės plėtojimą šiame dvarelyje, bet ir visos Lietuvos žymiausių knygnešių atminties išsaugojimą Knygnešių sienelėje prie Kauno Vytauto Didžiojo karo muziejaus. Susiskirstę į grupeles iš atskirų žodžių bando sudėlioti Petro Vaičiūno posmą – Knygnešių sienelės įvardijimą, kuriame sutelpa plati knygnešystės prasmė, taip vaikai skatinami panaudoti įgytas žinias, atlikti užduotis grupėse, bendrauti tarpusavyje. Detaliau susipažįstama su asmenine S. Didžiulio biblioteka, jos reikšme ir likimu šiandieną. Moksleiviai apžiūri „Aušros“ numerius, pažymėtus S. Didžiulio bibliotekos ženklu. Žąsies plunksna bandomas sukurti knygos ženklas – ekslibrisas. Vyksta kratos darymas ir draudžiamų knygų ieškojimas, panaudojant išlikusią autentišką knygų slėptuvę. Apibendrinama, kaip knygnešystė nutiesė kelią į Lietuvos šiandieną. 9–12 klasių mokiniai sutelkia dėmesį ne tik į knygnešystę, bet ir plačiau pažįsta sodybos šeimininkus kaip šviesuolius, bendravusius su įžymiais šio krašto žmonėmis, sukaupusius nemenką biblioteką, kovojusius su prietarais, tamsumu, skleidusius žinias.


"Nerk į teatrą" festivalio edukacinės dirbtuvės

Nacionalinio Kauno dramos teatro aktoriai ir kviestiniai svečiai kviečia 1-12 klasių moksleivius į edukacinių dirbtuvių festivalį „ Nerk į teatrą“, kurių metu, pasitelkus teatrinius žaidimus, moksleiviai bus supažindinami su pagrindiniais teatro mene naudojamais metodais, taps aktyviais dalyviais ir ugdys savo kūrybiškumą. Pasitelkiami dirbtuvių vedėjai ir vykdomos veiklos moko vaikus ir jaunimą drąsos, geriau pajusti savo kūną ir balsą, pasitikėti savimi ir draugu, lavinti reakcijas, atpalaiduoti vaizduotę ir pasinerti į smagią kūrybos erdvę. Dirbtuvių metu suteikiama erdvė laisvai improvizuojant kurti istorijas, išmėginti jėgas scenoje, vaidinant įvairias situacijas iš savo gyvenimo kasdienybės.

Čia niekas nerašys pažymių. Čia nereikės nieko galvoti, ruoštis ar žinoti. "Nerk į teatrą" festivalio edukacinių dirbtuvių laikas bus pripildytas tik  pačių smagiausių žaidimų ir vaizduotės pokštų, kuriuos atskleis profesionalių aktorių, kompozitorių, choreografų komanda. Taip edukacijos dalyviai pažins ir šių profesijų subtilybes ir galimybes.


Užsiėmimas prasideda Etnografijos ekspozicijos salėje, kurioje nuo pat pradžių sukuriama patogi aplinka. Pasakojant iškart vaikai įtraukiami į pokalbį, rodomi daiktai, kuriais kuriamas pasakojimas, todėl atsiranda galimybė pažinti, paliesti, įsivaizduoti, pamėginti, kaip lygino lininius gaminius kočėlu, kaip rateliu verpė ar audė audimo staklėmis, kaip reikėjo apsiauti vyžas, prieš tai užsivyniojus autą (tam skirtą medžiagos gabalą). Taip pat vaikai apsilenkia laikraščiu sąsiuvinį ir mena mįsles, ieško atsakymų ir surašo jų įminimus, o mįslės parinktos pagal ekspozicijoje esančius eksponatus.


Žemaitijos ir Mažosios Lietuvos tradiciniai kostiumai – tai edukacinis užsiėmimas, pristatantis du etnografinius regionus: Žemaitiją ir Mažąją Lietuvą bei jų tradicinius kostiumus. Edukacijos metu moksleiviai sužino, kas būdinga Žemaitijos ir Mažosios Lietuvos regionams? Kuo skiriasi ir kuo panaši šių etnografinių regionų kultūra? Didelis dėmesys skiriamas tradiciniams kostiumams: kokios spalvos, raštai, detalės būdingos? Kas lėmė, kad Mažosios Lietuvos valstiečių drabužiai turėjo tokių savitumų, kurių nebuvo randama kitų Lietuvos regionų gyventojų aprangoje? Kodėl, norint apibūdinti Žemaitijos krašto gyventojų aprangą, šis regionas kartais padalijamas į rytus ir vakarus?


Kūrybinės dirbtuvės „JUDĖK IR (NE)MĄSTYK“

Jaunų žmonių, ypač tų, kurių asmenybės dar tik formuojasi, kūrybiškumą dažniausiai varžo baimė klysti, kitų nuomonė, kompleksai dėl tam tikrų savo trūkumų. Todėl šiose dirbtuvėse bus sukurta nauja, kūrybai ir laisvei skirta erdvė, kurioje dalyviai, atlikdami teatro profesionalų naudojamus judesio pratimus, išmoks: • pažinti savo privalumus ir trūkumus; • atrasti individualią raišką;• sustiprinti pasitikėjimą savimi • išlaisvinti kūrybiškumą; • susikoncentruoti; • tobulinti analitinius gebėjimus ir savirefleksiją. Šie gebėjimai ypač svarbūs ugdant savimi pasitikinčią ir kūrybingą asmenybę, gebančią save analizuoti ir tobulinti bei siekti užsibrėžtų tikslų ir svajonių. Kūrybines dirbtuves ves Alytaus miesto teatro aktoriai Povilas Adomaitis ir Tomas Kunčinas, kurių išskirtinė domėjimosi sritis – scenos judesys. Povilas profesines žinias nuolat gilina scenos judesio ir psichofizikos srities seminaruose ir dirbtuvėse, turi scenos judesio dėstymo patirties, o nuo 2019 m. rengia kūrybinės laisvės laboratorijas suaugusiesiems, vaikams ir paaugliams visoje Lietuvoje. Tomas – nuo 2001 m. Alytaus teatre kuriantis vaidmenis spektakliuose, roko operose, judesio spektakliuose ir dalyvaujantis gausybėje kitų renginių. Unikali judesio plastika, energija, profesionalumas ir išvermė – stipriosios Tomo savybės, leidžiančios sukurti išskirtinius vaidmenis, kuriuose vyrauja proto ir kūno dermė.


Kūrybinio rašymo edukacija su rašytoja Ilona Ežerinyte "O jeigu sukurtume bestselerį?" (Išvažiuojamoji)

Kūrybinio rašymo edukacija su rašytoja Ilona Ežerinyte „O jeigu parašytume bestselerį?“. Kas yra bestseleris? Ką reiškia šis žodis ir kada jis atsirado? Kas būdinga bestseleriui ir kaip jį parašyti? Į šiuos ir kitus klausimus mokiniai ieškos atsakymų patys individualiai, grupėmis ir padedami edukatorės, kitaip sakant, darys tai, ką jau kelis amžius bando suvokti literatūros tyrėjai – ar populiariosios knygos turi ką nors bendra, jei taip - kokie tie bendrumai? Edukacijos dalyviai, pasitelkę teksto analizės įgūdžius, tirs trumpas populiariausių knygų vaikams ir paaugliams ištraukas ir darys išvadas, kurias pristatys savo klasės draugams. Taip suformulavę kelis bestselerio bruožus, bandys grupėmis kurti istoriją, gavę kai kuriuos privalomus siužeto elementus. Savo kūrinio fragmentą kiekviena grupė pristatys visai klasei, fragmentai pagal tam tikrą schemą čia ir dabar bus jungiami į vientisą kūrinį.


