KAS VYKSTA ŠIAME PAVEIKSLE? Vizualinio mąstymo metodu paremtas užsiėmimas

„Pažvelk, o tada pažvelk dar kartą“, – sako Philipas Yenawine’as (MoMa muziejus, Niujorkas), vizualinio mąstymo strategijos (VMS) pradininkas. Kviečiame moksleivius į meno kūrinius pažvelgti be išankstinių įsitikinimų ir nusistatymų. Užsiėmimas pagrįstas aktyviu jo vedėjo ir dalyvių dialogu. Pokalbio vedėjas remiasi universalia klausimų sistema, sukurta psichologės Abigailės Housen ir edukatorius Philipo Yenawine’o. Kadangi kiekvienas dalyvis paveikslus mato skirtingai, užsiėmimo pradžioje dėmesys sutelkiamas į objektyvius meno kūrinį apibūdinančius faktus: formą, kompoziciją, spalvą, medžiagas. Vėliau aptariamos subjektyvios moksleivių siūlomos kūrinio interpretacijos. Edukatoriai padeda užsiėmimo dalyviams sukurti savo pačių „tiesą“, apibūdinančią meno kūrinį, kartu jautriai įpindami į sukuriamą pasakojimą ir informaciją apie autorius bei meno kūrinius. Edukatoriai, atsižvelgę į dalyvių amžių, grupės dinamiką, parenka vieną iš kelių galimų užsiėmimo scenarijų ir prie jo priderina žaidimus įvairiems žiūrėjimo ir koncentravimosi tikslams pasiekti.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Pažintį su Prano Domšaičio galerijoje eksponuojamais meno kūriniais pradėkime nuo pirmų, nedidelių žingsnelių. Pasitelkę interaktyvią lentą sužinosime ir įtvirtinsime keletą terminų, kurie padės mums atrasti kelią į vaizduojamosios dailės pasaulį. Keliaudami per galerijos sales ir atlikdami įvairias užduotis, į dailės kūrinius ne tik žiūrėsime, bet ir įsižiūrėsime. Kodėl vieni paveikslai nespalvoti, o kiti spinduliuoja spalvomis? Kodėl tas spalvas vadina šaltomis? Kodėl vienam dailininkui reikia teptuko ir etiudinės, kitam – grafinio preso, o trečiam – plaktuko? Piešdami ne pieštukais, dalyvausime linijų mūšyje, „matuosime“ atspalvių temperatūrą, ieškosime panašaus kolorito savo drabužiuose ir paveiksluose, tapsime grafiko, tapytojo ir skulptoriaus pagalbininkų – linijų, spalvų ir formų – draugais.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Edukacinė ekskursija „Vilniaus gynybinė siena“

Tikslas:
Moksleivių kultūrinis paveldosauginis ugdymas edukacinės ekskursijos pagalba, siekiant paskatinti kuo didesnį jaunimo būrį aktyviau domėtis istoriniu - kultūriniu paveldu Vilniaus senamiestyje bei ekskursijos metu susipažinti su Vilniaus gynybinės sienos istorija.

Uždaviniai:
- sužinoti daugiau apie Vilniaus miesto gynybinę sieną ir vartus, jų atsiradimo ir nugriovimo istoriją;
- aplankyti neišlikusių vartų vietas, ieškoti išlikusių sienos fragmentų, mokintis juos atpažinti;
- aplankyti Aušros vartus - vienintelius išlikusius miesto sienos vartus;
- ugdyti vaikų pastabumą, norą tyrinėti ir orientuotis senamiestyje;
- žadinti vaikų domėjimąsi savo miesto istorija bei kultūra,
- skatinti mokinius mylėti, tausoti materialųjį ir nematerialųjį paveldą;
- įtraukti vaikus į gyvą miesto istorijos tyrinėjimą.

Ekskursija prasideda Trakų gatvės pradžioje, kur mus pasitinka Miesto sargybinio statula. Senų piešinių bei žemėlapių pagalba aiškinsimės, kaip ši siena juosė viduramžių Vilnių, kiek metų ir žmogiškųjų resursų prireikė ją pastatyti bei kaip atrodė gynybiniai vartai. Aplankysime 4 Vilniaus gynybinės sienos vartų vietas, ieškosime išlikusių miesto sienos liekanų, kalbėsime apie sienos statybą ir jos reikšmę sostinės gyvenimui. Pasigėrėsime išlikusiais Aušros Vartais bei diskutuosime, kodėl jie vieninteliai galėjo išlikti nenugriauti. Tyrinėsime sudėtines miesto vartų detales, jų reikšmes bei paskirtį. Ieškosime, kur ir kaip gyveno Vilniaus budelis, glaudžiai susijęs ne tik su gynybine miesto siena, bet ir su miesto švara ir tvarka.

Rezultatai:
Edukacinės ekskursijos turinys skatina pažinti Vilniaus miesto gynybinės sienos istoriją bei ugdo kultūrinį tapatumą. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Vilniaus senamiesčio materialines ir nematerialias paveldo vertybes, skatinamas mokinių domėjimasis miesto istorija, kultūra, paveldu ir jo tausojimu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Kviečiu vaikus į nuostabią kelionę su dailininke akvareliste per metų laikus! Akvarelės "Metų laikai" edukacija - tai unikali galimybė vaikui patirti kintančios gamtos spalvų grožį, susipažinti su metų laikui būdinga švente ir pamėginti save išreikšti akvarelės technika. Teorinėje dalyje, vaikai aptars metų laikus, susipažins su jiem būdingais ypatumais, mokinsis stebėti ir aptarti meno kūrinį, ugdys emocinį intelektą, žaidimo metu grupėse ne tik susipažins su šventėmis, bet ir mokysis socialinių įgūdžių. Kūrybinio užsiėmimo metu vaikai galės eksperimentuoti su akvarelės technikomis ir sukurti nuostabius meno kūrinius, atspindinčius skirtingus metų laikus. Pasiruoškite nuotykiui!

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Edukacinė programa skirta supažindinti su su tautinio kostiumo tradicija, nagrinėjant Suvalkijos regiono tautinio kostiumo pavyzdį. Užsiėmimą sudaro pažintinė ir praktinė dalys. Pirmoji dalis vyksta muziejaus ekspozicijoje tarp autentiškų ir intriguojančių eksponatų. Mokiniai tyrinėja, liečia, apibūdina skirtingas tautinio kostiumo dalis, įvardina ir lygina joms būdingus bruožus, randa skirtumus ir panašumus tarp vyriškų ir moteriškų drabužių sukirpimo, dekoro. Diskutuodami grupėse atlieka užduotį, kurios metu skirtingų kostiumo dalių audinių atraižas priskiria atitinkamoms kostiumo dalims. Taip pat dėmesys skiriamas išsiaiškinti drabužių gamybos ypatumus pradedant nuo linų sėklos, baigiant išdirbtu pluoštu ir suverptu siūlu, tęsiant išaustu audiniu, jo sukirpimu ir siuvimu. Diskutuojame apie kūrybines tautinio kostiumo ar jo detalių panaudojimo galimybes šiais laikais. Sužinoję tautinio kostiumo gamybos subtilybes, praktinėje dalyje dažų ir antspaudų su tradiciniais ornamentais pagalba dalyviai dekoruoja drobinį maišelį. Šiame darbe aptariame spalvų derinimo, kompozicijos dailėje temas. Skatiname taikyti tradicinių raštų ir motyvų interpretacijas, laisvai priimti orignalius sprendimus, reikštis kūrybiniams sumanymams. Neretai pasitelkiami netikėti siužetai, tekstai ar kitos raiškos priemonės, kurias sugalvoja patys dalyviai ir vaizduoja savo dirbinyje.


Susipažinkite su lėlių istorija, lėlių teatro istorija, lėlių tipais. Susikurkime valdomą lėlę iš gamtinių medžiagų Išmokime valdyti savo pasigamintą Miško lėlę.


Marionečių teatro spektaklis „Silvestras Dūdelė” (nuotolinė paslauga)

Kas yra marionetės, tikriausiai, žino visi. Tai yra lėlės, kurios vaidina teatre, ir kurios juda, aktorių lėlininkų tampomos už siūliukų. Įvairios šalys turi savo ypatingas marionetes. Lietuviškos marionetės yra ypatingos tuo, kad jas sukūrė žymus prieškario dailininkas Stasys Ušinskas. Taip pat jis įkūrė pirmą profesionalų Lietuvoje lėlių teatrą ir sukūrė pirmą lėlių kino filmą „Storulio sapnas“. Pirmą spektaklį su savo lėlėmis S. Ušinskas sukūrė pagal rašytojo Antano Gustaičio pjesę „Silvestras Dūdelė“. Tai istorija, panaši ir į pasaką apie daktarą Dolitlį, ir apie Aiskaudą. Spektaklyje veikia pats Silvestras Dūdelė ir jo Tarnaitė Barborėlė, taip pat Katinas Murkelis, Vištelė Kikirėkė, Ožys Barzdelaitis, Šunelis Lapkus ir kt. Per spektaklį vaikai ne tik stebi Silvestro Dūdelės istoriją, bet ir pamato ištraukas iš kino filmo „Storulio sapnas“, išgirsta žodžius iš S. Ušinsko knygos apie marionečių teatrą.


Edukacija "Lietuviškos kultūros ir identiteto reklamos dirbtuvės" suteikia moksleiviams unikalią galimybę giliai pažinti ir skatinti Lietuvos kultūrinį identitetą per kūrybinę reklamos veiklą. Užsiėmimai apima du pagrindinius aspektus:
1) Reklama, skatinanti kultūrinę tapatybę. Mokiniai supažindinami su pavyzdžiais, kaip efektyvios reklamos kampanijos gali skatinti tautinį identitetą ir kultūrines tradicijas. Aptariama, kaip Lietuvos turizmo reklamos kampanijos skatina žmones atrasti ir vertinti šalies gamtą bei kultūros paveldą, taip padidinant nacionalinį pasididžiavimą ir turistų susidomėjimą.
2) Kūrybinė užduotis - sukurk reklamą Lietuvai. Dalyviai įgyja praktinę patirtį, kuriant savo reklamas, kurios atspindėtų Lietuvos kultūrinę įvairovę. Moksleiviai dirba grupėse, generuoja idėjas ir kuria reklaminius projektus, kurie ne tik rodo jų kūrybiškumą, bet ir gilina jų supratimą apie tai, kaip menas ir kultūra gali būti naudojami viešojoje komunikacijoje.
Ši edukacija padeda moksleiviams vystyti kritinio mąstymo, kūrybiškumo ir komunikacijos įgūdžius, reikalingus sėkmingai asmeninei ir profesinei veiklai. Ji suteikia jiems priemones ir žinias, kaip aktyviai prisidėti prie kultūrinės savimonės stiprinimo ir pozityvaus Lietuvos įvaizdžio formavimo tiek šalyje, tiek tarptautiniu lygiu.

Vilniaus m. sav.; Kauno m. sav.; Klaipėdos m. sav.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Žymusis prancūzų XIX a. romanistas Onorė de Balzakas yra lankęsis Lietuvoje. 1843 m. spalio 10 d. atvyko į Tauragę. Tų metų pavasarį jis buvo atplaukęs į Peterburgą pas savo mylimąją grafienę Eveliną Hanską, kurią ketino vesti. Taip ir nesutaręs dėl vedybų, rašytojas rudenį karieta iškeliavo atgal pro Rygą į Paryžių. Balzakas Tauragėje sustojo kaip paskutinėje stotyje, kur pašto užeigos namuose parašė laišką grafienei. Laiške rašoma: „Brangioji Grafiene, filosofas, teigdamas, kad negalima rašyti užeigos plunksna, pasakė didžią teisybę, nes, kad ir kažin kaip Jūs būtumėte nuliūdus, netvertumėte juokais, matydama, kaip aš darbuojuos tokia plunksna...”. Tai vienintelis rašytojo laiškas, rašytas Lietuvoje. Edukaciniame užsiėmime „Balzako laiškas” vaikai pirmiausia išvys muziejaus pilies menėse itin retai matomą šešėlių instaliaciją, kur vaizduojamas Balzakas, žengiantis į Tauragės paštą. Užsiėmimu siekiama neformalioje muziejaus kultūrinėje erdvėje supažindinti mokinius su XIX a. rašymo žąsies plunksna tradicija, kuri pradėta dar VI a. prieš Kristų. Antroje edukacijos dalyje vaikai sužinos šios rašymo technikos istoriją: ar visos žąsies plunksnos tinkamos rašymui, kaip jas tinkamai paruošti, ką daryti, jeigu sulūžta plunksna, apie kaligrafijos meną ir dar daug įdomių dalykų apie popierinių laiškų rašymą Balzako laikais bei paties rašytojo įdomiausius gyvenimo faktus. Vaikai, atkartodami tuomet viešėjusį rašytoją, pamėgins kaligrafiškai parašyti laišką ant popieriaus, naudodami tušą ir žąsies plunksną ir, jei tądien šypsosis laimė – patys sulauks slapto laiško.


Svečiuose pas muzikos instrumentus 5-8 kl.

Kaip skamba styginiai, pučiamieji, mušamieji instrumentai? Kiek pavadinimų turi smuikas? Kokiais instrumentais galima išmatuoti autobusą? Iš ko pagaminti instrumentai? Užsiėmimo metu susipažinsite su svarbiausiais simfoninio orkestro instrumentais, jų rūšimis, ypatumais, taip pat turėsite unikalią galimybę patys jais pagroti!
Mokiniai susipažįsta su klasikiniais vakarų styginiais, pučiamaisiais ir mušamaisiais instrumentais, pažįsta grojimo būdą, išmoksta apibūdinti instrumento tembrą, jo savybes. Mokiniai turi galimybę muzikuoti drauge su kitais ir patirti bendrumo jausmą. Tinkamas: muzikos programos žinioms pasikartoti, pagilinti ir praplėsti.
Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia, sudarant ne didesnę kaip 5 asmenų grupę neįskaitant lydinčių asmenų - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.