Pasigamink marškinėlius "Nepamiršk kas esi"

Edukacija skirta visų klasių mokiniams. Pažintis su Mažąja Lietuva, vienu iš Lietuvos etnografinių regionų ir žymiausia šio krašto rašytoja I. Simonaityte. Mokiniai turės unikalią galimybę išgirsti šišioniškių (lietuvininkų) tarme garso įrašų iš I. Simonaitytės „Aukštųjų Šimonių likimo“, taip pat įrašų apie šį unikalų kraštą, jo tradicijas. Aptarsime kuo ypatingas šis kraštas ir koks jo likimas. Aptardami Mažosios Lietuvos gamtinį išskirtinumą, kultūrinį paveldą, savitas tradicijas, gaminsime marškinėlius kiekvienas sau. Marškinėliai bus su iš anksto atspaustu Lietuvos kontūru su etnografinių regionų ribomis. Marškinėlius puoš užrašas “Nepamiršk kas esi“. Specialių priemonių ir dažų tekstilei pagalba žymėsime etninių regionų centrus, piešime regionų vėliavas žemėlapyje, aptardami kuo regionai skiriasi. Akcentuosime iš kokio regiono esame kilę, priskirsime regionams spalvas arba specialius raštus. Edukacijos sudėtingumas kas kartą bus pritaikomas prie mokinių amžiaus.


Kartą senojoje Klaipėdoje… (Nuotolinė paslauga)

Prekeiviai iš tolimųjų kraštų ir artimiausių kaimų atkeliaudavo į senosios Klaipėdos turgų laivais ir vežimais, sklidinais nuostabiausių daiktų. Bet vieną dieną turguje prasidėjo keisti įvykiai… Prano Domšaičio galerijos edukacinis užsiėmimas „Kartą senojoje Klaipėdoje“ iš ciklo „Pasakos muziejuje. Kas muziejuje gyvena?“ kviečia ne tik pamatyti pasaką, sukurtą pagal galerijos taikomosios dekoratyvinės dailės parodos eksponatus, bet ir patiems tapti nuotaikingų senojo turgaus istorijų dalyviais.


Edukacinis spektaklis „Evoliucija“ (Nuotolinė paslauga)

Iš meilės mokslui lengvai pamišęs ekscentriškasis Mokslininkas spektaklio žiūrovus pakvies į savo mokslinę laboratoriją – čia jis atliks įvairius eksperimentus, išsikvies evoliucijos kelyje seniai išnykusius gyvūnus, o vaizdo projekcijomis iliustruos Visatos atsiradimo ir civilizacijų gimimo istoriją. Didysis sprogimas, gyvybės atsiradimas Žemėje, Juros periodas, ledynmetis, senovės civilizacijos ir šiuolaikinis žmogus – ši milijardais metų skaičiuojama istorija akimirksniu prabėgs atviros pamokos principu sukurtame spektaklyje, kuriame, paklūstant evoliucijos principams, tradicines teatro raiškos priemones papildys vaizdo projekcijos, o pasakojimą įgarsins originali šiuolaikinė muzika. Spektaklio kūrėjai siekė išradingai, žaismingai, bet ir visai rimtai papasakoti visų istorijų istoriją apie Visatos gimimo džiazą, kartu su žiūrovais paklaidžioti mokslo labirintais ir taip sužadinti vaikams smalsumą (o tėvams priminti jį tokį turėjus) saldžiaisiais mokslo vaisiais.


Apžiūrima meno kūrinių kolekcija sukaupta Anykščių Sakralinio meno centre ir Angelų muziejuje. Mokomės atpažinti skirtingas atlikimo technikas, plačiau aptariame grafikos darbus sukurtus tušu. Pasirinkus kiekvienam individualiai atliepiantį meno kūrinį, daroma jo meninė interpretacija, panaudojant tušo liejimo techniką. Moksleiviai lavina savo gebėjimą vienu metu sutelkti visą dėmesį į vieną meno kūrinį, pastebėti smulkiausias jo detales bei suvokti jo poveikį savo jausmams. Atlikus kūrinio meninę interpretaciją, drauge su kuratoriumi analizuojami išraiškos skirtumai su kūrinio originalu, bandoma suvokti skirtumų priežastis. Tušo liejimo technika skatina atsipalaidavimą, bei ugdo emocijų išraišką per spalvų ir dėmių sąskambius, kontrastus ir niuansus.


Eksperimentai metalo dirbtuvėse: nuo istorinės kalvystės iki modernių technologijų

Eksperimentai metalo dirbtuvėse: nuo istorijos ir praktinių dirbtuvių.
• Kas yra metalai ir kokia jų istorija? Kuo jie skiriasi?
• Kokios naujausios metalų apdirbimo technologijos?
• Kalvystė, meniškasis pjovimas Plazma, įvairūs metalų suvirinimo būdai.
Pažinkime tai praktiškai - pasigamindami po savo asmeninį unikalų dirbinį. Kiekvienas dalyvis šio praktinio renginio metu
pasigamins po asmeninį gaminį/suvenyrą.

Tai renginys, skatinantis mokinių kūrybiškumą ir techninį
požiūrį į aplink esančius metalų gaminius – nuo skulptūrų iki baldų, nuo smulkių detalių – iki pramonės gaminių.

Pasitekdami praktiką susipažinsime su metalų sandara, rūšimis, susidarymo procesu ir panaudojimo galimybėmis. Istorines ir technines žinias dalyviai galės ne tik pritaikyti kasdieniame gyvenime, tačiau kai kuriems galbūt tai bus idėja renkantis profesiją.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Spektaklis "Žvaigždės pelėdoms" (Išvažiuojamoji)

Scenarijaus autorė - Gintarė Dikšienė, kompozitorius - Aras Žvirblys. Spektaklis “Žvaigždės pelėdoms“ – tai istorija apie mažojo Pelėdžiuko Žvaigždžiaakio kelionę savęs ir pasaulio pažinimo link. Tai netikėta būtinybė palikti savo saugius namus ir leistis į pavojingą, bet įdomų pasaulį, kuriame sutikti žvėreliai padeda Pelėdžiukui suprasti įvairiausius dalykus. Lapė
Snapė padės suprasti, kad svarbiausia nebijoti būti kitokiu, nesistengti niekam įtikti, Pelytė – kad reikia stengtis suprasti save ir išsiaiškinti, ko iš tiesų trokšti, Varniukas padrąsins ir išmokys pasitikėti ne tik savimi, bet ir kitais. Berniukas leis suprasti davimo ir dėkingumo galią, o mama Pelėda – neleis suabejoti, kad kartais visiems atsakymams rasti tereikia vienatvės ir
įsiklausymo į save. Kiekvienas turi teisę surasti savo žvaigždę – savo tikslą ir savo kelią. Kai kam tai gali būti mokėjimas skristi, o kitam – įveikti vienatvės baimę, išmokti būti savarankišku ir nepriklausomu. Spektaklis šmaikščiai ir linksmai pasakoja apie baimių įveikimą ir dvasinį augimą. Profesionalūs aktoriai mažuosius žiūrovus su šiomis temomis supažindina dainuodami, šokdami ir skleisdami gerą nuotaiką.


Spektaklis "Nojaus laivas" ir disiskusija su spektaklio kūrėjais (Nuotolinė paslauga)

Spektaklis „Nojaus laivas“ – tai vaizdingai, įdomiai ir orginaliai papasakota Šventajame Rašte, Pradžios knygoje aprašyta Didžiojo tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istorija. Dievas dėl žmonių nedorumo planavo milžinišku potvyniu sunaikinti Žemę, tačiau tarp visų žmonių atsirado vienas vyras Nojus, kuris rado malonę Dievo akyse. Nojui buvo duoti nurodymai suręsti didžiulį laivą į kurį turėjo tilpti ne tik Nojaus žmona bei trys jo sūnūs su žmonomis, bet ir visų žemėje gyvenančių gyvūnų, paukščių ir roplių poros. Nojus –mūsų visų propropro... prosenelis, supermenas, didvyris išsigelbėjas nuo tvano . Biblinė pasaulio tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istorija atskleidžiama aktoriui vartant ir komentuojant nuostabiais raštais ir piešiniais išmargintos didelės bei paslaptingų kertelių turinčios knygos puslapius. Kartais iš jų išnyra vis nauji personažai: žmonės, gyvūnai, paukščiai, ropliai, laivo korpuso detalės, ar teksto nuotrupos. Piešiniuose ir tekstuose tarsi senoviniuose papirusuose ar olose išraižytose ornamentuose suskamba visiems gerai žinoma Šventojo Rašto istorija. Orginaliai, jautriai, nebanaliai. Vaikams augant svarbu turėti herojų , jie randa labiausiai žavintį didvyrį ir visaip stengiasi į jį lygiuotis. Jo žygdarbiai suteikia jiems pasitikėjimo savimi, į jį žvelgdami jie mato dalelę savęs. Stebėdami šį teatro vaidinimą, jie gali sutapatindami save su Nojumi labiau pažinti ir suprasti save bei aplinką, analizuoti ir suvokti savų patirčių, vertybių bei elgesio pagrįstumą. Testro kritikai šį darbą įvertino kaip itin pavykusį meninės ir edukacinės jungties ieškojimą. Kokybišką spektaklio įrašą moksleiviai galės stebėti visi kartu būdami mokykloje arba kiekvienas iš savo namų. Mokykloms bus suteikiami unikalūs prisijungimo kodai. Po peržiūros, tą pačią dieną , virtualioje platformoje vyks tiesioginė diskusija su spektaklio kūrėjais.


Edukacinės dirbtuvės „Personažo kūrimo dirbtuvės”

Kai žiūrite spektaklį, ar kada pagalvojote, kiek daug elementų būtina išanalizuoti, kad būtų sukurta būtent tokia lapė ar toks berniukas? Iš kur atsiranda jų eisena, kalbėjimo maniera, išraiška ir kiti svarbūs elementai? Ko reikia, kad personažas būtų įtikinamas, įsimintinas ir išraiškingas? Pasitelkdami įvairiausius teatrinius žaidimus vaikai įmins ne tik šias mįsles, tačiau ir patys sukurs personažus. Pajusdami savo kūno ir balso galimybes, lavindami atmintį ir koncentraciją, ugdydami kūrybiškumą ir darbo komandoje įgūdžius vaikai mokosi suprasti teatro meno kūrimo subtilybes, pastebėti naujus dalykus ir kurti visapusiškai įdomų personažą.


Vėtrungė - unikalus Mažosios Lietuvos žvejų raižybos, tautodailės pavyzdys, neturintis analogų visame pasaulyje. Vėtrungių atsiradimo istorija paprasta. Kad būtų lengviau kontroliuoti žvejybą Kuršių mariose. 1844 m. Prūsijos valdžios įsakymu įvesta speciali ženklinimo sistema - stačiakampio forma, išmarginta atitinkamu spalvų deriniu. Ilgainiui Kuršių marių žvejai ėmė puošti paprastas identifikacines vėjarodes, joms suteikdami tikrų meno kūrinių formas. Edukacijos metu moksleiviai susipažins ne tik su vėtrungių istorija, tradicijomis, bet ir išgirs vėtrungių meistrų pasakojimus trumpuose video filmukuose, turės galimybę padiskutuoti apie žvejybos įstatymą ir žmogaus teises. Pamatys vėtrungių krikštatėvio foto figūrą, atitinkančią tikrąjį inspektoriaus ūgį ir išvaizdą. Susiprojektavę, nudažę ir surinkę savo asmenines vėtrunges, moksleiviai turės galimybę sužaisti "Laivų mūšį", kuris ugdo moksleivių strateginį mąstymą. Ši edukacija moksleiviams padės ugdyti tautinį tapatumą ir etnokultūrinį raštingumą, pažinti ir vertinti tradicinę kultūrą, suprasti jos gyvybingumą ir nuolatinį atsinaujinimą, sąsajas ir skirtumus su kitomis kultūromis, suvokti save kaip kultūros puoselėtoją.


Meno ir mokslo edukacija: Kosminė kelionė

Edukacijos dalyviams skambina astronautas/ė iš kosminio laivo. Techninėmis priemonėmis, kostiumais sukuriama tikro kosminio laivo imitacija. Astronautas/ė susipažįsta su vaikais. Pakviečia juos tapti jo/jos komandos dalimi, padėjėjais ir patikrintų/sudarytų Saulės sistemos žemėlapį. Tuomet prasideda kelionė per saulės sistemos planetas, kiekvienoje jų kartu su mokiniais vykdomos paprastos ir įtraukiančios užduotys. Mokiniams pristatomi faktai ir jie jungiami su paprastomis ir įsimenančiomis užduotimis. Veikla vyks 60 min, apjungiant informacijos pateikimą (faktai apie planetas, mokslo dėsniai), praktinį eksperimentų demonstravimą ir kūrybines užduotis, kurios bus atliekamos kartu su moksleiviais. Edukacija skirta 1-4 klasių moksleiviams.


Edukacinė programa „Kalėdiniai burtai Kelmės dvaro rūsių prietemoje“ (1-4 kl.)

Kalėdos, arba šventos Kalėdos – senas šaknis turinti žiemos saulėgrįžos, saulės sugrįžimo šventė. Europoje, paplitus krikščionybei, senosios tradicijos susipynė su naujomis, Kalėdas imta minėti kaip Jėzaus gimimo šventę. Katalikiškos Kalėdos švenčiamos gruodžio 25 dieną. Šv. Kalėdų naktis – stebuklų, svajonių ir troškimų išsipildymo metas. Pagal tradiciją Kūčių vakarą mus aplanko magiškos jėgos, įvairios dvasios ir vaiduokliai, pasirengę užmegzti su mumis kontaktą. Tai žinojo dar mūsų protėviai, todėl būtent tuo laikotarpiu burdamiesi ir stengėsi sužinoti savo ateitį, ar išsipildys svajonės, norai ir kiti dalykai. Gyvuoja įvairūs būrimai Kūčių vakarą, per šv. Kalėdas ir visą pokalėdinį laikotarpį. Edukacinės programos dalyviams pasakojama apie Kūčių ir kalėdinius būrimus, diskutuojama apie priežastis, lemiančias žmonių mąstysenos ir gyvensenos keitimąsi. Praktinėje užsiėmimo dalyje mokomasi tradicinių Šv. Kūčių vakaro ir kalėdinių burtų. Dalyviai išbando spėjimus: iš žirnių skaičiavimo, šiaudų traukimo, iš pėdavimo, batų metimo, pagal paukščių lesinimą (būrimą atlieka tikras gaidys), su veidrodžiu, šešėlių stebėjimo, spėja lėkštučių pagalba ir kt. Vėliau einama į kitą rūsio patalpą ir žibalinių lempų šviesoje sėdama prie stalo ragauti kalėdinio žemaitiško torto.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Daugiau nei tris dešimtmečius gyvuojančiame Lietuvos tautinio atgimimo ąžuolyne šiuo metu auga beveik 8 tūkstančiai medžių, iš kurių 6676 yra ąžuolai. Įdomu tai, jog kai kurie iš jų turi savo vardus. Šiame įspūdingame gamtos objekte ne tik išgirsite jo atsiradimo istoriją, bet ir sužinosite viską apie mitais ir legendomis apipintą girių karalių – ąžuolą. Savo žinias galėsite pasitikrinti specialioje viktorinoje.