Miesto, kuriame dainavo stogai, istorija

Įdomus ir šiuolaikinėmis technologijomis paremtas edukacinis užsiėmimas supažindins su Kėdainių miesto „aukso amžiumi“.  XVII a. daugiatautis ir įvairių religijų Kėdainių miestas buvo vienas svarbiausių amatų, prekybos, reformacijos centrų Lietuvoje. Čia taikiai sugyveno žydai, škotai, vokiečiai, lenkai. Visi vystė savo verslus, prekybą, dalyvavo visuomeniniame ir kultūriniame miesto gyvenime. Edukacija vyksta modernioje Kėdainių krašto muziejaus salėje, kurioje interaktyvios technologijos leidžia nusikelti net į XVII a. Kėdainius. Mokinius pasitinka įspūdingo dydžio interaktyvus XVII a. miesto maketas, kuriame bus galima nesunkiai surasti ir atpažinti svarbiausius Kėdainių architektūrinius objektus. Interaktyvaus maketo pagalba mokiniai galės susipažinti net su XVII a. Kėdainių miesto gyventojais: škotu, žydu, vokiečiu, evangeliku reformatu, katalike, Šviesiosios gimnazijos mokiniu ir Radvilų dvaro kalyte Karūna. Šių figūrėlių pagalba bus galima judėti po visą Kėdainių senamiestį, sustojant prie įvairių architektūros objektų: Rotušės, evangelikų reformatų bažnyčios, sinagogos, medinės cerkvės, Radvilų dvaro, Šv. Jurgio bažnyčios. Mokiniai galės ne tik girdėti, ką apie vietoves pasakoja šie personažai, bet ir turės galimybę matyti juos pasirinktoje XVII a. aplinkoje, kuri atkurta naudojant šiuolaikinius informacinių technologijų sprendimus – kompiuterinę 3D animaciją.
Liesdami senuosius koklius ir tyrinėdami čerpes, klausydami to meto gyventojų pasakojimų, žiūrėdami, žaisdami ir mąstydami mokiniai atras atsakymą, kodėl Kėdainių miestas XVII a. išgyveno „aukso amžių“.
Mokiniai taip pat turės galimybę tapti to laikmečio pirkliais ir interaktyvaus žaidimo pagalba, išbandys šią svarbią miesto ekonomikai profesiją. Tapę pirkliais, panaudodami edukaciniame užsiėmime įgytas žinias, atsakingai rinksis parduodamas prekes ir leisis į sudėtingą kelionę, kurios tikslas - saugiai nuvykti į prekybos vietas ir pelningai parduoti prekes.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Dinastija tavo rankose: lipdyk ir pasakok istoriją

Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija

Ar kada nors galvojote, kaip atrodė garsiausias Lietuvos valdovas Gediminas ir jo vaikai? O gal norėtumėte juos sukurti patys? Kviečiame į smagią edukaciją, kurioje iš molio (arba iš kitos lipdymo medžiagos) kursime Gedimino ir jo vaikų figūrėles, o tuo pačiu metu išgirsime įdomiausias istorijas apie Vilniaus pilis ir senąsias legendas.

Kas laukia? Sužinosite, kas buvo Gediminas ir kodėl jis sapnavo Geležinį Vilką, kas buvo Gedimino vaikai ir anūkai. Išmoksite dirbti su lipdymo medžiaga ir sukursite unikalius, savo vaizduotės įkvėptus Gediminaičius. Kiekvienas jūsų sukurtas Gediminas gali atrodyti skirtingai – galbūt jūsų valdovas turės ypatingus ūsus ar nepaprastą šalmą? O svarbiausia – lipdydami, aptarsime istorinius įvykius ir kartu fantazuosime, kas galėjo nutikti, jei istorija būtų pasisukusi kitaip.

Ši edukacija skirta visiems pradinukams, kurie nori ne tik smagiai praleisti laiką, kurti, bet ir sužinoti naujų dalykų apie Vilniaus pilis ir savo šalį. Po šios edukacijos Gediminas taps jūsų geru bičiuliu ar draugišku kaimynu.

Sukurtos figūrėlės bus ne tik meniškos, bet ir praktiškos – Gediminaičiai gali tapti kalėdiniais žaisliukais, lėlių teatro personažais ar net magnetukais. Tad sukurti darbai džiugins ne tik autorius, bet ir aplinkinius.

Bus veiklų ir po šios edukacijos: susitarę dėl kitos datos, kviesime jus vėliau atvykti į Vilniaus pilių teritoriją, kur turėsite galimybę dar labiau pagilinti savo žinias, tyrinėdami Gediminaičių genealoginį medį, esantį mūsų erdvėse. Šis žygis jūsų klasei bus nemokamas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Drakonai, sakuros ir Mažasis Princas. Pažintis su pasaulio kultūromis per pinigus (nuotolinė)
Ar kada pagalvojote, kad monetos ir banknotai gali papasakoti ištisą šalies kultūros ir meno istoriją, supažindinti su šalies tradicijomis ir kultūros paveldu? Kviečiu atrasti pasaulį per valiutų dizainą ir simbolius. Edukacijos metu tyrinėsime pasaulio istoriją, kultūras, tradicias tiesiai iš banknotų ir monetų. Ant kokios valiutos ir kodėl puikuojasi sakuros, drakonas, kengūra? Kodėl erelis - dažniausiai vaizduojamas paukštis? Ką simbolizuoja žvaigždės ir karūnos? Kokia pirmoji moteris buvo pavaizduota ant monetų ir kodėl? Kokiose valiutose sutinkame Pepę Ilgakojinę ir Mažąjį Princą? Pažinsime ne tik simbolių ir vaizdų reikšmes, bet kartu su jomis prisiliesime prie tų šalių kultūros. Edukacijos tikslas: supažindinti moksleivius su pasaulio valiutų simbolika per įvairių pasaulio kultūrų tradicijų, meno ir istorijos prizmę. Edukaciją veda finansinio raštingumo lektorė ir kultūros edukatorė Natalija Vėževičienė.


Edukacinė ekskursija „Sukurta vėjo, smėlio ir vandens"

Kuršių nerijos nacionalinio parko direkcija

Leiskitės į interaktyvią kelionę po Kuršių neriją, kur gamtos jėgos – vėjas, vanduo ir smėlis – suformavo vieną įspūdingiausių Lietuvos kraštovaizdžių. Ekskursijos metu moksleiviai sužinos, kaip šis unikalus gamtos kampelis keičiasi ir kokią įtaką jam daro žmonės. Naudodami modernius technologinius sprendimus, sensorinius ekranus ir mikroskopus, mokiniai galės ne tik stebėti sudėtingus gamtos procesus, bet ir praktiškai juos tyrinėti bei kurti savo kopų modelius.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Trys mokinių grupės, bendradarbiaudamos su Juozo Tumo-Vaižganto buto-muziejaus edukatoriumi, redaguos tris XXI a. „Tėvynės sargo“ laikraščio straipsnius, kuriuose atsiskleis Lietuvos rašytojo klasiko J. Tumo-Vaižganto autobiografija. Suredaguotus straipsnius mokiniai skaitys ir pristatys visai klasei. Mokinių laukia trys kūrybinės veiklos. I veikla. Pažintis su J. Tumo-Vaižganto gyvenimu ir kūryba. Vaižganto muziejaus edukatorius, su skaidrėmis, vaizdo įrašais, pristatys Juozą Tumą-Vaižgantą, jo gyvenimą ir kūrybą. II veikla. Kursime „Tėvynės sargo“ straipsnius ir juos redaguosime. Mokiniai gaus magnetines lenteles „Tėvynės sargas“ ir vokus su citatų ir nuotraukų rinkiniu. Trys grupės parengs tris skirtingus straipsnius: J. Tumo-Vaižganto „Gyvenimo pradžia“, „Branda ir studijos“ ir „Kūrybinė veikla“. Visi bus kviečiami atsakingai, chronologiškai, istoriškai ir kūrybingai mąstyti. Imsis tekstų redagavimo – kritiško tekstų apmąstymo, atrinkimo, siejimo ir iliustravimo darbų. III veikla. Straipsnius pristatysime ir aptarsime. Išvažiuojamoji edukacinė programa „Vaižgantas ir „Tėvynės sargas“ mokiniams bus vertinga rengiantis baigiamiesiems mokyklos egzaminams, paskatins mokinius tikėti savimi, būti Lietuvos kūrėjais, auginti savyje, savo šalyje ir pasaulyje gėrį, šviesą, teisingumą, meilę, išmintį, dėkingumą, supratingumą, dorovę, orumą, atkaklumą, drąsą, stiprybę ir viltį. Mokiniai prisilies prie J. Tumo-Vaižganto darbų – taps pirmojo Vaižganto redaguoto žurnalo „Tėvynės sargas“ redaktoriais. Kartu su Vaižgantu taps Lietuvos kūrėjais, saugančiais savo šalies savastis, grožį, atmintį ir turtą. Vaižganto žodžiais tariant – sieksime „susiprasti, atsitokėti, atsiminti praeitį, pamylėti dabartį“, kol atrasime, „kurgi tavo širdužė linksta“ (Vaižgantas).


Paskaita apie kavos istoriją ir piešimas su kava.

Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės.
Teorinė dalis: užsiėmimo dalyviams bus pasakojama apie kavos istorią, kaip ji atkeliavo į Europą, supažindinama su įvairių tautų kavos tradicijomis. Dalyviai mokysis piešti su kava. Metodika: nagrinės ir vadovaudamiesi įgytomis žiniomis komentuos paveikslus, įsisavins pagrindines kavos pigmento kaip dažų naudojimo technikas, susipažins su vaizdo komponavimo principais, sluoksniavimu (glazūravimo technika), šviesos ir šešėlių perkėlimu, piešimu „šlapias ant šlapio“ (pranc. travailler dans l'eau), taip pat sausuoju būdu. Praktinė dalis: mokiniai patys kurs piešinį su kava, ras optimalų kompozicinį sprendimą, pritaikys įvairias technikas, kurių išmoko teorinės dalies metu, formuosis savarankišką nuomonę apie meną.  Sukūręs unikalų kūrinį ant popieriaus, mokymų dalyvis jį pasiims su savimi.


Trakų istorinio nacionalinio parko direkcija

Edukacija " Pažinkime istorinius parkus" vyksta įstorinių parkų pažinimo centre ir istoriniame E. F. Andre projektuotame parke (gyvai).  Moksleiviams mokymų salėje Aula multimedijos pagalba pristatomi istoriniai parkai. Vėliau keliaujame į interaktyvią parkų ekspoziciją, kurioje galima pačiupinėti, prisiliesti, paklausyti ir tokiu būdu susipažinti apie istorinius parkus. Sekantis ekukacijos etapas, tai gyvas parko pažinimas su edukatoriumi-gidu.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Miestas mieste - Užupio respublika“ 5-8 kl

Unikalus Vilniaus kampelis – aprašytas Pietų Korėjos rašytojo Hailji romane, turintis savo ambasadorių Ponulį ir katiną naikinantį baimės jausmą. Vilniaus priemiestis su savo vėliava ir Konstitucija, pinigais ir prezidentu. Kodėl ši miesto vieta tokia išskirtinė, kad ją net 3 kartus lankė Dalai Lama? Kodėl ji vadinama „Rusų miestu“ ar „Druskos keliu“? Šiandien Užupis mus pasitinka su vienu pirmų Europoje meno inkubatorių, unikaliomis skulptūromis, požeminių slėptuvių ir „Konkės“ liekanomis. Programos tikslas supažindinti mokinius su vienu seniausių Vilniaus priemiesčių ir jame išlikusiomis architektūrinėmis, kultūrinėmis, istorinėmis detalėmis, objektais ir pastatais. Pagrindiniai edukacinės ekskursijos uždaviniai – klausantis istorinio pasakojimo papildyto vizualia medžiaga, pažinti šią miesto dalį ir atrasti jame įvykusius pokyčius ir paslėptas detales: dingusius, nugriautus, konservuotus ar atstatytus gyvenamuosius pastatus, vienuolynus, maldos namus. Ugdant pastabumą ir dėmesį detalėms, tobulinti gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti šios miesto dalies kultūrinę aplinką: skirtingais laikais prie Vilnelės dirbusių amatininkų ir jų cechų veiklą, menininkų kūrybą bei jų darbus, Bernardinų kapinių unikalumą ir čia palaidotų svarbių istorinių asmenybių indėliu į Lietuvos ir Vilniaus istoriją, mokslą ir kultūrą. Istorinis pasakojimas papildytas vizualine medžiaga - senovinėmis nuotraukomis, taip pat mokiniai įtraukiami į praeities paieškas, edukacinius, teminius žaidimus padedančius pažinti ir interpretuoti, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą, perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Paslauga vykdoma naujoje Odetos galerijoje, kurioje gausu eksponatų: margučių,
karpinių ir medžio bei lino raižinių. Šiame užsiėmime daugiausiai dėmesio skiriama būtent karpiniams. Pademonstruoju labai daug originalių karpinių ir lietuvių autorių, ir karpytojų iš viso pasaulio. Iš demonstruojamų pavyzdžių išmokstame skirti simetriškus karpinius nuo asimetriškų.
	Susipažinę su tradiciniais karpiniais, mes mokysimės kurti simetrišką karpinį paveikslą. Tik išgirdus žodį „karpinys“, mums prieš akis iškyla būtent simetriškas paveikslas. Lietuviškų autorinių karpinių bene svarbiausias bruožas – taisyklinga simetrija. Ji suteikia kūriniui ritmiškumo. Simetriškų raštų kūrinys suteikia darnos ir harmonijos pojūtį. Simetriškus raštus randame išpieštus ant kraičio skrynių ir medinių langinių, sutinkame prieverpsčių, geležinių saulučių ornamentikoje ir kituose mūsų tautodailės kūriniuose.
Kuo skiriasi simetriškas karpinys nuo asimetriško? Jei norime sukurti asimetrišką karpinį, imame popieriaus lapą, jame išsipiešiame visą numatytą piešinį ir iškerpame. O simetriškam karpiniui popieriaus lapą lenkiame per pusę, tada išsipiešiame pusę norimo piešinio, kurio centras sutampa su popieriaus lenkimo linija. Kerpame per abu popieriaus sluoksnius, ir tik galiausiai atlenkę, pamatome galutinį variantą.
O kodėl planuojame kirpti būtent Gyvybės medį? Nes jis yra dažnas ne tik lietuvių tradiciniame mene, bet ir mūsų pasaulėjautoje. Gyvybės medis – tai pasaulio centras, visatos ašis, apie kurį vyksta visas žmogaus gyvenimas.
Per užsiėmimą kiekvienas mokinys išmoksta išsipiešti ir iškirpti originalų , savo sugalvotą simetrišką medį. Išmoksta taisyklingai klijuoti karpinį ant pasirinkto fono su skystais klijais. Vėliau pristato savo užbaigtą kūrinį visiems klasėje, papasakoja, ką norėjo pavaizduoti, ar pavyko savo užmanymą perteikti karpinių technika. Užsiėmimo pabaigoje suorganizuojama visų dalyvių darbų parodėlė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Kultūrinė edukacinė programa - orientacinė ekskursija "Vilniaus sekliai" 9-12 kl.

Jeigu mėgstate mįsles, iššūkius, esate kūrybingi bei sumanūs, norite smagiai ir prasmingai praleisti laiką ir pažinti Vilnių ir jo pasislėpusias detales, nematytus ženklus, kiemelius, skulptūras ir simbolius – ši orientacinė pažintinė programa kaip tik Jums. Komandinių užduočių pagalba mokinius siekiama įtraukti į gyvą miesto tyrinėjimą, skatinti susieti dabarties sąsajas su praeitimi, plėsti intelektines moksleivio galias, ugdyti aktyvų, kūrybingą, atsakingą ir paveldą saugantį pilietį. Supažindinti su istorinius įvykius žyminčiomis vietomis, architektūros ir kultūros vertybėmis, meniniais elementais, istoriniais reliktais, jų išsaugojimu galimybėmis ir pritaikymu dabartyje. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, istorinis pasakojimas papildomas vizualine medžiaga. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Kiekvienais metais, artėjant šv. Velykoms, muziejus kviečia dalyvauti kiaušinių marginimo pamokėlėse, kurių metu pasakojama apie Klaipėdos krašto velykinius papročius bei tradicijas, senuosius kiaušinių dažymo būdus, spalvas ir ornamentiką. Praktinės dalies metu vaikai patys vašku margina kiaušinius bei juos dažo. Į užsiėmimą kiekvienam dalyviui reikia atsinešti po 1–2 virtus kiaušinius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ar gi nebūtų smalsu pažvelgti į „atgyjančius“ žmogaus kūno organus ar pabandyti pačiam sudėti anatominį žmogaus modelį? Sužinoti, kaip senais laikais vyko anatomijos tyrimai? Pamatyti įspūdingas senovines medicinos iliustracijas ir patiems sukurti anatominį piešinį?  Smalsius ir žingeidžius vaikus kviečiame ne tik praktiškai pažinti žmogaus kūno anatomiją, bet ir pasinerti į iliustruotą medicinos istorijos pasakojimą. Pažinsime, žaisime ir kursime kartu.
Edukacija skirta pradinių klasių mokiniams. Trukmė: 1–2 klasės mokiniams – 60 min., 3–4 klasės mokiniams – iki 80 min. Pasakojame paprastai, linksmai, gal net truputį šiurpiai, bet vaikams suprantama kalba. Supažindiname su medicinos istorijos raida per senąsias 18–20 a. pr.  medicinos knygas ir jų iliustracijas. Kviečiame praktiškai įveiklinti įgytas žinias dėliojant žmogaus anatominį modelį ir patiems kuriant pasirinktą žmogaus kūno organą, kurį užfiksuosime momentiniu fotoaparatu, taip sukuriant edukacijos prisiminimą ir dar vieną anatominį piešinį.
Edukacija siekiame vaikams suteikti medicinos raštingumui būtinų pagrindų, pažinti medicinos istorijos kultūros paveldą, skatiname domėtis medicinos mokslais ar net įveikti baimes susijusias su žmogaus kūnu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šešėlių (ir ne tik) spektaklis ,,Mikė Pūkuotukas ir KITI"

Tai interaktyvus spektaklis pradiniu? klasiu? amz?iaus vaikams pagal A.A. Milne knygos „Pu?kuotuko pasaulis“ is?traukas. Spektaklio autore?s kvies maz?uosius z?iu?rovus atrasti ranku? s?es?e?liu? teatro pasauli? bei pakeliauti po paslaptinga?ja? S?imtamyle? giria?. Joje, kartu su Mike Pu?kuotuku bei jo draugais, vaikai pasiners i? netike?tus nuotykius, pade?s i?veikti is?kilusius is?s?u?kius ir kartu s?ve?s draugyste?s dovana?.
„Kai tik tave pamac?iau, is? karto supratau, kad mu?su? laukia nuotykiai.“ – Mike? Pu?kuotukas
Režisierė ir dramaturgė
Miglė Remeikaitė
Scenografė
Rūta Žinienė
Kompozitorė
Toma Čepaitė
Šviesų dailė
Pijus Vasiliauskas
Aktorės
Eglė Agota Matulytė
Adelina Skalandytė


Edukacinis užsiėmimas Ratilo raštai raštuoti, vyksiantis Šiaulių kultūros centre, kviečia 1–6 klasių mokinius patirti tradicinio lietuvių audimo meno paslaptis. Tai unikali galimybė ne tik sužinoti apie audimo istoriją, bet ir susipažinti su mūsų kraštui būdingais audimo būdais. Dalyviai turės progą aptarti, kokias spalvas ir ornamentus naudojo audėjai, ir kaip šie elementai atsispindi etnografiniuose kostiumuose.

Užsiėmimo metu dalyviai sužinos apie audinių spalvų reikšmes bei simbolius, kas leis jiems suprasti, kodėl raudona simbolizavo gyvybę, o žalia – gamtos atgimimą. Išmokę šias svarbias pamokas, dalyviai galės realizuoti savo kūrybinius sumanymus, kurdami margaspalvius ornamentinius ratelius iš siūlų.

Tai ne tik kūrybinis procesas, bet ir galimybė išlaisvinti savo vaizduotę, eksperimentuoti su spalvų deriniais ir raštais, kurti unikalius kūrinius, kurie primins lietuviškas tradicijas. Kiekvienas dalyvis parsineš namo savo rankų darbo kūrinį, kuris taps puikiu prisiminimu apie šią edukacinę patirtį.

Šis užsiėmimas neabejotinai praturtins dalyvių kultūrinį sąmoningumą ir padės jiems suvokti savo tautos paveldą.


Augalai literatūroje: skaitymai ir knygų skirtukų gamyba

Literatūros su augalų simbolika skaitymai ir knygų skirtukų su augalų motyvais gamyba. Edukacija skirta lietuvių kalbos pamokoms praturtinti: 5–8 klasių moksleivių formaliojo ugdymo turinio papildymas neformalioje aplinkoje.
Edukacijos metu vyks įvairių literatūros kūrinių (prozos ir poezijos) skaitymai, siekiant išsiaiškinti augalų simbolių reikšmę kūrinyje. Skambės adaptuotos pasirinktai klasei privalomosios ir rekomenduojamosios literatūros sąrašuose esančių autorių – Hanso Kristiano Anderseno, Antuano de Sent-Egziuperi, Maironio, Salomėjos Nėries, Jono Aisčio, Sigito Gedos, Henriko Radausko, Leonardo Gutausko ir kt. – kūriniai ir jų ištraukos. Po literatūros kūrinių ar jų ištraukų skaitymo vyks kūrybinė užduotis: bus gaminami knygų skirtukai su augalų motyvais.


Sakoma, kad žvejai prie Kuršių marių gyvenę jau Neolito akmens amžiuje. Ar tikrai? Tai ir daug kitų dalykų galėsite sužinoti edukacijos „Nelegalus žuvies turgus - Strykis“ metu. Moksleiviai bus supažindinami su senojo žvejų kaimo įsikūrusio Kuršių marių pakrantėje istorija, kuri neatsiejamai apsipynusi su žvejininkystės amatu. Startuosime iš Drevernos mažųjų laivų uosto, prieš tai užkopsime į  15 metrų aukščio apžvalgos bokštą, sužinosime legendą apie Marių atsiradimą ir kitų šmaikščių, bet istoriškai svarbių faktų. Tada mūsų lauks trumpas plaukimas laivu „Vilas“ iki šalia esančio, kadaise buvusio žuvies turgaus Strykio. Strykio teritorijoje įkurtoje lauko ekspozicijoje mokiniai galės išvysti, paliesti ir net pauostyti daugelį žvejams priklausiusių įrankių, rakandų, pasimatuoti žvejo batus, o rankose patūrėti bučia ar iš medžio drožta senovinę meškerę. Ir turbūt teks išduoti paslaptį kodėl Strykis buvo vadinamas nelegaliu žuvies turgumi, garsiai kelsime idėjas, fantazuosime kartu atrasdami ir daug naujų dalykų apie kuriuos anksčiau gal būt net ne teko susimąstyti. Vienas iš jų, žuvies atsiradimo ir gyvenimo ciklas. Ar kada teko iš arti pamatyti kaip iš mažyčio mailiaus užauga didelė žuvis?
Jei ne, edukacijos pabaigoje galėsite užmesti akį į edukacinės žuvies fermos užkulsius, nuo lauke esančios pakilimo aikštelės vaizdas matomas lyg ant delno.


Velykos – viena gražiausių pavasario gamtos atgimimo švenčių, kurios neatsiejamas simbolis – margutis. Nuo pagonybės laikų kiaušinis buvo laikomas atsinaujinimo, gyvybės simboliu, o magintiems kiaušiniams suteikiamos magiškos galios.
Edukacinio užsiėmio metu dalyviai išgirs įdomias istorijas apie margučių marginimo ir keitimosi jais trsdicijas, apžiūrės autentiškus įvairia technika tautodailininkų margintų margučių pavyzdžius. Sužinos margučių spalvų ir raštų reikšmes. Pateikus dalomąją medžiagą su baltiškųjų simbolių pavyzdžiais, susipažins su jų prasmėmis ir atsirinks sau tinkančius ir patinkančius, kur iš jų raštus. Iš baltiškų simbolių susikurtus raštus pieš ant medinio margučio – susikurs gražiausią velykinį margutį. Edukacinio užsiėmimo metu diskutuose, ugdysime komunikavimo ir pažinimo kompetencijas, kūrybingumo ir kritinio mąstymo gebėjimus, patirsime kūrybos džiaugsmą. Mokiniai, dalyvavę edukaciniame užsiėmime, geriau suvoks paprotinio margučių marginimo meno giluminę prasmę, šios tradicijos išsaugojimo ir tęstinumo svarbą. Edukacinio užsiėmimo metu dekoravę medinį margutį, moksleiviaa jį suvoks ne tik kip dekoratyvinį elementą, bet kaip giluminį margučių marginimo tradicijų įprasminimą. Mokysimės atsisakyti perteklinio vartojimo – margutis pagamintas iš tvarios medžiagos – medienos-, galės būti naudojamas Velykiniu laikotarpiu daugelį metų.
Edukacinis užsiėmimas gali būti vedamas lietuvių ir rusų kalbomis.


Edukacija remiasi senuoju fotografijų gaminimo principu – cianotipija ir skiriama pirmiesiems Palangos fotografams Paulinai Mongirdaitei  ir Ignui Stropui.

Cianotipija – intriguojantis, įdomus ir įtraukiantis fotografinis procesas, o edukacinis cianotipijos užsiėmimas „Mėlyna? Mėlyna!“ – puiki proga tai pabandyti! Cianotipija galima žaisti, eksperimentuoti ir savo darbus paversti asmeniniais šedevrais nebūnant nei geru fotografu, nei geru dailininku. Visada pavyks! Rezultatas – jūsų rankose išryškėjantis paveikslas. Stabtelėjimas, laukimas ir grožėjimasis su žiupsneliu chemijos ir fizikos – tikra magija!

Lėtai ryškėjantis atspaudo vaizdas su žinomu miesto pastatu, nubėgančia gatve ar kitu objektu, verčia stabtelėti, laukti ir grožėtis...

Cianotipiją gali išbandyti kiekvienas – nuo pradinuko iki dvyliktoko. Jos rezultatas – šviesiai arba tamsiai mėlynas atspaudas.

Cianotipija yra patraukli savo technikos paprastumu, bet nepaisant to, procesas yra kupinas kūrybiškos improvizacijos, vaizdo atsiradimo laukimo, nuostabos.


Dirbtuvių metu dalyviai supažindinami su šiuolaikinio cirko žanru ieškant atsakymų į klausimus: kuo šiuolaikinis cirkas skiriasi nuo tradicinio? Kaip tapti cirko artistu? Kada pradėti mokytis cirko? Kokių yra cirko disciplinų? Taip pat trumpai pristatomos galimybėmis apjungti cirką su skirtingomis meno srtitimis, o prieš pradedant fizines veiklas, žaidimų pagalba daromas apšilimas, kuriuo naudojasi net ir cirko profesionalai. Apšilę ir pasiruošę vaikai keliauja pažindintis su tokiomis cirko disciplinomis kaip žongliravimas ir akrobatika. Praktinių pratimų pagalba mokomasi pirmųjų triukų su trenerių pagalba, kuriuose atsiskleidžia cirko nauda mokinių ugdymo procese, pavyzdžiui, kūrybiškumo, pasitikėjimo savimi ir kitais skatinimas per žaismingas ir įtraukinačias veiklas. Galiausiai vaikai gali parodyti ką išmoko, atlikti triukus kaip tikri cirko artistai taip gerinant komunikaciją ir empatiją tarp bendraamžių.


Edukacinė programa „Margučių raštai" (1 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: Skatinti mokinių domėjimąsi paprotiniais menais bei kalendorinių švenčių papročiais. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti Velykų šventės ritualus išryškinant jų vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Populiarinti mokyklų bendruomenėse tradicines margučių marginimo technikas, demonstruojant vašku margintų bei skutinėtų margučių pavyzdžius. 3. Atskleisti tradicinės kultūros žmonių grožio supratimą, supažindinant su liaudies dailės ornamentų komponavimu, spalvų ir raštų simbolika. 4. Skatinti tautinio paveldo produktų gamybos technologijų perimamumą, pratęsiant tiesioginį amato perimamumą.
Užsiėmimo dalyviai supažindinami su Velykų šventės kilme ir ritualais. Pristatomos trys tradicinės margučių ornamentų komponavimo schemos, aptariama margučių konservavimo technologija.  Demonstruojant video siužetų / pasakojimų „Margučių marginimas skutinėjant" bei „Tradicinis marginimas vašku" fragmentus, pristatomi tradiciniai, Lietuvoje labiausiai paplitę margučių marginimo būdai. Demonstruojami Jonavos rajono tautodailininkų marginti bei skutinėti margučiai. Mokomasi tradicinių žaidimų su margučiais. Demonstruojamas animacinio filmo fragmentas. Mokiniai mokosi marginti margučius tradicinėmis marginimo technikomis – išrašant margučius vašku arba skutinėjant (pasirinktinai). Mokiniai eina velykinius ratelius, žaidžia žaidimus.  Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius ir idėjas. Siekiamas poveikis:  mokiniai susipažins su tradicinėmis marginimo technikomis, raštų simbolika, gebės sukurti tradiciniam menui būdingą kompoziciją, gebės dekoruoti margutį tradiciniu marginimo vašku būdu arba skutinėjimo būdu. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Mob.: +370 60120070


„Personažo kūrimo dirbtuvės“ išvažiuojamoji edukacija

Kai žiūrite spektaklį, ar kada pagalvojote, kiek daug elementų būtina išanalizuoti, kad būtų sukurta būtent tokia lapė ar toks berniukas? Iš kur atsiranda jų eisena, kalbėjimo maniera, išraiška ir kiti svarbūs elementai? Ko reikia, kad personažas būtų įtikinamas, įsimintinas ir išraiškingas? Pasitelkdami įvairiausius teatrinius žaidimus vaikai įmins ne tik šias mįsles, tačiau ir patys sukurs personažus. Pajusdami savo kūno ir balso galimybes, lavindami atmintį ir koncentraciją, ugdydami kūrybiškumą ir darbo komandoje įgūdžius vaikai mokosi suprasti teatro meno kūrimo subtilybes, pastebėti naujus dalykus ir kurti visapusiškai įdomų personažą.


Ką pasakoja Vilniaus gynybinės sienos bastėja?

Mes kiekvieną dieną susiduriame su daugybe istorinių šaltinių, kurie mums pasakoja apie praeitį. Juos atpažinti ir suprasti – svarbus kiekvieno mūsų uždavinys. Juk ne veltui prieš keletą tūkstančių metų garsusis filosofas Ciceronas sakė, kad istorija yra gyvenimo mokytoja. Susitikę bastėjoje nagrinėsime tokias temas, kaip Vilniaus praeitis, gynyba, ginkluotės istorija nuo titnaginių iki parakinių ginklų atsiradimo, Vilniaus bastėjos paslaptis ir pastato išskirtinumas. Ugdydamiesi komandinio darbo kompetenciją mokysimės atskleisti praeitį, nagrinėti pačius įvairiausius istorinius šaltinius ir mus supantį pasaulį.