Šarvas, ginklas, rožė (Nuotolinė paslauga)

Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija

Riteriškas gyvenimas. Kas tai? Ar buvo riterių Lietuvoje? Riterystės papročiai ir gyvenimo būdas. Kas buvo tie galingieji – riterių ordinai? Vilniaus pilyse vyko įvykiai, kuriuose dalyvavo žymūs Europos riteriai. Kokie buvo „riterių turistų“ kelionių tikslai? Kokias naujoves lietuviai perėmė iš svetimšalių riterių? Ar rasdavo riteriai naujų užduočių ir veiklos sričių vėlyvaisiais laikais? Ir ką dabartiniame gyvenime mes galime pritaikyti sau iš riterių kultūros? Pasakosime apie riteriško gyvenimo papročius, riterių kultūros įvykius, vykusius Vilniaus pilių rezervato teritorijoje. O riterio garbės kodeksą įvardinsime kaip nerašytą taisyklių rinkinį, nurodantį pavyzdinį elgesį ir taisykles, kurios tinka ir šių dienų elgesių normoms. Kviečiame pakalbėti apie senovės ir šių dienų riterius.


ATRASK!!!.. IŠREIKŠK!!!... SUKURK!!!... ATRASK savyje odos gaminių dizainerio talentą! IŠREIKŠK save ir SUKURK odinę apyrankę!

Ar norite pabūti kūrėju ir pasigaminti savo išskirtinę odinę apyrankę taip atskleidžiant savo "vidinį aš"? O gal norite pabandyti iškalti savo inicialus odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė bei spaudė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet kviečiame į Druskininkus, į amatų centro „Menų kalvė“ odininkės dirbtuves. Čia ne tik kursite, įsivaizduosite, susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir iš arčiau pažvelgsite į dizainerių gaminamus gaminius, galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos apyranke! Laukiame Jūsų ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!
Su šypsena, Viltė :)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Plungės išmanusis parkas: gamta ir kultūra

Plungės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Klasė, atėjusi į edukaciją, padalijama į dvi grupes. Joms užsiėmimus veda skirtingi edukatoriai. Kiekviena grupė pavedžiojama po Plungės išmanųjį parką, supažindinant vaikus su kultūros objektais, parko augalais ir gyvūnais. Antrajame etape grupės gauna po sąrašą su augalų pavadinimais ir piešiniais. Varžydamosi tarpusavyje turi surinkti nurodytus augalus ir kitus gamtos daiktus. Užsiėmimo pabaigoje vyksta refleksija-viktorina, kurioje komandoms užduodami klausimai apie Plungės parko kultūrinius objektus ir parko gyvūnus bei augalus. Galiausiai vyksta komandų apdovanojimas.


Pagrindinis edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti su pirmaisiais laiko skaičiavimo prietaisais – kalendoriais bei išanalizavus jų sandarą ir veikimo principą pasigaminti veikiantį savo kalendorių. Užsiėmimo metu nusikeliame į senovės laikus ir aiškinamės, kokiais kalendoriais mūsų protėviai skaičiavo dienas, savaites, metus. Diskutuojame apie laiko sampratą, grupelėse analizuojame primityvius kalendorius, juos pristatome savo klasės draugams. Antroje užsiėmimo dalyje atliekame kūrybinę užduotį: gaminamės veikiantį savo kalendorių. Dalyviai naudojantis iš anksto paruoštais trafaretais gamina atskiras kalendoriaus dalis, rašo skaičius ir raides. Atlikus šias užduotis dalyviai spalvina, puošia savo kalendorių.


Šis ,,Zuikių mokyklos“ kultūrinės edukacijos užsiėmimas skirtas 1-4 klasių mokiniams. Trukmė 100 minučių. Zuikių mokykloje visus vaikus ,,paversime“ zuikiais, kurie eis Zuikių mokyklos ,,mokslus“. Programą, pasitarę su mokytojais, sudarysime iš 6 ,,mokslų“, kurie bus pritaikyti pagal moksleivių amžių, pageidavimus bei mūsų, galimybes ir gamtos sąlygas: 1. Pavirtimo Zuikiais mokslas - vaikai galės pasidaryti zuikių ausis. 2. Zuikių kepyklos mokslai- čia kočios ir formuos meduolinius - zuikučius arba mokysis užmaišyti ,,Razavus“ blynus. Meduoliai ar blynai Zuikienių bus iškepti. Visi galės paragauti, o meduolius ir namo lauktuvių parvežti. 3. Zuikių arbatos, kvapų ar miego zuikučio gaminimo mokslai- čia pagal amžių ir poreikį gaminsime Zuikių arbatą, miego zuikučius, atpažinsime arbatos žoleles ar ragausime arbatą. 4. Zuikių muziejaus mokslai- bus aplankomas Zuikių muziejus, apžiūrimi eksponatai, vyks zuikių dovanojimo ceremonija, muziejaus istorijų pasakojimas. 5. Zuikių kiemo mokslai- bus galima apžiūrėti Kvapų darželį, pažinti Zuikio daržo daržoves ir žoleles, išbandyti Basų kojų taką, stebėti Zuikio pusbrolio gyvenimą arba Judrieji zuikių mokslai- galima bus išmėginti Zuikio mankštą, pašokti Zuikio šokius, pažaisti Zuikio žaidimus. Šie mokslai bus pasiūlyti pasirinktinai arba atsižvelgiant į oro sąlygas. 6. Zuikio Puikio mokslai- seksime ,,Zuikio Puikio“ pasaką su vaidybiniais ir pedagoginiais elementais. Refleksija –įtvirtinsime įgytas kompetencijas, prisiminsime išmoktus mokslus, atiduosime Zuikienės lauktuves, paskirsime namų darbus ir įteiksime grupei MOKSLŲ baigimo pažymėjimą.


Žvelgdami į galerijoje eksponuojamus žymaus lietuvių išeivijos skulptoriaus Vytauto Kašubos kūrinius pabandysime atsakyti į klausimus: kokią reikšmę Lietuvos istorijai turėjo Mindaugo krikštas, Gedimino sapnas, Vytauto Didžiojo laimėtas Žalgirio mūšis. Atlikdami įvairias užduotis galbūt išgirsime dar negirdėtų faktų apie galingus valdovus, kurie kūrė Lietuvos istoriją.


MOKAUSI IŠ KINO edukacinės filmų peržiūros (Nuotolinė paslauga)

Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Paslaugos tikslas - padėti moksleiviams atrasti ir suprasti kino meną, ugdyti jaunimo meninius gebėjimus, kritinį mąstymą, kūrybiškumą ir bendrąsias kompetencijas. Siūlomų filmų programa yra kruopščiai atrinkta skirtingoms amžiaus grupėms. Filmai žiūrimi nuotoliniu būdu (klasėje arba namuose). Po filmo peržiūros, pasirinkus dieną ir laiką vykdoma virtuali vaizdo pamoka, kurios metu vaikai su profesionaliu kino edukatoriumi diskutuoja apie filmą ir jį analizuoja pasitelkdami parengtas interaktyvias užduotis, atliekamas internetinėje platformoje. Filmų programa: 1-4 klasės: „Ką pašnibždėjo Pelėda“ (Frits Standaert, Samuel Guénolé, Clémentine Robach, Pascale Hecquet) „Didelis blogas lapinas ir kitos istorijos“ (rež. Benjamin Renner, Patrick Imbert), „Kaimynė šnipė“ (rež. Karla Von Bengston), „Tamsta varlius“ (rež. Anna van der Heide), „Jokūbas, Mimi ir kalbantys šunys“ (rež. Edmunds Jansons). 3-6 klasės: „Atsargiai, ragana!“ (rež. Rasko Miljković), „Romi salonas“ (rež. Mischa Kamp), „Bintė“ (rež. Frederike Migom) 5-8 klasės: „Arčiau debesų“ (rež. Meikeminne Clinckspoor), „Keliaujantys paukščiai“ (rež. Olivier Ringer), „Išklausyk“ (rež. Eef Hilgers / Shamira Raphaela / Astrid Bussink), "Iki mėnulio ir atgal" (rež. Simon Lereng Wilmont, Katarzyna Lesisz, Sara Kolster).10-12 klasės: „Mūsų vieta“ (rež. Jacqueline Zund).