Indija iš arti: indiški šokiai (demonstracija/šokio pamoka)

Pasinerkite į nuostabų šokio pasaulį, kuriame dvelkia indiškosios kultūros magija! Kviečiame į indiško šokio dirbtuves-pasirodymą, kuriose turėsite išskirtinę galimybę prisiliesti ir pajusti indiškos šokio unikalumą.
Teorinėje dalyje bus pristatomos klasikinio indiško šokio ypatybės, jo sąsajos su Indijos mitologija, religija ir visuomene. Sužinosite apie dievus, herojus ir mitus, kurie įkūnijami šokiu perteikiamuose pasakojimuose ir per kuriuos atsiskleidžia Indijos kultūros gylis.
Per praktinę dalį jūs turėsite unikalią galimybę išmokti specifinių kūno judesių, būdingų Kathak ir Odissi šokiams. Šie šokiai garsėja savo gražiais rankų ir akių judesiais, kurie, kaip teigiama, atspindi emocijas ir  mitologines istorijas. Edukacijos vadovė pateiks pavyzdžius, padės išmokti techniką ir supažindins su klasikinio indiško šokio esme.
Trečioje edukacijos dalyje jus nustebinsime klasikinio indiško šokio pasirodymu, kuriame prasmingai ir įspūdingai bus atskleista indiško šokio estetika ir fenomenalumas.
Šios dirbtuvės yra puiki galimybė išbandyti save ir atrasti naujas keliones per tūkstančius metų senumo Indijos kultūros bruožus. Jos skatina kūrybiškumą ir saviraišką, leidžia išreikšti save per šokio judesius ir per šokį susipažinti su tolima kultūra, jos istorija ir mitologija.
Taigi, jei jums įdomi kultūra, kūrybiškumas ir naujos patirtys, nepraleiskite galimybės sudalyvauti šiose įkvepiančiose indiško šokio dirbtuvėse!


ETNO kilimo raštuose - gamta, tautosaka, aprėdai

Biržų rajono savivaldybės Jurgio Bielinio viešoji biblioteka

Programos tikslas – stiprinti kultūrinę savimonę, supažindinant dalyvius su regiono etnine kultūra, skatinti pasididžiavimą savo paveldu ir tapatybe. Uždaviniai: 1. Supažindinti su karstinio regiono gamtiniais ypatumais ir šio krašto tautosaka; 2. Per tautosakos kūrinius suteikti žinių apie lietuvių liaudies tradicijas, papročius, žmogaus ryšį su gyvąja gamta; 3. Pristatyti Aukštaitijos krašto tautinį kostiumą; 4. Edukacijoje naudoti įvairią interaktyvią veiklą, skatinančią dalyvių įsitraukimą, bendradarbiavimą ir kūrybiškumą.
Norint suprasti lietuvių tautosaką, prieš akis reikia turėti senojo kaimo žmogaus gyvenimą: jį supančią gamtą, jo darbus, papročius, mąstyseną, aprėdus. Tautosaka – neatsiejama mūsų kultūros, tautinio tapatumo dalis ir jos atspindys. Per tautosakos kūrinius užsiėmimo dalyviai susipažins su karstinio regiono gamtiniais ypatumais ir šio krašto etnokultūra. Pateiksime įdomios informacijos apie įspūdingą gamtos darinį – karstinę įgriuvą, papasakosime legendą apie Karvės olos atsiradimą. Tautosakos pagalba mindami mįsles, išklausydami pamėgdžiojimus, būrimus, žaisdami patarlių dėlionę, klausydami lietuvių liaudies pasakos „Sigutė“ dalyviai pagilins žinias apie lietuvių liaudies tradicijas, papročius, žmogaus ryšį su gyvąja gamta. Kalbėdami apie Aukštaitijos regiono tautinio kostiumo pagrindinius bruožus, išskirtines detales, užkoduotus raštus juostų ornamentikoje, susipažins su Aukštaitijos regiono moterų ir vyrų aprėdų savitumu. Praktinio užsiėmimo metu atlikdami kūrybinę užduotį  dalyviai naujai interpretuos tradicinius raštus ir pritaikys dekoruodami drobinį maišelį.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Kultūrinė edukacija „(Ne)spręsk iš viršelio“ skirta skatinti 5–7 kl. mokinių kritinį mąstymą, renkantis skaitomą literatūrą, ir atliepti jausmą, kad ne visos knygos turi būti mums įdomios.
Dalyvių laukia kūrybinės, komandinės užduotys. Jų metu žvelgsime į knygą kaip į „eksperimentą“, galbūt kuriamose istorijose mokiniai atras save ar aktualią problematiką. Veiklos kvies bendrauti, geriau pažinti save ir vienas kitą, dalyvauti „autoriaus ir skaitytojo“ žaidime.
Bandysime ieškoti atsakymų: ko reikia knygai, kad ji surastų savo skaitytoją, ar viršelis visada atitinka turinį? Kaip gali keistis nuomonė, atidžiau pažvelgus į atskiras knygos dalis: iliustraciją, pavadinimą, perskaičius ištrauką? Kiek yra svarbi istorijos pabaiga?
Užsiėmimo pabaigoje reflektuosime jausmus ir mintis. Dalyviai bus kviečiami pasiskolinti norimą šiuolaikinio rašytojo knygą į namus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Tarpdisciplininio šokio spektaklio, filmuko, diskusijos ir empyrinio patyrimo metu kviesime mokinius patyrinėti ir atrasti grožį skirtumuose. Įtraukiojo meno pagalba, kur artistai yra žmonės su negalia, plėsime nusistovėjusias visuomenės normas bei mažinsime atskirtį.
Pasirodymo metu dalyviai judesio pagalba perteikia savo eilinę gyvenimo dieną:  ryto ritualus, kelionę į darbą, darbą pašte, bei užbaigia dieną šokių pamokoje, kurios metu parodome šokio choreografiją.
Po pasirodymo kviečiame pažiūrėti filmuką „Negailėti, o pažinti. Kasdienybėje negalia tik nepatogumas“, kur dalyviai bei projekto autoriai dalinasi požiūriu apie negalią bei apie savo patyrimus. Filmukas yra pritaikytas regos negalią turintiems ir yra įgarsintas garsiniu vaizdavimu.
Toliau mokinius kviečiame dalintis savo mintimis, suvokimais bei įžvalgomis diskusijos metu.
Diskusiją moderuoja žmogus su regos negalia bei cerebriniu paralyžiumi. Mokiniai į diskusiją įtraukiami naudojant lengvą jumoro formą bei atvirai dalinantis savo gyvenimo patirtimis. Mokiniai supažindinami su išmaniosiomis technologijomis, kurios palengvina žmogaus su negalia kasdienybę.
Pabaigai siūlome “pasimatuoti negalią” ir taip įtvirtinti teorinius suvokimus praktiškai, savo kailiu: išbandyti neįgaliojo vežimėlį, pasivaikščioti su neregio lazdele, pasimokyti gestų kalbos, žaidimo poroje metu išbandyti garsinį vaizdavimą , kur vienas užsimerkia, o kitas bando apibūdinti matomus objektus/reiškinius.


"Laiko spalvos" programa tęstinė, kurioje moksleiviai susipažins su muzikos istorija, pažins muzikinės kultūros ištakas ir raidą, stilistines ypatybes, žanrus, muzikos ir kitų menų sąveiką, kultūros epochas. Paslaugos tikslas -supažindinti vyresnių klasių moksleivius su pučiamųjų instrumentų muzika pagal į epochas renesansą, baroką, klasicizmą, romantizmą ir XX-o amžiaus modernizmą. Spėsime, kuriai stilistinei epochai priskirtinas klausomas muzikos kūrinys, mokysimės nustatyti, kuriam istoriniam periodui priklauso kūrinys. Analizuosime kompozitorių kūrinius, pagrindinius stilistinius skirtumus, laikotarpių muzikos kalbos ypatumus, išmoksime naujų muzikinių terminų, supras jų reikšmę.


Pabėgimo kambarys „Partizano pėdsakais“ – tai unikali galimybė patirti tai, kas pasakojama knygose bei filmuose, o šios istorijos herojais būsite jūs!
Nusikėlę į 1948 metus, atsidursite  Priekulės NKVD saugumo būstinėje – teritorijoje, kurią gaubia tamsus praeities šydas. Remiantis istoriniais liudijimais, iš šios vietos pavyko pasprukti tik vienam žmogui. Jūsų tikslas – sekant jau pabėgusio partizano pėdsakais, ištrūkti iš šios būstinės.  Kaip? Jūs patys turėsite galimybę tai išbandyti...


Edukacija skirta 8-12 klasių mokiniams. Tikslas – įdomiai ir patraukliai supažindinti programos dalyvius su XVII a. Kėdainių miestietiškąja kultūra. Edukaciją sudaro 2 dalys – Kėdainių senamiestyje ir Kėdainių krašto muziejuje. Edukacijos dalyviai skaitydami tekstus susies Kėdainių Magdeburgo teisę su miestiečių priesaika, tyrinės skirtingus miestų gyvenamuosius kvartalus, miestiečių vyriškus ir moteriškus drabužius, rašymo įgūdžius tobulins žąsies plunksna,  diskutuos apie kunigaikščių Radvilų dvaro įtaką miestiečių gyvenimo būdui. Pasitelkdami turimas žinias įvardins renesanso architektūros ypatumus, atskleis miestiečių indėlį lietuvių raštijos spaudiniams ir švietimo sistemos plėtrai.


Spektaklis vyresniųjų klasių moksleiviams "Prabangos" (pagal J.Savickio noveles)

Interaktyvus spektaklis paruoštas pagal Jurgio Savickio noveles ("Palikimas", "Ponia Janina Sudocholskienė", "Prabangos") iš antrojo rašytojo apsakymų rinkinio „Ties aukštu sostu“ (1928). "Jurgio Savickio kūryba inteligentiška, vientisa ir stilinga. Stebėti pasauliui ir gyvenimui autorius pasikėlė nuo žemės ,,ties aukštu sostu ” (V.Mykolaitis- Putinas 1928 m.). Jurgis Savickis yra kone vienintelis europietiško tipo rašytojas lietuvių literatūroje. Tai labai intensyvaus, glausto stiliaus menininkas, reformatorius, į perdėm rimtą lietuvių literatūrą vienas pirmųjų įvedęs ironiją, humorą,parodiją, leidęs sau pažaisti įprastais lietuvių literatūros stiliaus, tematikos ir pasaulėžiūros dalykais bei savo skaitytojų lūkesčiais. J. Savickis – neabejotinai „kitoks“ lietuvių literatūroje. Kitoks, nei iki tol lietuvių novelėse vaizduotas, yra ir jo kūrybos žmogus. Šis kūrėjas išsiskyrė antitradiciškumu: vietoje charakterių – simbolinės figūros, nematomo režisieriaus paverstos marionetėmis, vietoje aiškumo – galvosūkį menantys antrieji pasakojimo planai, kuriuos iššifruoti padeda tik išankstinis autoriaus pažiūrų ir būdo pažinimas. Gyvenimą jis vaizduoja kaip teatrą, kuriame žmogus atlieka tam tikrą vaidmenį


Kultūrinės edukacijos užsiėmimas „Dvaras kaip mikrokosmosas“ vyksta Aristavėlės dvare. Veiklos pagrindinis tikslas – stiprinti mokinių kultūrinio akiračio plėtrą bei sąmoningumą, skatinti kūrybinę saviraišką ir saviugdą, aktyvinti krašto kultūros, istorijos ir gamtos paveldo informacijos sklaidą, patiriant pažinimo, atradimo džiaugsmą.

Uždaviniai: 1. Supažindinti mokinius su Aristavėlės dvaro istorija. 2. Pristatyti mokiniams šiuo metu Aristavėlės dvaro rūmuose lankomas erdves kaip Apšvietos laikotarpio, klasicizmo, pavyzdžius. 3. Skatinti mokinius įgytą informaciją pritaikyti praktinėje veikloje – ieškant sąsajų tarp pasaulinių įvykių ir jų įtakos kasdienai. 4. Ugdyti komandinio darbo patirtį.

Edukacinio užsiėmimo metu naudojamasi pasakojimu-ekskursija, fotografijomis, schemomis, virtualia medžiaga apie dvarą, archeologiniais radiniais, ekspozicijos medžiaga. Supažindinus edukacijos dalyvius su dvaro istorija, pristačius dvaro lankomų erdvių ankstesnes paskirtis bei šiandienos aktualijas, aptariamas Aristavėlės salės lubų plafono dangaus skliauto su 12 zodiako ženklų kūrimas. Mokiniai padalinami į keturias komandas (4 metų laikai). Šios komandos pasiskirsto ženklus ir atkuria tapybą: vieni užbaigia neišlikusį piešinį (analogų principu), kiti dengia foną, treti figūras, paskutinieji išryškina kontūrus. Darniai dirbant, išgaunamas efektingas trompe l'oeil – iliuzinės tapybos – efektas. Sudėjus visų keturių komandų atliktus 12 ženklų, suformuojamas Aristavėlės dvaro rūmų salės lubų plafonas, kuris atspindi kosmosą.
Šios edukacijos dalyviai ne tik susipažins su Aristavėlės dvaru, jo istorija, įgis teigiamą požiūrį į kultūros paveldą ir jo išsaugojimo svarbą, bet ir mokysis bendros, draugiškos veiklos komandoje, turės galimybę kūrybai, saviraiškai ir patirs atradimo džiaugsmą.


Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Interaktyvusis edukacinis žaidimas „Sovietinis inkubatorius“ (skirtas 8–12 kl., trukmė 1 val.) Žaidimas atveria mūsų valstybės ir mūsų tautos naujausių laikų istoriją. Kodėl tai naudinga mokytojams? Lengvai pritaikoma prie ugdymo turinio; paprasta; tai galimybė pasisemti įkvėpimo. Kodėl tai naudinga moksleiviams? Įvairus turinys ir forma; interaktyvu; tai galimybė kurti. Temos Sovietų Sąjungos įvykdyta Lietuvos okupacija ir aneksija; sovietų valdžios vykdytos masinės represijos; pastangos išsaugoti tautinę savastį okupuotoje Lietuvoje, kasdienis žmonių gyvenimas totalitarinio režimo, siekusio sukurti naująjį sovietinį žmogų, sąlygomis.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Išgelbėję pasaulį (išvažiuojamoji paslauga)

Tai edukacinis užsiėmimas apie žydų gelbėjimo procesą Lietuvoje Antrojo pasaulinio karo laikotarpiu. Šio edukacinio užsiėmimo metu dalyviai sužinos apie drąsius žmones, kurie rizikavo savo gyvybėmis, kad išgelbėtų kitus. Aiškinsis, kokie išradingi, bet tuo pačiu metu ir labai pavojingi buvo gelbėjimo būdai, supras, kuo rizikavo ir kas grėsė už gelbėjimą tiek žydų gelbėtojams, tiek (iš)gelbėtiems žmonėms. Edukacinis užsiėmimas ugdo kritinį mąstymą, kultūrinį sąmoningumą bei kūrybiškumą, skatina diskutuoti apie moralinius pasirinkimus bei vertybes.


Ekspozicijos "Nemunas ir gyvenimas prie jo" lankymas 1-4 kl.

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Ekskursijos trukmė - 45 minutės. Ekskursija vyksta Panemunių regioninio parko lankytojų centre, kur ekskursijos dalyviai supažindinami su ekspozicija "Nemunas ir gyvenimas prie jo". Pirmojoje ekspozicijos salėje ekskursijos dalyviai supažindinami su šio krašto kraštovaizdžiu ir istorija, išsiaiškinama, kaip susiformavo statūs Nemuno šlaitai, kodėl šioje Lietuvos dalyje gausu pilių ir piliakalnių, išsiaiškinama jų reikšmė seniau ir aktualumas dabar. Informacija ekskursijos dalyviams pateikiama žodiniais pasakojimais, žaidimo forma ir vaizdinėmis priemonėmis - išmaniuosiuose terminaluose galima rasti vaizdinės ir garsinės informacijos, yra įrengti kiekvieną temą atitinkantys informaciniai stendai. Antrojoje ekskursijos dalyje dalyviai supažindinami su senaisiais Panemunių krašto amatais - laivyba, sielininkyste, žvejyba. Stenduose yra įrengta išsami vaizdinė informacija apie buvusius svarbius ir tradicinius šio krašto amatus. Ekskursijos dalyviai gali pasivaikščioti sieliu, išbandyti ruporus, brašpilį (laivuose inkarams iškelti naudotą įtaisą), "plaukti" specialiai tam pagaminta valtimi, interaktyviose skrynelėse pasitikrinti žinias apie senuosius Nemuno amatus, naudojant piešimo techniką pasigaminti sau atvirutę. Ekskursijos pabaigoje vyksta refleksija - aptariame iškilusius klausimus, pasidaliname įžvalgomis, siūlymais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kipras Petrauskas prašo su juomi nejuokauti!..“ ir nedelsiant dalyvauti ekskursijoje „Kai ponų nėra namie…“. Ekskursijoje susipažinsite su memorialine skyriaus ekspozicija – Petrauskų namu: statybomis, gyventojais, namo pritaikymu muziejaus reikmėms, kuriame saugomi autentiški namo šeimininko ir jo šeimos daiktai. Išgirsite linksmas, pikantiškas istorijas iš žymių šio namo gyventojų kasdienybės, susipažinsite su E. Žalinkevičaitės-Petrauskienės eilėmis, K. Petrausko įdainavimais ir M. Petrausko švietėjiška veikla bei kompozicijomis. Parsisiuntę iš "Google play" programėlę „Petrauskas the RemARkable”, nuskenavę nurodytą ženklą, nusikelsite į papildytąją realybę, kurioje galėsite išgirsti bei pamatyti šiek tiek daugiau įdomybių.
Ekskursija gali būti pritaikyta mokiniams su judėjimo negalia, sudarant ne didesnę kaip 5 asmenų grupę neįskaitant lydinčių asmenų - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.


Kuršių nerija yra ypatinga ir išskirtinė vieta, ne tik Lietuvoje, bet ir pasaulyje, todėl yra įtraukta į UNESCO pasaulio paveldą. Edukacijos metu mokiniai bus supažindinti, su Kuršių nerijos susidarymu, jos virsmu. Žmogaus ir gamtos darnos svarbą ir įtaką Kuršių nerijai. Bus atliekamos skirtingos interaktyvios užduotys, skatinančios dirbti savarankiškai ir komandoje.
Dviejų valstybių, Lietuvos Respublikos ir Rusijos Federacijos, teritorijoje esantis išskirtinis žmogaus ir gamtos kūrinys – Kuršių nerija – 98 km ilgio ir 0,350–3,6 km pločio, smėlio kopų pusiasalis, kuriame žmonės apsigyveno jau priešistoriniais laikais. Ši vietovė pasižymi išskirtinių kultūros ir gamtos savybių gausa ir yra išlaikiusi savo kultūrinę ir visuomeninę svarbą bei istorines funkcijas ir savitus darnios žemėnaudos būdus, susijusius su gamtinės aplinkos ypatumais.
Edukacija vyks ir lauke ir Gamtos mokykloje, todėl mokiniai bus skatinami mokytis skirtingomis sąlygomis.


Baroko epochos elementai Verkių dvaro sodybos istorijoje

PAVILNIŲ IR VERKIŲ REGIONINIŲ PARKŲ DIREKCIJA

Kultūrinės edukacijos tikslas – sudominti kultūros paveldu atskleidžiant Verkių dvaro sodybos kūrimosi istoriją barokinės epochos laikotarpiu bei ugdyti mokinių kultūrinį-istorinį sąmoningumą. Edukacijos metu siekiama supažindinti su baroko epochos laikotarpiu vyravusiais arcitektūriniais sprendimais Europoje, Lietuvoje ir Vilniuje. Tiesiogiai aplankant kultūros paveldo objektus bus atliekamos kūrybiškos edukacinės užduotys, susijusios su įdomiais faktais apie Verkių dvaro kūrimosi istoriją. Kultūrinės edukacijos po Verkių architektūros ir kraštovaizdžio draustinį metu mokiniai geriau pažins turiningą Verkių dvaro istoriją bei žymiausius baroko architektūros pradininkus Lietuvoje. Mokiniai bus įtraukiami į platesnį gyvą Verkių dvaro sodybos kūrimosi tyrinėjimą. Pabaigoje aptariant išlikusius baroko architektūros kultūros paveldo objektus Verkių kraštovaizdžio ir architektūros draustinyje bus atkreipiamas dėmesys į kultūros paveldo išsaugojimo iššūkius įvertinant baroko epochos kultūrinį palikimą Vilniaus architektūroje.


Kaip priklausyti grupei ir išlikti savimi ? Savęs ir savo vertybių pažinimas meno pagalba

Siūlome unikalią edukacinę kelionę, kur menas taps jūsų mokinių vadovu savęs pažinimo ir emocinio augimo kelyje. Per kūrybines užduotis ir įkvepiančias diskusijas, jūsų auklėtiniai atras naujų požiūrio kampų, stiprins tarpusavio ryšius ir lavins kritinį mąstymą. Atpažindami meno kūriniuose gvildenamas jų brandai aktualias socialines-emocines temas jūsų mokiniai tyrinės ir mokysis reflektuosi savo būsenas, mažinti agresyvų elgesį, atsispirti impulsyvumui, suprasti savo elgesio pasėkmes. Edukatoriaus-psichologo vedamas edukacinis užsiėmimas neabejotina investicija į mokinių asmenybės augimą, nes menas jungia, įkvepia ir gydo. Edukacija svarbi mokantis kurti  ir puoselėti harmoningus santykius, identifikuoti save grupiniame ryšyje su kitais.


Mažeikių Henriko Nagio viešoji biblioteka

Intelektualus žaidimas „Žiniasvydis“ skirtas įtvirtinti 9–12 klasių mokinių literatūros žinias, skatinant jų domėjimąsi kūriniais, įtrauktais į mokyklos bendrojo ugdymo programas. Klausimai ir užduotis bus pateikiami tiek žodžiu, tiek pasitelkiant medijas. Mokiniai atliks žaismingas užduotis, kurios sudomins skirtingų pomėgių ir poreikių vaikus. Žaidimo dalyviai, bendradarbiaudami komandose, konkuruos tarpusavyje, lavins komandinio darbo įgūdžius, o atsakinėdami į žaidimo klausimus ir atlikdami užduotis – gilins literatūros žinias. „Žiniasvydis“ populiarins literatūrą ir skatins knygų skaitymą, padės geriau suvokti literatūros skaitymo prasmę ir ugdyti tokias savybes, kaip iniciatyvumas, kantrybė, atidumas, kūrybingumas, loginis mąstymas, savarankiškumas, organizaciniai gebėjimai, kurie padės ateityje rasti tinkamus sprendimus, siekti tikslų. Programos trukmė iki 90 min. Klausimai ir užduotys bus pritaikyti atskiroms amžiaus grupėms: 9–10 kl., 11–12 kl.


Spektaklis "Madagaskaras" (rež. Rimas Tuminas) ir diskusija su kūrėjais (Nuotolinė paslauga)

„Madagaskaras“ – dramaturgo Mariaus Ivaškevičiaus pjesė, originaliai, autoironiškai ir intelektualiai pristato Lietuvą kaip fenomeną, lietuvių požiūrį į save ir pasaulį. Pjesės sėkmės priežastis – intriguojantis siužetas, išmoningos situacijos ir meistriški dialogai, parašyti pasitelkiant autentišką pirmosios XX a. pusės kalbą. Dramai apie lietuviškas utopijas M. Ivaškevičius „atrado“ unikalią ir nelegendinę XX a. pirmosios pusės asmenybę – Kazį Pakštą. Šis geografas, keliautojas, geopolitikas ir visuomenės veikėjas vadintas „propagandos ministeriu be ministerio rango“, „laisvos Europos žygiuotoju“, „Ulisu“, „patriotiniu viesulu“, „tautos šaukliu“, „tautiniu apaštalu“, lygintas su J. A. Herbačiausku, S. Šalkauskiu, A. Lincolnu... Nujausdamas Lietuvos likimą, jis numatė perkelti ją į kurią nors Afrikos šalį ir sukurti ten „atsarginę“ tėvynę. Jei pirmojoje Rimo Tumino spektaklio dalyje, verčiančioje publiką nuoširdžiai kvatotis, daugiausia dėmesio skiriama Kazimierui Pokštui (aktoriai: Tomas Rinkūnas ir Ramūnas Cicėnas) ir jo beprotiškai idėjai „sutelkti lietuvius masinėn emigracijon“ į Afriką, tai antroji labiau priklauso Salei (aktorė Indrė Patkauskaitė), kurios prototipas – jautrioji Salomėja Nėris, jos dramatiškam likimui. Antrojoje „Madagaskaro“ dalyje taip pat ataidi „Lituanikos“ katastrofa, karas, okupacija.
Kokybišką spektaklio įrašą bus galima stebėti teatro interneto svetainėje. Moksleiviai tai galės daryti visi kartu būdami mokykloje arba kiekvienas iš savo namų. Mokykloms bus suteikiami unikalūs prisijungimo kodai. Po peržiūros tą pačią dieną teatro feisbuko paskyroje vyks tiesioginė diskusija su spektaklio kūrybinės grupės atstovais, kur bus galima pasidalyti mintimis ir užduoti klausimų. Be to, mokytojams bus pasiūlyta teatrologės dr. Ramunės Balevičiūtės paruošta metodinė spektaklio analizės medžiaga.


Orientacinis žaidimas „Senojo kurorto istorijos“ Druskininkuose mažiesiems

Orientacinis žaidimas Druskininkuose „Trys karūnuotos pušys“ mažiesiems

Gilioje senovėje kunigaikštis medžiojo su dvariškiais ir atsitiktinai atsidūrė šioje vietoje. Medžioklė sekėsi, tad kunigaikštis privalėjo nušauti sakalą. Taiklios šaulio strėlės pervertas sakalas krito į Nemuną, o kunigaikštis puolė į vandenį jo išgriebti. Kunigaikštienė ant kranto labai gailiai pravirko ir bėgiojo upes pakrante, liedama sūrias ašaras bei šaukdama savo vyrą. Po kiek laiko su sakalu rankose iš vandens išniro kunigaikštis – sveikas ir gyvas. Pasak legendos, tose vietose, kur nukrito kunigaikštienės ašaros, iš žemės ištryško sūrūs šaltiniai. Raskitei tą šaltinį.

Tai tik viena užuomina iš daugybės užduočių, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.

Esant galimybei ir iš anksto susitarus, žaidimas gali būti vedamas gyvai, atvykus į vietą.
Paslaugos vykdymo vieta: prie Druskininkų Grožio šaltinio, Vilniaus al. 11, Druskininkai. Galimas ir kitas adresas Druskininkuose, susitarus.

Esant poreikiui, paslaugą galime suteikti ir kitu metu, susisiekite: info@isbandyktai.lt arba +370 699 98947


Fotografija ir kraštotyra – kaip pagauti istoriją?

Kelionė per istorinę fotografiją, pokalbis ir užduotys. Šios edukacijos tikslas – padaryti įspūdį apie fotografijos kultūros paslaptingumą, gilumą bei universalumą, iš ko galima pasisemti įkvėpimo bet kurioms gyvenimo sritims. Taip pat - supažindinti su Ukmergės krašto istorija užfiksuota fotografijose bei susipažinti su fotografijos technologijų istorija.


Užsiėmimo metu dalyviai galės sukurti atvirlaiškį arba knygų skirtuką naudodami jau paruoštus lino raižinio antspaudukus. Spausdinimo metu tyrinėsime kaip dar galėtumėmė atspausti tokius antspaudukus, eksperimentuosime ir išradinėsime spaudos būdus. Aptarsime, kur dar galėtumėme naudoti antspaudukus. Naudosime specialius vandens dažus vandens
pagrindu.
Veikla yra labai dinamiška ir gali būti pritaikyta konkrečiai temai.


Edukacinė programa „Praeities istorija ornamentuose“ kviečia pradinukus leistis į kelionę po lietuvių kultūros paveldą, tyrinėjant senovinius ornamentus ir simbolius, kurie puošė kasdieninius daiktus – baldus, drabužius, indus ir kt. Vaikai sužinos apie šių raštų kilmę, simbolinę reikšmę ir jų svarbą mūsų istorijoje. Kūrybinės dirbtuvės suteiks galimybę mokiniams praktiškai pritaikyti išmoktas žinias dekoruojant popierinius dovanų maišelius, naudojant pieštukus, flomasterius ir dažus. Ši veikla skatins kūrybiškumą, vaizduotę bei rankų įgūdžius. Programos pabaigoje vaikai pristatys savo sukurtus darbus ir pasidalins savo kūrybiniais sprendimais su klase.


Šiandien veidrodis yra įprastas namų erdvių  ar miesto architektūros elementas. Ir dažnas nesusimąstome, kad kitados jis buvo retas, brangus ir manieringas daiktas. Jo didenybė Veidrodis pakvies nukeliauti į praeitį, susipažinti su savo pirmtakais: amžiams bėgant veidrodis patyrė daugybę susižavėjimų keliančių metamorfozių – nuo mažo veidrodėlio iki modernių mūsų civilizacijos veidrodžių. Bandydami susidraugauti su veidrodžio istorija, edukacijos dalyviai susipažins ne tik su veidrodžio transformacijos raida. Juk veidrodžio istorija – tai ir žmogaus ryšio su savo atvaizdu, savo antruoju “aš” istorija. Ar klausiame kada nors savęs, kaip atrodytų mūsų kasdienybė be jo? Ar esame tikri, kad pažvelgę į veidrodį, visuomet jame išvysime save?
Praktinė edukacijos dalis leis patirti, kad veidrodis nėra tik mūsų pačių atspindys. Jis dažnas pasakų elementas, iliuzionistų darbo įrankis. Štai garsusis Leonardas da Vinčis ne tik sukūrė  aštuoniakampį veidrodį, bet ir pats rašė veidrodiniu būdu. Tad ir šios edukacijos dalyviai taip pat turės galimybę pabūti mažaisiais da Vinčiais: praktiškai išmėgins veidrodinį rašymo būdą.