Spektaklis „Snieguolė ir septyni nykštukai“

Teatro aplinka visada apgaubia paslaptingumu, skatina vaizduotę. Aplinka ir dirbantys žmonės teatre sukuria sąlygas vaikams pasijusti išskirtiniais, į nieką daugiau nepanašiais pakeleiviais. Vaikai išgirs pasakojimą apie žiaurią ir klastingą pamotę, gražiąją ir geraširdę princesę, jos ištikimus draugus nykštukus šįkart papasakos patys pasakų kūrėjai – broliai Jakobas ir Vilhelmas…Vaikai bus ne tik pasyvūs stebėtojai, bet ir aktyvūs pasakojamos istorijos dalyviai. Tikėtina, kad  vaikams gerą įspūdį paliks ir kompiuterinės animacijos autoriaus darbas.
Spektaklis, 2014 m.  buvo apdovanotas  XXX profesionaliame teatrų festivalyje Rokiškyje „Vaidiname žemdirbiams“ pastatymas įvertintas kaip „Geriausias spektaklis vaikams“;
2013 m. IV D. Tamulevičiūtės profesionalių teatrų festivalyje Varėnoje spektaklis apdovanotas prizu už „Įtaigiausią vaikiško spektaklio interpretaciją“.
Spektaklio kūrėjai:
Autorius ir režisierius Olegas Žiugžda
Dailininkė Aldona Jankauskienė
Kompozitorius Bogdanas Ščepanskis
Kompiuterinės animacijos autorius Danielius Žiugžda

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Šiandien išmaniosios technologijos tapo neatsiejama mūsų gyvenimo dalimi, o einant mokyklos koridoriumi jau nebestebina kas antras paauglys įnikęs į mobilųjį telefoną.  Žinoma, atsiradus interneto ryšiui, išmaniesiems telefonams, netrukdomi galime bendrauti su kitame pasaulio krašte esančiais žmonėmis, vos vienu pelės paspaudimu gauti daugybę įdomios informacijos, mokytis daug efektyviau ir įdomiau. Deja, atsitinka taip, kad būdami aktyvūs virtualioje socialinėje erdvėje pamirštame tuos, kurie yra šalia, o „išmanioji“ realybė tampa daug tikresne už mus supančią. Ilgainiui perdėm susidraugavus su išmaniosiomis technologijomis ima keistis vaiko elgesys, gerokai susiaurėja jo interesų ratas ir įdomu darosi tik tai, kas ekrane, pašlyja santykiai su šeimos nariais ir draugais, jam tampa sunku susikaupti, ima kamuoti nemiga ir pan. Kur yra ta riba, už kurios išmaniosios technologijos jau neša ne naudą, bet žalą ir kaip ją atpažinti? Edukacijos metu per situacijų žaidimus, provokacijas ir sąmoningumo skatinimą smagiai ir nuotaikingai mokysimės atpažinti save ir savo jausmus, nuo kurių norisi pabėgti į virtualią realybę, kalbėsimės apie technologijas ir  bandysime atskirti jų teikiamą naudą ir keliamas pagundas bei žalą. Kartu ieškosime būdų kaip pramogauti, nusiraminti ir atsipalaiduoti tikrovėje, o virtualią (ne)realybę panaudoti pozityviai: informacijos paieškai, kūrybai, lavinimuisi ir gal net karjeros galimybėms.


Ar esate kada nors rašę laišką? O ar esate gavę laišką? O ar patys esate jį išsiuntę? Susipažinti su senuoju laiškų rašymu bei įrankiais, kurie buvo naudojami laiškams rašyti, jums padės Kauno rajono muziejaus muziejininkai. Edukacinio užsiėmimo metu pademonstruosime laiškus, kuriuos rašė Raudondvario dvare grafai Tiškevičiai. Susipažinsite su įrankiais, kurie buvo naudojami laiškams rašyti. Paplušėję ir patys parašysite laišką artimam žmogui. Ant voko užrašysite vardą ir pavardę, tikslų adresą. Su vašku ir antspaudu užantspauduosite ir įmesite į dėžutę. Mums beliks tik jį išsiųsti.


Kaligrafija per poeto Justino Marcinkevičiaus kūrybą

Prienų Justino Marcinkevičiaus viešoji biblioteka

Kadangi Justino Marcinkevičiaus vardas ir pavardė susideda iš 20 ženklų, kaligrafijos dirbtuvių metu mokiniai sužinos 20 įdomių poeto Justino Marcinkevičiaus biografijos faktų, kurie bus pateikti trumpais sakiniais, demonstruojamais skaidrėse ir užrašytais pasitelkiant kaligrafijos teorijos pagrindus: ritmiką, kompoziciją, ekspresiją, nuotaikos perteikimą, skirtingų šriftų dinamiką. Dirbtuvės vyks poeto Justino Marcinkevičiaus memorialiniame kambaryje, kuriame eksponuojama asmeninė poeto biblioteka. Praktinė dalis prasidės nuo improvizuoto linijų ritmo, nerašant jokių raidžių, netgi siūlant užmiršti jų formas ir intuityviai kurti savus, naujus ženklus. Rašant juos sužadinamas jautrumas, susikaupiama meditacijai. Vėliau, šiek tiek atsipalaidavus, bus gilinamasi į bene populiariausio kaligrafijos šrifto – kursyvinio šrifto – pagrindus, kurio mokoma viso pasaulio kaligrafijos dirbtuvėse ir kursuose. Taip pat užsiėmimo dalyviai susipažins su įvairiais nematytais kaligrafiniais įrankiais, juos išbandys ir supras kokią įtaką jie daro rašymo procesui. Galiausiai kiekvienas mokinys individualiai pasirinks poeto Justino Marcinkevičiaus kūrinį, kurį interpretuodamas pritaikys kaligrafijos raiškos priemones, bei sukurs plakatą. Kaligrafijos dirbtuvių metodai ir turinys bus adaptuojamas pagal amžiaus grupes, kūriniai bus parenkami atsižvelgiant į mokinių brandą ir teksto suvokimo lygį. Dirbtuvių metu bus siekiama lavinti kiekvieno individo braižo savitumą, plėtoti emocinį pradą, atskleisti rašymo priemonių galimybės, formuoti tikrą, išgyventą teksto supratimą, kai mokiniai geba knygines žinias sieti su sava patirtimi, rasti ir palyginti panašumus ir prieštaravimus, apmąstyti naują informaciją ir ją pritaikyti praktiškai, kurti autentišką skaitančiojo ir skaitomo teksto santykį. Siekiama, jog mokiniai išmoktus praktinius įgūdžius ne tik pritaikytų tolimesnėse savo veiklose, bet ir prisimintų, kad kaligrafija yra ne tik gražus ir aiškus raštas, bet ir savireguliacijos būdas.


Virtualus literatūrinis susitikimas „Juodavandeniai“ (Nuotolinė paslauga)