LITERATŪRINĖ KELIONĖ: Mikalojaus Daukšos gyvenimo, kūrybos fragmentai ir kaligrafijos menas

Kėdainių rajono savivaldybės Mikalojaus Daukšos viešoji biblioteka

Edukacinėje programoje vaizdžiai pristatomas iš Babėnų (dabar Kėdainių dalis) kilęs Mikalojus Daukša – humanistas, vienas lietuvių raštijos kūrėjų, kunigas – ne tik švietėjas, humanistinių idėjų reiškėjas, bet ir didžiausias kovotojas dėl gimtosios kalbos teisių XVI a.
Edukacija sudaryta iš dviejų dalių. Pirmoje dalyje mokiniai susipažins su lietuvių raštijos kūrėjo asmenybe, jo indėliu į literatūrinės kalbos istoriją.
Antroje praktinėje dalyje mokiniai ant netradicinio lapo išmėgins kaligrafiškai užrašyti savo inicialus, diskutuos apie rašytojo pasirinktą kelią ir pasidalins vieni su kitais įžvalgomis.
Užsiėmimo metu dalyviai žais interaktyvų žaidimą, praktiškai išmėgins kaligrafiškai užrašyti savo inicialus.
Veiklos turinyje atsižvelgta į specialiuosius ugdymosi poreikius turinčius mokinius ir užtikrinama šių mokinių dalyvavimo galimybė ir įsitraukimas. Edukacinis užsiėmimas vyksta lietuvių kalba.


Išvažiuojamoji edukacinė programa „Dievų miškas“

Balio Sruogos šedevras – atsiminimų romanas „Dievų miškas“ – knyga, kurią privalo perskaityti kiekvienas. Išvažiuojamoji edukacija subalansuota mokiniams, kurie kūrinį jau perskaitė ar šiuo metu skaito. Vis dėlto jei norite apie rašytoją ir jo kūrinį sužinoti daugiau dar prieš skaitydami arba įgyti daugiau motyvacijos skaitymui – edukacija taip pat tinkama – esame paruošę neilgas kūrinio ištraukas, tad dalyvauti gali visi!

Susipažinus su knygos turiniu, kyla klausimų apie knygos autorių? Biografiją trumpai ir aiškiai pristatys pas Jus atvykęs edukatorius. Ką svarbiausia žinoti apie Štuthofo koncentracijos stovyklą? Kuo ypatinga knygos leidimo ir cenzūros istorija? Koks buvo tolimesnis rašytojo likimas? Tai suprasti ir įsiminti padės paruoštos komandinės užduotys: dalyviai skirtingais, kūrybiškais būdais kurs trumpas istorijas apie koncentracijos stovyklą, atsakinės į klausimus, rinkdamiesi teisingus variantus, dėlios B. Sruogos gyvenimo ir Lietuvos istorijos faktus chronologine seka.

Atvažiuosime pas Jus, atsiveždami ir dalelę sruogiškos dvasios – kartu gilinsimės į sudėtingus XX a. politikos ir literatūros klausimus lengvai ir paprastai!


Edukacijos metu vaikai sužinos apie Velykų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Velykų simboliais, diskutuos apie Velykų šventės prasmę. Praktinės dalies metu kiekvienas vaikas pasigamins savo krepšelį margučiams iš veltinio. Krepšelio dalis reikės susiūti naudojant saugią plastikinę adatą, o paruoštą krepšelį dekoruoti parenkant tinkamus Velykoms simbolius ir spalvas. Pagamintus krepšius užkrausime gera nuotaika ir pavasariškais linkėjimais, o vaikai galės jais dekoruoti klasę ar namus.


Edukacinis užsiėmimas Vilniaus paveikslų galerijos keičiamose parodose

Kievienas apsilankymas muziejuje - nauja patirtis ir pojūčiai. Kviečiame pažinti besikečiačias parodas ir jas lydinčius edukacinius užsiėmimus.
Kokios parodos vyksta Vilniaus paveikslų galerijoje rasite čia: https://www.lndm.lt/vpg/
Prieš užsakant edukaciją susisiekite nurodytais kontaktais.


Edukacija skirta 1-4 klasių mokiniams. Tapybos ant vandens  dalyviai bus supažindinami su tapybos ant vandens atsiradimo istorija, panaudojimo galimybes, pristatomos priemonės ir piešimo technikos. Tapomas parodomasis piešinys, kuris leidžia lengviau dalyviams suprasti tapybos ant vandens piešimo pagrindinius principus. Vėliau kiekvienas edukacijos dalyvis nutapo savo kūrinį ir jį perkelia ant popieriaus lapo. Užsiėmimo pabaigoje vykdoma refleksija, aptariami darbai ir emocijos aplankiusios kuriant „Plaukiančią svajonę“.
Tapybos ant vandens edukacija skatina mokymosi motyvaciją, didina pasitikėjimą savimi, supažindina su Rytų tautų kultūra, žadina vaizduotę ir jausmus, mokymąsi toleruoti neapibrėžtumą (rezultatas nenuspėjamas, darbas vienetinis), rankų judesių lavinimasis.


Šiai dienai kopijavimą suvokiame tarsi blogą reiškinį, tačiau XIX a. dailininkų tarpe tai buvo visiškai normali praktika. Mat kopijuodami būsimieji dailininkai mokėsi dailės paslapčių, na, ir paslapčia konkuruodavo su didžiais dailininkais, kurių paveikslus kopijuodavo. Viena seniausių kopijavimo technikų yra piešimas per tinklelį. Užsiėmimo metu aplankysime parodą, ieškosime joje eksponuojamų paveikslų skirtumų ir panašumų ir patys išbandysime tinklelio techniką.


Pjesės „Gyvuliai“ siužetas vystosi aplink moksleivių tarpusavio santykius bei santykius su tėvais ir mokytojais. Keliamos aktualios patyčių, reakcijos į bendraamžių elgesį temos. Dažnai paaugliai nori patys išspręsti savo problemas, nesikreipia pagalbos į suaugusiuosius: mokytojus ar tėvus. Bet ką daryti, jeigu tavimi manipuliuoja ir tau grasina mokytojas? Kas tuomet turėtų apginti nepilnametį? Kur jam kreiptis? Pjesėje analizuojama, kodėl taip sudėtinga jaunam žmogui išspręsti problemas ar paprašyti pagalbos. Taip pat siekiama su paaugliais kelti klausimus kiek jie yra savarankiški? Kada problemas sprendžia patys, o kada laukia kitų iniciatyvos? Pavadinimas „Gyvuliai“ siejamas su auklėjimo žodžių žaismu „nesielk kaip gyvulys“, „ne gyvuliai esat“, tačiau kas yra gyvuliška, o kas jau ne? Kodėl vieni gali peržengti ribas, o kitiems tai neleidžiama? Mokykloje vaikai ugdomi techniškai: matematika, chemija, gramatika, bet jie nėra praktiškai mokomi kaip nebūtų „gyvuliu“ – kaip spręsti problemas, išmokti prisiimti atsakomybę, apsiginti, iškomunikuoti savo jausmus. Moksleiviai kviečiami žiūrėti "Gyvulius", o po spektaklio, skatiname diskutuoti jame nagrinėjamomis temomis.


„Chaimo Frenkelio odos dirbtuvės. Kalėdinis žaisliukas“

Argi nebūtų puiku papuošti kalėdinę eglutę mielu, vieninteliu, savo rankomis pagamintu odiniu žaisliuku? Edukacinio užsiėmimo pabaigoje – džiaugsimės savo darbo rezultatais, kurie šventiniu laikotarpiu papuoš eglutes namuose. Edukacijos„Kalėdinis žaisliukas“ metu vaikai gamins odinį žaisliuką Kalėdų eglutei. Proceso metu bus naudojami įvairūs odos darbų įrankiai. Dalyviai turės galimybę išbandyti įvairius odos dirbinių dekoravimo būdus. Yra numatytos kelios žaisliukų rūšys, todėl dalyviai galės rinktis, derinti formas ir puošimo būdus. Žaisliukai yra įvairaus sudėtingumo, todėl jį gali pasigaminti ir pirmokas, ir dvyliktokas.


Lietuvių liaudies žaidimai ir pramogos  (atvykstamoji)

Edukacija skirta 2 skirtingoms amžiaus grupėms: 1-4 ir 5-8 klasių mokiniams. Užsiėmimas organizuojamas apjungiant teorinę ir praktinę dalis: pristatomas vaikų ir jaunuolių gyvenimas prieš kelis šimtus metų, jų darbai ir atsakomybės, supažindinama su tradiciniuose žaidimuose ir kitose pramogose atsispindinčiu tradicinio žmogaus pasaulėvaizdžiu, kalbama apie jų siužetus ir metaforas. Šios teorinės žinios vėliau pristatomos mokantis lietuvių liaudies žaidimų, ratelių, fizinių užduočių. Ir teorinė, ir praktinė dalys pritaikomos pagal grupės amžių: atsižvelgiant į tai parenkama, kokios sudėtingumo bus žaidimai ir kitos pramogos, kokios temos apie senovės vaikų gyvenimą aptariamos. Temos taip pat pritaikomos pagal metų laikus ir šventes: advento-Kalėdų, pavasario švenčių, Sekminių-Joninių ir pan. laikotarpius. Lietuvių liaudies žaidimai, rateliai, fizinės užduotys - tai daug improvizacinės laisvės turintis folkloro žanras, skatinantis vaikus ieškoti kūrybinių išeičių, inicijuojantis problemų sprendimo paieškas, žaidybine forma kalbantis apie žmonių tarpusavio santykius, taip pat - plečiantis suvokimą apie tradicinę kultūrą. Žaidimo forma priartina etninę kultūrą prie jaunuolių kasdienybės, skatina pritaikyti ją ir šiandien. Šie žaidimai - tai ne tik visapusiškai lavinanti fizinė veikla, bet ir bendravimo įgūdžius ugdanti meno forma.


Automuziejus Vilnius – Lietuva pro automobilio langą

Vilniaus Automuziejus kviečia į netradicines ir interaktyvias istorijos pamokas. Čia mokytojais taps legendiniai automobiliai, pasakojantys Lietuvos ir pasaulio istoriją iki šiol mokiniams nepatirtu formatu. Išblizginę Jono Vailokaičio „Cord L-29“, nupūtę dulkes nuo prezidento Antano Smetonos „Delauney-Belleville“, nuvalę paskutinius tepalo lašus nuo legendinio lenktynininko Antano Ilgausko „Harley Davidson“, kviečiame į gyvas istorijas pamokas. Čia mokytojais taps istorinės transporto priemonės iš įvairių laikotarpių. Kiekvienas eksponatas leis mokiniams tiesiogiai patirti ir pajusti istoriją, geriau suprasti istorinius ir kultūrinius įvykius, įsiminti faktus, stiprinti suvokimą apie šalies paveldą ir kultūrinę tapatybę.

Edukacija praturtins ne tik istorinėmis žiniomis, kurių nėra vadovėliuose, bet ir suteiks bendrų žinių iš geografijos, pilietiškumo, etikos, dailės ir ekonomikos sričių.


Apžvalginė ekskursija po muziejinę ekspoziciją „Tuskulėnų dvaro paslaptys“

Lankant muziejinę ekspoziciją supažindinama su sovietinio totalitarinio režimo sukurtu mirties nuosprendžių priėmimo ir vykdymo mechanizmu. Pasakojama apie slapta atvežtus ir užkastus Tuskulėnų dvaro teritorijoje žmones, kuriems 1944–1947 m. Vilniaus NKGB (MGB) vidaus kalėjime buvo įvykdyta mirties bausmė. Atskleidžiamos egzekucijų organizatorių ir vykdytojų biografijos, Sovietų Sąjungos represinių struktūrų veikimo metodai. Taip pat pristatoma Tuskulėnų dvaro istorija nuo XVI a. iki šių dienų.


Pažintinė edukacija "Apie medų ir bites" (NUOTOLINĖ).

Mokinių ir pedagogų pamėgta edukacija, keliasi į nuotolį, kad pasiektų kuo daugiau vaikų visoje Lietuvoje. Šį kartą mokymosi turinys pateikiamas vaizdo (video bei vaizdo medžiaga) ir diskusijos forma, o edukatorė, kartu su mokiniais tampa bičių gyvenimo stebėtoja. Edukacijos metu mus lydės plepi ir draugiška avilio gyventoja –  mažoji darbininkė bitutė Gytutė, tokia aktyvi, kad neužmieganti netgi žiemą, kai visa jos šeima sapnuoja pavasarį. Ką reiškia posakis „darbšti kaip bitė“ ir kodėl mokslininkai sako, kad be bičių nebūtų ir žmonių? • Bitutė Gytutė papasakos, kaip ji ir kitos bitės surenka nektarą ir kaip iš jo atsiranda medus. • Ką dar gamina bitės? Kuo bitės maitinasi, kad būtų greitos? Kur bitės laiko medų? Žiūrėsime filmuką apie bites, jų darbą, sukuriamus produktus ir jų naudą žmonėms. Kaip vadinasi žmonės, prižiūrintys bites? Kaip bitininkaudavo seniau ir dabar?  Kodėl uostydami gėles išsitepame nosį? Ir kodėl gėlės kvepia? Kaip mato bitės, jei jos turi net penkias akis?Ar bitės draugauja? Kokios yra bičių mergaičių ir bičių berniukų pareigos? Mokiniai supras, kad bendruomenėje svarbus kiekvienas individas, savo gebėjimais prisidedantis prie  grupės gerovės ir išlikimo. Po mokomosios medžiagos - viktorina, pagal mokinių amžių ir supratimą (1-2kl., 3-4kl., 5-6kl.).  40min. renginys visuomet pritaikomas dalyvaujančių mokinių amžiui ir gebėjimams.


Spektaklis vyresniųjų klasių moksleiviams „Pakalnučių metai“

„Knygos teatro“ spektaklis „Pakalnučių metai“ pastatytas pagal noveles iš J. Ivanauskaitės debiutinio novelių rinkinio „Pakalnučių metai“ (1985). Spektaklyje stengiamasi perteikti knygoje jaučiamas emocijas, mintis, idėjas, potyrius, spalvas ir dar daugiau. Vidinės veikėjų dramos atskleidžiamos per melodiją, aromatą, spalvą ar lytėjimą. Kiekviena detalė, kaip ir rašytojos J. Ivanauskaitės kūryboje, čia tampa ypatingai svarbi. Spektaklio vaizdai nuolat persipina ir slenka per veikėjų tekstą, žaisdami bei kurdami neįprastas, vaizduotę žadinančias istorijas.
Kompaktiškas, mobilus aktorių derinys, minimalios techninės priemonės bei lengvai transportuojamos dekoracijos padeda pasiekti, kad spektaklis būtų pritaikytas vaidinti ne tik didžiuosiuose miestuose, bet ir regionuose bei teatrui specialiai nepritaikytose patalpose. Teatro faktūra ir dinamiškas medžiagos pateikimas gali būti patrauklus ne tik jaunajam žiūrovui, bet ir įvairaus amžiaus bei socialinių grupių žmonėms. Tikimasi, jog pamatytas spektaklis išliktų lyg perskaityta knyga.

 Trys skirtingi gyvenimai, trys aktoriai ir trys jų išgyventos istorijos: muzika, meilė ir mirtis bei žaidžianti rašytojos J. Ivanauskaitės vaizduotė – tokia „Knygos teatro“ spektaklio „Pakalnučių metai“ idėja, pirmame plane pateikiant profesionalią aktorių vaidybą, tikrąsias gyvenimo vertybes nagrinėjančias temas ir pristatant išskirtinio talento lietuvių literatūros autorių kūrybos darbus.
 Spektaklio „Pakalnučių metai kūrybinė grupė: aktoriai - Redita Dominaitytė („Knygos teatro“ vadovė,), Aura Garmutė, Dalius Skamarakas/Vaidotas Žitkus, režisierė – Virginija Kuklytė, scenaristė – Milda Sokolovaitė, grafikos dizainerė – Urtė Ramšaitė, scenografė – Urtė Rimkevičiūtė, scenos judesys - Sigutė Mikalauskaitė dizainerė – Justina Samčenkaitė, šviesa - Jonas Vološčenka, muzika – Laura Misiukevičiūtė ir Modestas Kapustinskas, teatro fotografas – Deivis Lukas projekto vadovė – Miglė Petronytė.
Spektaklio trukmė- 1.20 val.


Orientacinis „Įmink mįslę - pažink gamtą“ (Išvažiuojamoji)

Skrenda skrenda, tik niekuomet žemėn nenusileidžia? Matau – negirdžiu, girdžiu – nematau? Auksu mesta, sidabru atausta, deimanto peiliu rėžta? Ar galite įminti šias mįsles?
Kviečiame pamiklinti ne tik kojas, bet galveles ir sudalyvauti orientaciniame mįslių žaidime - „Atspėk mįslę - pažink gamtą“.

Edukacijos metu vaikai:
Gilins tautosakos žinias pramokdami naujų mįslių.
Susipažins su skirtingais gamtos objektais bei reiškiniais.
Stiprins komandinius įgūdžius.
Lavins pastabumą.
Mokysis orientuotis pagal nuorodas.
Turės galimybę prisirinkti gamtinės medžiagos tolimesnėms pamokoms klasėje.

Orientacinis „Įmink mįslę - pažink gamtą“, tai balansas tarp aktyvios veiklos ir proto mankštos. Vaikams labai svarbu aktyviai veikti, tai ne tik nauda jų augančiam kūnams, bet ir smegenų vystymuisi. Orientacinio metu vaikai stiprina pasitikėjimo savimi jausmą, mokosi dirbti komandoje, lavina reakciją bei pastabumą, suteikia gerų emocijų. Vaikai orientacinio metu taip pat mokosi pažinti skirtingas tekstūras, formas, spalvas. Kiekviena užuomina yra ir mįslė. Taigi integruojamos lietuvių tautosakos žinios.
Vaikai mokosi pažinti gamtos objektus, augalus, medžius, stebi gamtos virsmus, kvėpuoja grynu oru.

Edukacija Jūsų įstaigoje gali vykti susidarius bent 50 vaikų grupei. Edukacija vykdoma Kauno, Kauno raj., Kazlų Rūdos, Šakių, Marijampolės savivaldybių ribose. Daugiau informacijos telefonu 064778724.


Susitikimas ir kūrybos pamoka su menininke Sigute Ach

Tai dar viena žinomos Lietuvoje dailininkės  Sigutės Ach sukurta edukacija, skirta pradinių klasių moksleiviams. Tai puiki proga supažindinti moksleivius su Sigute Ach - jau virš 20 metų kuriančia sparnuotą ir gėlėtą pasaulį menininke, kurios kūryba cituojama mokyklų vadovėliuose. Kūrybos pamokoje autorė dalyvius pakvies sukurti tris žavingas iliustracijas,  naudojant tris skirtingas dailės technikas: monotipiją, grafinį piešimą ir koliažą.  Pamokos metu naudosime tai, ką savo kūryboje naudoja autorė: spalvotu tušu nudažytą vandenį, kokybišką akvarelinį popierių, autorės sukurtą įrankį dažų prispaudimui ant popieriaus, įvairius rašiklius, pieštukus, autorės paruošto, dažnai autorinio spalvoto popieriaus skiautes, žurnalų iškarpas. Taip pat bus atskleistas metodas kaip pažadinti vaizduotę, kaip padaryti, kad nieko neprimenanti spalvota balutė popieriuje virstų ežiuku, simpatišku  kitų planetų gyventoju ar paslaptingu peizažu. Toliau seks literatūrinė pamokos dalis - kursime miniatiūroms pavadinimus, o gal net ir istorijas. Tai svarbus pamokos momentas, leidžiantis dalyviams prisiliesti prie kūrybinio rašymo ištakų. Dalyviai paskatinami turtinti savo žodyną, gilinamasi į rašytojams keliamus uždavinius, įgyjama individualaus teksto kūrimo patirtis.
Tikėtina, kad pamokos dalyviai išeis iš pamokos susipažinę su labai įdomia kūrėja, pilni noro fantazuoti ir turintys naujų įgūdžių savo idėjoms įgyvendinti. Pamoka nepaprastai plastiška - iš anksto susitarę galime ją paversti temine. Visas priemones atsiveža dailininkė Sigutė Ach.  Pamokoje naudojamos tik kokybiškos dailės priemonės

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Būti komanda -  tai ŠEDEVRAS 7 - 10 kl. (išvykstamoji)

Dar neišbandei darbo komandoje edukacijos!?
Būti komanda- tai šedevras, kurį kuriame su kitais per kūrybines kančias, nuopuolius ir pakilimus.
Linksmi, provokuojantys, interaktyvus ir įdomus žaidimai leis patirtį sėkmę dirbant komandoje.  Nedrąsūs ir tylūs čia ras erdvę būti išgirstiems ir pamatytiems, o aktyviems ir nenustygstantiems pasiūlysime jų vertą iššūkį. Diskutuosime kaip prasidėjo ir kuo baigėsi industrializacija, kokie kultūros veiksniai apibrėžia mūsų mokymosi ir darbo modelį bei kokių kompetencijų prireiks ateityje ir kuo čia dėta kultūra.
Jūsų lauks individualios ir grupinės užduotys, kurių metu reikės pasitelkti kūrybiškumą, įsijausti į skirtingas roles, spręsti kūrybinius galvosūkius. Atrasim būdus kaip diskutuoti nenuobodžiai.
Lektoriai užtikrins dalyvių saugumą, mokymosi poreikių atitikimą bei parūpins dalomąją medžiagą su pratimais, kuriuos galėsite išbandyti savo klasėje.


Literatūrinė edukacija ,,Knygos puslapiais''

Edukacijos tikslas – Supažindinti su knygos atsiradimo procesu, skatinant geresnį literatūrinių kultūros objektų suvokimą.

Edukacijos uždaviniai:

1. Pristatyti svarbiausius knygos atsiradimo etapus

2. Išmokyti atskirti spaustuvės ir leidyklos funkcijas

3. Supažindinti su knygos techninėmis savybėmis ir leidybiniais duomenimis

4. Skatinti knygų skaitymą pasitelkiant nedidaktinius metodus

Siekiamas poveikis: Suvokimas, kaip kuriama knyga, mokiniams ne tik padės geriau suprasti literatūrą, bet ir ugdys kūrybiškumą, kritinį mąstymą bei gebėjimą vertinti kūrybos procesą ir literatūros pasaulį. Siektini rezultatai: skaitantys ir knygą, kaip kultūros reiškinį, vertinantys mokiniai, suprantantys knygos atsiradimo procesą ir jame dalyvaujančių organizacijų vaidmenį.


Tai muzikinė edukacinė pasaka apie Panevėžio muzikinio teatro skambantį pasaulį, jo gyventojus garsiukus, jų nuotaikas, gyvenimo būdą, bendravimo taisykles. Šią edukaciją lydi specialiai parinkti kūriniai. Galbūt jos ir girdėtos, ir tai dar geriau, nes Muzikos šalyje daineles reikia išgirsti kitaip, pamatyti jose tai, apie ką anksčiau nebuvo pagalvota.


Piešimas ant stiklo (išvykstamoji edukacija)

Užsiėmimo metu mokiniai teoriškai susipažins su vitražo istorija, populiariausiomis vaizdavimo temomis, analizuos ir
kritiškai įvertins spalvų, formų, raštų atsiradimą ir vizualinę specifiką gaminiuose. Eskizuodami priims tinkamą dekoravimo
sprendimą, kuris atsispindės jų dekoruotuose stiklo gaminiuose, bei juos panaudos buityje.


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacinis užsiėmimas „Kaip sverdavo ir seikėdavo senoliai“ kvies užsiėmimo dalyvius pažinti kultūros paveldą. Edukacinis užsiėmimas vyks Kleboniškių kaimo buities muziejuje – išskirtiniame kultūros paveldo objekte, vietovėje, pripažintoje geriausiai atspindinčia savitus Aukštaitijos regiono kraštovaizdžio bruožus. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su muziejaus ekspozicijomis,  XIX–XX a. pradžios kaimo buitimi, etnine lietuvių kultūra, kaimo gyventojų buitimi, darbais, tradicijomis ir papročiais. Edukacinio užsiėmimo dalyviai susipažins su XIX a. ir XX a. pradžiai būdingomis svėrimo ir seikėjimo priemonėmis (bezmėnais, gorčiais ir kt.). Lietuvoje tik 1922 m. buvo įvesta metrinė SI sistema. Iki tol kiekvienuose namuose žmonės turėdavo savo svėrimo ir seikėjimo priemones. Kleboniškių kaime-muziejuje sukaupta didelė šių priemonių kolekcija. Užsiėmimo metu dalyviai susipažins su šiomis priemonėmis, sužinos, kokie standartai buvo naudojami iki įvedant metrinę sistemą.
Praktinio užsiėmimo metu mokiniai patys bandys sverti ir seikėti senovinėmis priemonėmis, pagal edukatoriaus suformuluotas užduotis senovinius svorio ir saiko matus konvertuoti į šiuolaikinius svorio ir saiko vienetus. Taip užsiėmimo dalyviai galės pagilinti ne tik istorijos bet ir fizikos ar matematikos žinias.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Renesansas Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje

Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

XVI a. pradžioje Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje vyko daugybė permainų, jas lėmė ir iš Vakarų Europos valstybę pasiekusios humanistinės idėjos. Keitėsi valstybės elito jaunosios kartos interesai – tarp jaunų didikų išplito mada vykti pasižvalgyti po italų, vokiečių, flamandų ir prancūzų žemes. Ten jie ne tik pirkdavo prabangius daiktus, bet ir užsukdavo pasiklausyti universitetuose skaitomų profesorių paskaitų. Keitėsi aukštuomenės manieros, interesai, būsto interjeras ir eksterjeras, net maistas ir stalo serviravimo papročiai. Lenkijos karaliaus ir Lietuvos didžiojo kunigaikščio Žygimanto Senojo (valdė 1506–1548) nurodymu renesansine maniera pradėti pertvarkyti valdovų rezidenciniai rūmai Krokuvoje ir Vilniuje, juo sekė valstybės didikai. Per edukacinį užsiėmimą susipažinsime su Renesanso epochos architektūros, meno, literatūros ir gyvenimo būdo specifika.


Susipažinę su muziejaus ekspozicijomis. S. Nėries jausmų tragizmu, gyvenimo aistra ir lemtimi bei lyrika, išgirdę intriguojančių detalių, moksleiviai pasiskirstys į komandas. Dalyviai garsiai skaitys dideliame ekrane projektuojamus klausimus, kurie sudaryti pagal edukatoriaus pasakojimą bei literatūros pamokose pateiktas žinias. Klausimai bus pateikti ryškiu ir spalvingu šriftu su galimais įdomiais, susietais su šiandienos aktualijomis atsakymų variantais. Vienas komandos narys garsiai perskaitys klausimą, tada visa komanda diskutuos ir nutars dėl teisingo atsakymo. Pateiktas teisingas atsakymas bus įvertintas balu. Laimės komanda, surinkusi daugiausiai teisingų atsakymų.


Edukacinis užsiėmimas „Žolynų galias atrandant“ kvies užsiėmimo dalyvius pažinti materialųjį ir nematerialųjį kultūros paveldą. Edukacinis užsiėmimas vyks Kleboniškių kaimo buities muziejuje – išskirtiniame kultūros paveldo objekte, vietovėje, pripažintoje geriausiai atspindinčia savitus Aukštaitijos regiono kraštovaizdžio bruožus. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviams bus pristatytos muziejaus lauko ekspozicijos, su edukaciniu užsiėmimu susijusios muziejinės vertybės. Muziejaus lauko ekspozicijos supažindina su XIX–XX a. pradžios kaimo buitimi, etnine lietuvių kultūra bei gatvinio-rėžinio kaimo kraštovaizdžiu. Edukacinio užsiėmimo dalyviai susipažins ne tik su XIX a. ir XX a. pradžiai būdingais kaimo pastatais, bet ir kaimo gamtine aplinka – susipažins su gėlių darželių, vaistažolių ir kitų augintų augalų laukelių sodinimo, medžių auginimo ypatybėmis. Šiltojo sezono metu galės gyvai apžiūrėti ir pažinti gamtinę aplinką, kaime-muziejuje auginamus augalus. Kitu sezonu, bus galima su įvairiomis tradicijomis susipažinti per pasakojimą ir vaizdines priemones bei džiovintus augalų pavyzdžius.
Užsiėmimo dalyviai išgirs įvairių pasakojimų apie ankstesnius, dabar galbūt kiek neįprastus, žolynų panaudojimus, apie tikėjimą jų poveikiu, greta augalų panaudojimo sekusius ritualais; taip pat susipažins su veikliosiomis augalų savybėmis.
Praktinės edukacinio užsiėmimo dalies metu mokiniai mokysis atpažinti augalus pagal jų išvaizdą, kvapą, apibūdinimą; grupuoti augalus pagal jų panaudojimą. Be to degustuos skirtingų rūšių arbatas bei turėsi galimybę pasigaminti savo žolelių mišinio arbatą.
Autentiška aplinka padės užsiėmimo dalyviams geriau pažinti XIX a. –XX a. I pusės žmonių buitį ir būtį, skatins apmąstyti kultūros paveldo reikšmę šiandieniniame kontekste.