Kaip negali spręsti apie knygos turinį iš jos viršelio, taip negali pažinti žmogaus iš pradinio įspūdžio. Juk žmogus – kaip tekanti upė, jis visada visiems ir visur kitoks. Turi savo dugną, paviršių, o kiekvieno vanduo savaip drumstas – skirtingomis patirtimis, svajonėmis, paslaptimis. Visi tarsi juodavandeniai – tuo pačiu ir tamsos, ir šviesos nešėjai. Virtualaus literatūrinio susitikimo metu rašytoja Ignė Zarambaitė pristatys knygą „Juodavandeniai“, laimėjusią akcijoje „Metų knygos rinkimai 2020“, įtrauktą į prestižinį reikšmingiausių pasaulio knygų vaikams ir paaugliams katalogą „The White Ravens 2020“. Kūrinys priskiriamas probleminės prozos žanrui, tačiau jame apstu nuotykinio, mistinio, detektyvinio pasakojimo elementų. Pagrindinė veikėja Anika persikelia į gimtąjį miestelį, kuriame gyveno iki tėvų skyrybų. Ji su mama kurį laiką praleido sostinėje, ten stengėsi pamiršti skaudžias patirtis, pradėti gyvenimą iš naujo. Vis dėlto aplinkybės privertė sugrįžti. Šešiolikmetę merginą vėl prislegia vaikystės ir ankstyvos paauglystės prisiminimai – nesutarimai šeimoje, žiaurios bendramokslių patyčios. Anikos viduje veši senos nuoskaudos, bet išoriškai ji stipriai pasikeitusi, niekas jos neatpažįsta. Ji nusprendžia tuo pasinaudoti. Pasivadinusi Ana, perėmusi mamos pavardę į gimnaziją įžengia tapusi kitu žmogumi... Pasitelkiant vaizdines priemones bus perteikiamos knygos siužeto, veikėjų charakterių kūrimo subtilybės. Kas įtakojo knygos protagonisto, antagonisto elgesį? Ar jie turėjo kitą pasirinkimą? Kokios patyčių priežastys, pasekmės? Kodėl tas pats žmogus aplinkinių matomas skirtingai? Kaip jam prilimpa „etiketės“? Dalyviai bus įtraukti į atvirą, neformalų pokalbį apie problemas ir dilemas, su kuriomis susiduria „Juodavandenių“ ir kitų šiuolaikinių paauglių knygų veikėjai bei jie patys. Vėliau moksleiviai atliks individualią kūrybinę užduotį – dalinsis įžvalgomis apie žmogų, vandenį ir žmogų kaip vandenį.


Tautinio paveldo karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija, žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis. Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.


Užsiėmime įsitraukiama į turiningo ir mąslaus advento meto bendruomenės ryšių stiprinimą, jungiantį senuosius papročius ir tikėjimus su šiuolaikinio žmogaus būdu, poreikiu kartu jaustis gražioje pasakoje, gamtos ir bendruomenės bei aukštesnės esaties dalimi. Atvykę į užsiėmimą mokysitės šviesiai ir džiugiai įsitraukti į advento – atėjimo – metą. Kursime bendrystės jausmą darbu - lipdysime bendrą žvakę - ir žodžiu - patirsite advento laikotarpio pasaką, kuriai nuo seno ir skiriamas šis vis tamsėjantis laikas. Aptarsime, kas buvo svarbu žemdirbių bendruomenėje, kodėl anksčiau žmonių poreikiai ir santykiai skyrėsi nuo šiandieninių, apmąstysime, kas aktualu šiandieninėje visuomenėje. Išmoksite 2-3 advento laikmečio dainas ir 2 žaidimus, kuriuos galėsite dainuoti ir žaisti savo šventėje.
Rekomenduojamas etnokultūriniam ugdymui.
Užsiėmimą galima pritaikyti vaikams su judėjimo, intelekto negalia. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Nuo senų laikų ornamentas turi ne tik estetinę funkciją, bet atspindi ir tautos praeitį, krašto istoriją, parodo žmonių požiūrį į juos supantį pasaulį ir jo reiškinius. Tikima, kad ornamentas atlieka ne tik puošybinę , bet ir mistinę funkciją (užkoduotas tam tikras simbolis). Lietuvių liaudies audeklai pasižymi raštų gausa, spalvų derinių grožiu. Audinių spalvoms priskiriamos savitos reikšmės, jos buvo siejamos su kitais papročių simboliniais įvaizdžiais. Per edukacinį užsiėmimą pasinersime į paslaptingą senųjų lietuvių liaudies simbolių pasaulį. Mokysimės atpažinti juostose, audiniuose pavaizduotus ornamentus ir interpretuosime simbolių bei spalvų galimas reikšmes. Antroje užsiėmimo dalyje taškavimo technika sukursime savo ornamentą ir pasigaminsime magnetuką.


Edukacinio užsiėmimo metu pasakojama ir demonstruojama kaip laikui bėgant kito papuošalai. Jų formos darėsi sudėtingesnės ir įvairesnės, dauguma drabužių detalių virto sudėtingais puošybos elementais (smeigtukai, sagės, galvos apdangalo puošyba, diržo sagtys). Atsirado ir su drabužiu nesusijusių papuošalų, kurie pakeitė amuletus ir buvo nešiojami jau ne kaip tikėjimo dalis, o daugiau dėl grožio (antkaklės, antsmilkiniai, apyrankės, žiedai). Demonstruojamos iš žalvario pagamintos geležies amžiaus papuošalų kopijos, kurias mokiniai gali paliesti ir patys pasimatuoti. Praktinės dalies metu mokiniai iš žalvario vielos gamina spiralinį kabutį bei įvijinį žiedą užsuktais galais. Dalyviai, kuriems gerai sekasi minėtos užduotys, turi galimybę pasigaminti ir sudėtingesnės formos žiedų.


Panevėžio rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Programos pristatymas. Lankytojus pasitinka mokytoja – „daraktorė“ (muziejininkė), kuri pakviečia į inscenizuotą „senosios “ mokyklos klasę, Lietuvių kalbos pamoka. Edukacinės programos dalyviai supažindinami su lietuviškos spaudos draudimo laikotarpiu, knygnešyste, pasakojama apie dvare įrengtą knygų slėptuvę, supažindinama su tuometinio mokymosi ypatumais, sunkumais ir problemomis. Po pasakojimo pereinama prie praktiniio užsiėmimo - rašo tekstą plunksna, kas nori, bando parašyti žodžius graždanka. Matematika – pateikiamas to meto uždavinys, supažindinama su to meto matais (svorio, ilgio, tūrio). Istorijos pamoka (pasirinktinai) – pasakojimas apie Gabrielės gyventas vietas, nuveiktus darbus, primenamas jos gyvenimo kelią. Biologija (pasirinktinai) - žolelių pažinimas, nauda žmogui, kurią dovanoja gamta, Gabrielės darbas Joniškėlio vaistinėje ir vėliau panaudotos žinios karo metu suteikiant pagalbą. Geriama arbata. Pabaigai – antspaudas tetradkoje, kurioje rašė žąsies plunksna ir siūloma žaisti žaidimą (pagal M. Grigonio knygą "200 žaidimų") .


Keramikos edukacija „Senieji amatai. Moliniai žaislai“

Mūsų laikais yra kur kas daugiau žaislų nei kada nors anksčiau. Vaikai turi didžiulį masiškai gaminamų žaislų pasirinkimą. Senovėje žaislas buvo gana prabangi prekė, todėl tekdavo džiaugtis tuo, ką pavykdavo pagaminti savomis rankomis. Vieni iš seniausių lietuvių žaislų, buvo keramikiniai. Tai žirgeliai, raiteliai, antytės, avinukai, gaidžiukai, pempės, ožiai, rečiau lėlės. Vaikystė yra labai dinamiškas laikotarpis, vaiko poreikiai greitai keičiasi, todėl paprasti, savomis rankomis sukurti žaislai – tokie, kokiais žavėjosi ir žaidė vaikai senovėje, turi išliekamąją vertę. Remiantis senovės kultūros patirtimi, stengsimės tradicijas tęsti. Molis - reikšminga priemonė, kūrybiniams, meniniams gebėjimams, estetikai ugdyti. Keramika - meninė, ugdanti erdvinį mąstymą, lavinanti smulkiąją motoriką, inovatyvi veikla, įtraukianti mokinius, skatinanti jų kūrybiškumą, saviraišką.
Pirmoje edukacijos dalyje, medijų priemonių pagalba, parodysime video filmuką, kuriame supažindinsime su molio įvairove, iš kur jis atsiranda, jo savybes. Parodysime pavyzdžius žaislų, su kokiais žaidė mūsų protėviai. Antroje praktinėje dalyje vaikai nusilipdys savo išskirtinį žaisliuką arba sukurs kolektyvinius žaidimus, skirtus mokytis skaičių, abėcėlės, metų laikų, laikrodžių, vaikiškų stalo žaidimų, dėlionių, konstruktorių, loto ir kt. Darbelius išgrąžins spalvotu angobu. Šiai keramikos edukacijai tereikia vieno susitikimo. Po užsiėmimo, darbai bus išdžiovinami, išdegami ir grąžinami gamintojams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė programa „Atsargiai! Kelias užminuotas“