Muziejaus ekspozicijų salėje pakviesime mokinius atkreipti dėmesį kaip dailininkai savo darbuose naudoja linijas. Stebėsime kokios būna linijos meno kūriniuose: plonos ir storos, ryškios ir vos matomos, aštriais kampais ir švelniai vingiuojančios. Pamatysime kokius vaizdus dailininkai naudodami linijas sukuria, kokias emocijas perteikia. Vėliau mokiniai keliaus į edukacijos dirbtuves ir kurs piešinius, kuriuose dominuoja linijos.  Technika, kurią mokiniai išbandys vadinasi monotipija. Tai technika, kuria yra padaromas tik vienas unikalus atspaudas nuo stiklo. Kiekvienas atspaudas yra nepakartojamas, antro tokio paties sukurti neįmanoma. Monotipijos technika teikia daug galimybių eksperimentuoti. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai sukurs kelis grafikos darbelius ir gales išsirinkti labiausiai jiems patinkantį. Šia veikla siekiama atskleisti vaikų kūrybiškumą, lavinti vaizduotę, skatinti saviraišką. Veikla itin tinkama pirmam susipažinimui su grafikos technikomis. Edukacija baigiama bendra refleksija.


Edukaciniai kino seansai Klaipėdoje skirti 1-12 klasių moksleiviams. Specialiai Kultūros paso paslaugoms paruoštos unikalios ir kokybiškos kino programos, kurios siūlo filmus įvairioms amžiaus grupėms. Animaciniai, vaidybiniai ir dokumentiniai filmai provokuoja aktualioms diskusijoms, kurias po seansų gali pravesti profesionalūs moderatoriai arba mokytojai, pasinaudodami paruošta metodine medžiaga. Pirmoji programa „Aktualios istorijos” atliepia istorines, politines, socialines ar kitas, šiomis dienomis itin aktualias problemas, kviečia įvairiapusėms diskusijoms pagal amžiaus grupės galimybes. Čia galima rasti temų nuo holokausto ir šiandieninių karo pabėgėlių temų iki klimato kaitos ar psichinės sveikatos, yra filmų, pritaikytų klausos ar regos negalią turintiems moksleiviams. Dalis programos atliepia ir „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės“ minėjimo sukaktį. Antroji programa „Astridos Lindgren istorijos“ pristato 6 filmus, kurie apima platų spektrą nuo rašytojos mylimiausių vaikų kūrinių ekranizacijų iki biografinio filmo apie A.Lindgren jaunystę. Filmą rekomenduojame pasirinkti pagal amžiaus grupę. Šios programos filmai ne tik praplečia literatūros ugdymo programas, tačiau ir suteikia galimybę nagrinėti vaikams aktualias ir įdomias temas, susipažinti su įvairiomis kultūrinėmis, istorinėmis, socialinėmis patirtimis, mokytis jas suprasti ir vertinti. Šiuose filmuose atskleidžiamos draugystės, tarpusavio santykių, kovos prieš blogį, pasitikėjimo savimi, drąsos išsiskirti, pritapimo naujoje aplinkoje temos. Trečiają programą “Pamokančios istorijos gamtoje” sudaro 4 filmai, skirti įvairaus amžiaus moksleiviams, skirtingų žanrų ir formų, tačiau keliantys ryšio su gamta, klimato kaitos, gamtos dėsnių ir skirtingų interesų grupių darnaus sugyvenimo klausimus. Detali informacija apie filmus ir programas pateikiama svetainėje www.kinasarlekinas.lt skiltyje EDUKACIJA. Patogų laiką seansui suderinsite su kino teatro administracija.


Renesansas – asmenybės, mokslas ir menas (7-12 kl.)

Renesansas epcha – tai daugialypė Vilniaus istorija, primiršta ir dėl to kone nereali. Moksleivių išmonės pagalba sukursime  pastatus ir žmonės popieriuje pagal tikrus renesansinės architektūros kanonus. Edukacijos metu istorijų pasakojimo (storytelling) būdu pristatoma renesanso architektūra, tekstilė ir auksakalystė, o taip pat kalbama apie Renesansą iš didžiosios R: šios kultūros epochos idėjas, įvykius ir savitus reiškinius, formavusius tuometinio žmogaus mąstymą. Įkvėpti istorijų, moksleiviai konstruoja savo renesansinį pastatą popieriniame koliaže, taip susikurdami asmeninį santykį su tokia tolima, tačiau iki šiol svarbia kultūros epocha.


Edukacinio užsiėmimo metu bitininkė papasakos apie vieną iš seniausių amatų – bitininkystę. Parodys medaus kopinėjimui naudojamus įrankius, supažindins su unikaliu bičių gyvenimu, jų rūšimis ir atskleis, kaip keitėsi bitininkavimas bėgant laikui. Sužinosite, kaip užsikurti dūminę, kaip iš bičių vaško nusilieti arba susisukti iš vaško plokštelių žvakutę. Taip pat mielai visus pakvies prisiliesti prie saldžios bitininkavimo pusės, o paragavę įvairių bičių gaminamų produktų, išmoksite juos atskirti vienus nuo kitų. Su Bičių Motinėle pašoksite ir pažaisite, o Bitė Darbininkė pamokys, kaip pačių rankomis sukurti mažą bitininkystės stebuklą.


PLANETOS GELBĖTOJAI: šiukšlių rūšiavimo misija!

Alytaus Jurgio Kunčino viešoji biblioteka

Pateikiama informacija apie skirtingas atliekų rūšis (plastikas, stiklas, popierius, organinės atliekos, pavojingos atliekos).
Išdėstomos pagrindinės rūšiavimo taisyklės, kaip teisingai atskirti ir kur dėti skirtingas atliekas.
Paaiškinama, kaip atliekos yra perdirbamos ir kokią naudą tai teikia aplinkai.
Su vaikais aptariama jų patirtis rūšiuojant atliekas namuose, mokykloje ar bendruomenėje. Klausiama, su kokiomis problemomis jie susiduria ir kaip jas galima būtų išspręsti.
Vaikai suskirstomi į grupes. Kiekviena grupė gaus skirtingų atliekų rinkinį ir konteinerius su skirtingomis rūšiavimo etiketėmis. Jie turės teisingai išrūšiuoti atliekas.
Trumpai apibendrinama visa veikla, pabrėžiami svarbiausi dalykai. Edukacija užbaigiama kūrybiniu darbu panaudojant antrines žaliavas.


Jaunasis modernistas: ekskursija + lego dirbtuvėlės

Kauno modernizmo architektūra – didelis miesto (ir viso pasaulio!) turtas, įrašytas į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą. Kviečiame vaikus į ekskursiją, kurios metu aplankysime skirtingus tarpukario laikotarpio pastatus, tyrinėsime jų architektūrą, ieškosime pasislėpusių istorijų. O pasivaikščioję patys tapsime architektais ir iš lego kaladėlių konstruosime modernizmo statinius!

Edukacija susideda iš dviejų dalių: ekskursijos (45 min) ir lego konstravimo užduoties (30 min). Visos veiklos vyksta mieste, po atviru dangumi.


Spektaklyje pagal P. Travers apysakas „Merė Popins“ kūrybinė komanda kalba apie tarpusavio ryšio svarbą, pasitikėjimą, gebėjimą sustoti ir įsiklausyti, kai visas pasaulis aplink tave sukasi beprotišku ritmu. 5-9 metų vaikams IR jų tėvams
skirtas spektaklis prabils apie vaikų, kaip ypatingai socialiai pažeidžiamos grupės, augimo, brendimo, pasaulėjautos, kūrybiškumo formavimo galimybes šiuolaikiniame pasaulyje. Pasaulyje, kuris kartais ir suaugusius, ir vaikus įkalina
virtualioj erdvėj, socialiniuose tinkluose.


Edukacinis užsiėmimas „Draugiški pojūčiams. Jūrų gyvūnai“.

Ką vaikai supras? Ieškodami skirtingų jūros gyvūnų, vaikai pažins, jūros gyvūnų įvairovę, rūšis ir gyvenamas vietoves ar net buveines.
Ką veiksime? Dinamiškos ir aktyvios edukacijos metu dalyviai pataps muziejaus akvariumo gyvūnų tyrinėtojais. Kiekvienas dalyvis gaus po vieną specialiai edukacijai sukurtą gyvūnų kortelę. Kortelės pagalba  turės atrasti  ir pažinti savo gyvūną Akvariume.  . Įtraukaus gyvūnų stebėjimo būdu mokysis identifikuoti savo gyvūną, pakartoti jo judesius, ar pavaizduoti jo elgseną, apibūdinti išvaizdą bei išsiaiškinti gyvenamą vietą. Pabaigoje dalyviai atliks žinių įtvirtinimo užduotį: specialiai edukacijai sukurtoje, pritaikytoje magnetinėje  dėlionėje padėti savo gyvūną pagal jo gyvenamą vietą.
Bendras surinktas dėlionės paveikslas padės suvokti, kad jūroje gyvena daug skirtingų gyvūnų, kad jūra yra jiems namai, lyg daugiabutis, nes kiekvienas gyvūnas gyvena savo „aukšte“. Santykis su gyvūnais skurs terapinę atmosferą, psichikos ir emocijų sutrikimus turintys dalyviai patirs raminantį poveikį, stiprės emociškai.


Muzikinis etno žaidimas su profesionalia instrumentinio folkloro grupe (3-4 kl.)

Muzikinis etno žaidimas vaikams - tai keturių profesionalios instrumentinio folkloro grupės narių atliekamas koncertas su integruota muzikine edukacija vaikams. Užsiėmimo tikslas - įtraukiai ir patrauklia forma supažindinti vaikus su skirtingų laikų lietuvių instrumentine liaudies muzikos principais ir autentiškais instrumentais per žaidimą jiems suteikiant galimybę savarankiškai muzikuoti patiems.
 Koncerto dalyje skamba skirtingų Lietuvos regionų liaudies instrumentinė - vokalinė muzika atliekama autentiškais instrumentais, pristatomos jų kilmės istorijos, gamybos įdomybės. Muzikiniame pasakojime - žaidime vaikams pristatomi ir pačių vaikų išbandomi įvairūs muzikos instrumentai: kerdžiaus trimitas,  švilpos,  tošelės, bandurėliai, lūpinės armonikėlės, birbynės, tarškynės, švilpukai-molinukai, lamzdeliai, piemenukų medinės, šiaudinės birbinėlės, lamzdeliai, XVI a. ragai, rageliai, skudučiai, ragai, daudytės, ožragiai, kanklės ir kiti visame pasaulyje populiarūs instrumentai: smuikas, bandonija, cimbolai, armonika, klarnetas. Pristatomas kiekvienam Lietuvos regionui unikalus repertuaras,  muzika atliekama, regionui būdinga sudėtimi. Edukacinė etno žaidimo dalis yra vainikuojama bendra liaudies daina ir šokiu.


Kviečiame užsukti į knygnešio trobelę, kur netikėtai pateksite į Daraktorių mokyklą. Nusikėlus į XIX amžių susipažinsite su unikaliu knygnešystės fenomenu. Aiškinsimės, kas buvo knygnešiai, kodėl jie rizikavo net savo gyvybe, kad atgabentų lietuviškas knygas, kokių bausmių sulaukdavo ir kokių gudrybių tekdavo imtis, kad išsisuktų nuo žandarų? Teks pasiraitoti rankoves, kadangi slaptosios mokyklos mokiniai turės paskaityti iš tuo metu leistų „graždankos“ knygų, o lietuviškuose leidiniuose surasti ir atpažinti knygnešių slapyvardžius. Tai nebus lengva, kadangi dalis žodžių – šiandien jau nebevartojami! Pasitelkus išgirstas žinias bei kūrybingumą, teks ir patiems pabūvoti knygnešio bei „žandaro“ kailyje. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ir pagrindinio ugdymo programas.


Spektaklis vaikams „Nepaprasta triušio Edvardo kelionė“

Spektaklis pagal Kate DiCamillo knygą „Nepaprasta Edvardo Tiuleino kelionė“ pasakoja apie porcelianinį triušį Edvardą, kurį dešimtmetei Abilenei padovanojo močiutė. Iš pradžių Edvardas mėgaujasi maloniu, bet tuščiu gyvenimu pas jaunąją šeimininkę, rodančią jam didžiausią meilę ir pagarbą. Tačiau vieną dieną aplinkybės pasikeičia – Triušis Edvardas iškrenta pro laivo bortą į vandenyną. Po daugybės dienų gerokai apgadintą žaislą randa žvejys, kuris nuveža Edvardą į savo namus. Čia jis pavadinamas Triušiuke ir yra priverstas dėvėti sukneles. Edvardas perduodamas iš rankų į rankas – valkatai Buliui ir jo šuniui, tuberkulioze sergančiai keturmetei mergaitei ir jos broliui. Edvardo kelionės nuveda jį ne tik toli nuo namų, bet dar toliau nuo savanaudiško tuščio Triušio, kuriuo jis kadaise buvo. Galiausiai gerokai apdaužytas porcelianinis Edvardas atsiduria lėlių parduotuvėje, kur jį savo dukrelei nuperka Abilenė – jo pirmoji savininkė. Edvardas grįžta ten, kur pradėjo savo kelionę, bet grįžta visiškai pasikeitęs – dabar jis mylintis ir vertinantis jį mylinčius žmones.
Numatomas poveikis – spektaklio peržiūra prisidės prie kultūrinių įpročių formavimo, kultūrinio identiteto ir vertybinių nuostatų stiprinimo, įgyta patirtis padės ugdymo procese. Spektaklį įgyvendina Valstybinis Šiaulių dramos teatras, režisierė Milda Mičiulytė, scenografas Artūras Šimonis, lėlių dailininkė Giedrė Brazytė, kompozitorius Martynas Bialobžeskis ir choreografas Carlo Bibiano.


Lėlių spektaklis vaikams „Mano Vilnius mano”

Du smalsūs vaikai - Aistė ir Simas - apleistame name sutinka Vilniaus metraštininką. Šis juos pakviečia į kelionę per įvairiausius Vilniaus miesto istorijos tarpsnius: nuo Gedimino sapno iki pat šių dienų. Keliaudami kartu su jais per paslapčių ir stebuklų labirintus, patirsite ne tik galybę nuotykių, bet ir didingą senojo Vilniaus dvasią, jo tragedijų skausmą ir naujojo Vilniaus užgimimo jaudulį.


Edukacija „Mano raidės portretas“ kviečia tyrinėti raidžių formas ir simboliką. Sužinosite apie raidžių istoriją, jų kultūrinę reikšmę ir kursite savo vardo raidės dizainą, derindami įvairias formas ir spalvas.

Praktinėje dalyje išbandysite linoraižinio techniką – tradicinį grafikos metodą, leidžiantį sukurti unikalius spaudinius. Užsiėmimai apims teoriją, diskusijas ir kūrybinį procesą, skatindami saviraišką ir refleksiją.

Ateikite atrasti, kaip jūsų raidė gali atskleisti asmenybę ir emocijas per meną!