ATSARGIAI! KELIAS UŽMINUOTAS Edukacinė programa, skirta 5–12 klasių mokiniams Ar kada nors svajojote tapti karo inžinieriumi, paskutinę sekundę nukerpančiu raudoną laidelį ir užkertančiu kelią galingam sprogimui? Esate smalsus ir šaltakraujiškas moksleivis, pasižymintis tvirta valia ir polinkiu rizikuoti? O gal nenorite kišti nagų prie užminuoto ir už kelių minučių suveiksiančio sprogmens mechanizmo, tačiau puikiai „gliaudote“ mįsles ir galite išnarplioti išminuotojų Jums paliktas užuominas? Suburkite komandą ir dalyvaukite edukacinėje programoje „Atsargiai! Kelias užminuotas“, kurios metu pažinsite rizikingą karo inžinieriaus kasdienybę: patys bandysite nukenksminti tiksinčią „bombą“, analizuosite schemas ir atsargiai, vieną po kito šalinsite jos laidus bei lenktyniausite su laiku, norėdami kuo greičiau atsikratyti smilkstančia „žodžių bomba“. Juk kiekviena mūsų gyvenimo sekundė yra svarbi!


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Pasaulio gyvūnai“ – tai unikali galimybė paprastai ir linksmai susipažinti su pasaulio gyvūnais, aplankant vieną seniausių muziejų Lietuvoje – Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejų. Edukacinėje klasėje, pateikiant vaizdines priemones vyksta paskaita-diskusija apie pasaulio gyvūnus, jų įvairovę ir paplitimą Žemės planetoje. Mokiniai pakviečiami dalyvauti praktinėje veikloje –aktyviame ekspozicijos tyrinėjime– vaikščiojant po muziejaus sales, vartant paruoštas knygeles su išskirtinių muziejaus eksponatų iliustracijomis, atrasti iliustracijose pavaizduotus gyvūnus ekspozicijose, o jų pavadinimus surašyti į laiptažodį.


Edukacinė programa "Atlaidų tradicija: kermošinių saldainių gamyba"

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su garsiausiais XX a. pirmosios pusės atlaidais, ta proga rengiamomis mugėmis bei pramogomis. Akcentuojamos bendruomeninės tradicijos, giminių ir artimųjų lankymo paprotys. Pasakojimai iliustruojami Balio Buračo ir Romualdo Požerskio atlaidų nuotraukomis, filmuota atlaidų medžiaga. Pristatoma kermošinių saldainių gamybos istorija. Sertifikuota senojo saldumynų gamybos amato puoselėtoja Laima Lašinienė demonstruoja baltos masės karamelės paruošimo procesą: išvirta ir atvėsinta karamelės masė tampoma tol, kol iš gelsvos tampa balta. Tada masė kočiojama ir formuojamos „apyrankės“, „laikrodžiai“, „karoliai“, „širdelės“ ir kt. fomų saldainiai. Mokiniai mokomi suformuoti ilguosius saldainius, vadinamus „lazdomis“, juos įvynioti į baltą, spalvotą popierių, įsukti į celofaną ir papuošti. Užsiėmimo dalyviai dalyvauja loterijoje, šoka tradicinius šokius „Malūnėlis“, „Ciceliukė“, „Grečenikė“.


Sėkmę nešančio rašiklio lipdymas iš polimerinio molio

Rašiklis, kuris nedaro klaidų, o su juo atlikti darbai sulaukia pačių geriausių įvertinimų tai - kiekvieno mokinio svajonė. Žmogiška savybė laukti pasisekimo, tačiau kiek esame nusiteikę dirbti vardant sėkmės? Kas lemia sėkmę moksle, veiklose, kas padaro mus sėkmingais žmonėmis, o gal egzistuoja sėkmės formulė? Visus mitus apie sėkmę bandysime nagrinėti kurdami rašiklį iš unikalios medžiagos - polimerinio molio. Vaikai sukurs ne tik originalų, spalvingą, rankų darbo rašiklį, bet ir tikrą sėkmę nešantį talismaną, juk tikėjimas ir įdėtos pastangos - vieni iš sėkmę lemiančių dalykų.
Pažintis su polimeriniu moliu ir jo nepaprastomis galimybėmis, paskatins vaikus nusilipdyti įvairiausių gaminių, aksesuarų, mielų dovanų. Lipdymo veikla turi visokeriopą naudą, koncentruoja dėmesį, lavina smulkiąją motoriką, vaizduotę, gerina emocinę būseną.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Užsiėmimo metu mokiniai susipažins su stiklo dekoravimu, sukurdami savo pačių įvairiaspalvius vitražo puodelius. Mokiniai  išmoks perteikti kilusias kūrybines idėjas, įgis spalvų derinimo pagrindinių žinių. Stiklines dekoruosime specialiai stiklui skirtais dažais ir markeriais. Tai nuostabus būdas iliustruoti norimą idėją, viziją, temą ne ant popieriaus lapo, bet ant stiklinio gaminio. Išdekoruotus kūrinius po užsiėmimo mokiniai pasiima su savimi. Paslauga teikiama švietimo įstaigoje. Užsiėmimai vyksta atskirai kiekvienai klasei esant po 15-30 vaikų grupėje.


Kūčios ir Kalėdos – bene laukiamiausios šventės. Jos labiausiai apipintos įvairiais burtais ir tikėjimais. Per ilgus metus susiformavo papročiai, kurių vis dar laikomasi. Tai suteikia mūsų kalendorinėms šventėms ypatingų spalvų.
Įdomiai, su žaidybiniais elementais, mįslėmis, klausimais – atsakymais yra pateikiama gausybė teorinės medžiagos apie Kūčių ir Kalėdų papročius, tikėjimus, burtus, valgius ir kt.
Valanda tikrai neprailgsta: pristatoma Kūčių, Kalėdų ir Naujųjų metų papročiai ir burtai, orų spėjimai, apeiginės šių švenčių dainos, Kalėdų žaidimai.
Į teorinį pasakojimą pastoviai įterpiamos mįslės ir klausimai.
Kone pusę paslaugos laiko užima įvairių darbelių, skirtų Kalėdoms ir Naujiems metams, demonstravimas. Pademonstruoju, kaip karpyti snaiges, kurti popierinius žaisliukus ir girliandas eglutei bei įvairiausius angelus iš popieriaus. Demonstruoju daug Kalėdinių atvirukų pavyzdžių.
Paslauga taps labai savalaikė Advento metu, moksleiviai naujas teorines žinias ir pademonstruotus darbelius ruošdamiesi Šventėms, galės panaudoti klasėje ir namuose.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai bus supažindinami su Veliuonos istoriniais paminklais (Gedimino kapo kalnas, Veliuonos piliakalnis, dvaras, bažnyčia ir pan) pažinimas. Mokiniai atlieka praktinę užduotį: užduočių lapuose pažymi atsakymus, pavyzdžiui lankydami Gedimino kapo kalną parašo, kada buvo pastatytas paminklas šiam kunigaikščiui.


Purškiamų (spiritinių) kvepalų gamyba – nuostabus užsiėmimas, kuris leidžia mėgautis įvairiais aromatais, stebėti, kaip jie sąveikauja tarpusavyje, kaip dera su mūsų pasaulėžiūra, įpročiais, emocijomis. Kvapas sukelia prisiminimus, jis turi galimybę reguliuoti mūsų emocijas, mintis, net veido išraiškas! Asmeninių kvepalų gamyba pradedama nuo kvapų paletės išrinkimo ir, svarbiausia, nusiteikimo derinti skirtingus kvapus ir noro juos pažinti. Labai svarbu bet kokius kvapus uostyti pačiam neprisikvėpinus, tam, kad pašaliniai kvapai netrukdytų mums “apčiuopti” ir pajausti nuostabius aromatus, tvyrančius aplink mus. Kiekvieno iš mūsų pasirenkami kvepalai gali daug papasakoti apie mūsų charakterį, nuotaiką, socialinį statusą, pažiūras, pomėgius. Kvepalai yra tarsi mūsų parašas, kuris gali nuolat kisti, priklausomai nuo aplinkos, įvykių, mūsų vidinės būsenos pokyčių. Kviečiame į greitąsias kvepalų gamybos dirbtuves ir išbandyti save parfumerio vaidmenyje, įsiklausyti į savo emocijas bei nuotaiką, pažinti skirtingus aromatus ir iš unikalių pasirinkimų susikurti sau purškiamus kvepalus. Užsiėmimo metu Jūsų laukia teorinė įžanga ir praktinė dalis, kurios metu, po kvapų degustacijos komponuosite savo pasirinktus aromatus į unikalią paletę, kurią naudosite kvapo sukūrimui. Aptarsime kvapų derinimo taisykles, ieškosime tinkamiausių aromatų bendro kvapo kūrimui pagal pasirinktus kriterijus. Kvapus kursime mažose stiklinėse, stebėsime ne tik kvapo kaitą, bet ir dominuojančias spalvas, vertinsime kvapą skirtingais metodais. Sukūrę kvapą, jį perkelsite į buteliuką su parfumerine baze (sudėtyje yra alkoholio). Užsiėmimo metu : - Aptarsime kvepalų gamybai naudojamas medžiagas. - Degustuosime natūralios kilmės aromatus. Rinksime savo unikalius kvapų derinius. - Apžvelgsime galimus kvepalų kūrimo būdus. - Sukursite kvapo mišinį ir pagaminsite purškiamus kvepalus (10 ml). - Sukurtų kvepalų formulė liks Jūsų naudojimui ar kvepalų tobulinimui.


Interaktyvi ekskursija parke „Atgal į dvaro praeitį“

Interaktyvi ekskursija „Atgal į dvaro praeitį“ vyksta Kretingos dvaro parke. Užsiėmimo metu pasakojama apie Kretingos dvaro istoriją, jo plėtrą bei skirtingų laikotarpių šeimininkus. Pristatomi dvaro parko teritorijoje stovintys stendai su XIX a. pab.- XX a. pr. dvaro aplinkos vaizdais. Ekskursiją veda Kretingos muziejaus gidė, apsirengusi XIX a. dvaro ponios kostiumu ir atliekanti grafienės Sofijos Tiškevičienės vaidmenį. Ekskursijos metu naudojamos planšetės – jų ekranuose dalyviai ne tik mato dvaro parko praeities vaizdus, bet ir naudodamiesi planšečių galimybėmis, gali tolinti, artinti vaizdą ir virtualiai pabūti dvaro parko gėlynuose, alėjose, rotondoje, sargo namelyje ir panašiai. Kiekvieną objektą su vaizdu papildo gidės pasakojimas ir realūs, dabartiniai parko vaizdai. Ekskursijos pabaigoje mokiniai dalyvauja virtualioje viktorinoje „Atrask senąjį dvaro parką“ – planšetėse sprendžia testą iš 10 tematiškai susijusių klausimų, kurie užtvirtina ir papildo per ekskursiją išgirstą informaciją.


Eko keramika iš bičių vaško ir kavos tirščių

Pagrindinis šio edukacinio užsiėmimo tikslas – įdomiai ir originaliai dar kartą panaudoti tai, kas gali pasirodyti nebepanaudojama – kavos tirščius. Užsiėmimo metu bus gaminami įvairūs dekoratyviniai dubenėliai su baltų simboliais iš vaško ir kavos tirščių. Gamybos procesas nesudėtingas, įdomus: lydomas vaškas, maišomas su kavos tirščiais, minkomas tarsi molis, formuojamas dubenėlis, įspaudžiamas pasirinktas ženklas, laukiama, kol atvės ir sustings bei tuo metu gaminama kartoninė pakuotė. Turite puikią dovaną ar kvapnią namų dekoraciją. Kavos dubeliai su baltų simbolika - jauki interjero detalė, galinti tarnauti kaip papuošalų saugotoja, riešutų ar saldainų turėtoja. Tai - daiktas - kūrinys, nereikalaujantis jokios priežiūros, (tik bijantis kaitrių saulės spindulių, tačiau pats spinduliujantis unikalumu ir subtiliu grožiu!) Dubenėlis - kiekvieniems namams:)


Linksmas virtualus literatūrinis susitikimas „Superbobutės“ (Nuotolinė paslauga)

Nenoras skaityti knygas – reali ir vis didėjanti vaikų problema, kurią mokytojai, tėvai ir bibliotekininkės bando išspręsti. Mariaus Marcinkevičiaus knyga „Superbobutės“ yra tokia smagi ir įtraukianti, kad vaikai ją tiesiog praryja. Šiuo virtualiu susitikimu mes norime grąžinti vaikams norą skaityti knygas. Truputį papasakoti, truputį paskaityti, sudominti, bet visko neišduoti, kad po susitikimo visi bėgtų į biblioteką ieškoti knygos „Superbobutės“. Ši knyga yra ne tik linksma. Iš tikrųjų ji netiesiogiai kalba apie labai svarbią temą – amžizmą. Apie susiformavusius stereotipus kaip turėtų elgtis tam tikro amžiaus žmonės. Mes kviesime moksleivius padiskutuoti: ar gali vaikas pats pasistatyti lėktuvą ir juo išskristi, o močiutė dirbti slapta agente? Ar reikalingi apribojimai pagal amžių? Taip pat norime paskatinti vaikus pasidomėti, kas buvo jų seneliai jaunystėje, kokių nuotykių patyrė, kokių išdaigų prikrėtė, nes tikime, kad toks bendravimas suartina kartas. Prašysime, kad vaikai apklaustų savo senelius dar prieš susitikimą, o susitikimo metu pasidalintų ką įdomaus sužinojo su visais dalyviais. Šį nuotolinį susitikimą su moksleiviais pagal galimybes/užimtumą ves arba rašytojas Marius Marcinkevičius, arba šios knygos leidėja (kuri taip pat yra knygų iliustruotoja) Lina Itagaki.


Kultūrinė edukacinė programa -ekskursija “Lietuvos istorinės asmenybės Vilniaus senamiestyje”
Maršrutas driekiasi Vilniaus senamiesčio gatvelėmis. Keliaudami aplankysite šešis Vilniaus senamiesčio paminklus ir plačiau susipažinsite su šešiomis Lietuvos istorinėmis asmenybėmis, apie kurias mokiniai mokosi per lietuvių literatūros ir istorijos pamokas (Žemaitė, V.Kudirka, S. Daukantas, K. Donelaitis, A. Mickevičius, J. Basanavičius). Kelias skulptūras galėsite net pakalbinti ir pasiklausyti jų istorijų, apie kurias nerašo mokykliniai vadovėliai. Vilnius yra ketvirtasis miestas pasaulyje, prakalbinęs skulptūras. Šios ekskursijos tikslas sudominti ir įtraukti mokinius į mokymosi procesą, supažindinti su Lietuvos istorinių asmenybių paminklais Vilniaus senamiestyje, padėti mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir bendrąsias kompetencijas bei ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą Ekskursijoje telefono pagalba mokysimės užsimegzti asmeninius santykius su vizualiuoju menu (skulptūromis). Mokiniai prisimins, kaip XX a. pradžioje buvo atkurta Lietuvos valstybė, kokia buvo Lietuvos gyventojų padėtis Rusijos imperijoje, tautinio atgimimo epizodus, plačiau susipažins su pirmaisiais lietuvybės, tautinio atgimimo skatintojais. Edukacinė ekskursija yra pusiau interaktyvi. Ekskursijoje naudojama įvairi vizualinė medžiaga atskleidžianti tematiką.