Legenda byloja, kad malūnuose gyvena ne tik velniukai, bet ir pelytės, tad edukacinio užsiėmimo edukatorė pavirs malūno gyventoja pelyte ir pakvies vaikus kartu pažinti 230 metų senumo vandens malūną ir jame įsikūrusią akmenų karalystę. Pelytė su įvairiais palyginimais, žaidimais, UV prožektoriu, lazeriuku, legendomis pristatys muziejų, vandens malūno originalią įrangą, kartu su vaikais akmenukų pagalba mals grūdus. Kartu liesime, uostysime įvairius eksponatus, skaitysime žemėlapius ir ieškosime lobių didžiulėje muziejaus lauko ekspozicijos teritorijoje. Todėl bus veiklos ir mėgstantiems klausytis, ir matyti, ir paliesti, ir aktyviai pažinti pasaulį. Edukacija padės ugdyti vaikų socialinę, pažinimo bei kūrybingumo kompetencijas, ugdys bendravimo ir bendradarbiavimo įgūdžius, įvairiose terpėse.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Istorijos pasakojimas vaizdu: Samuelio Bako atvejis

Užsiėmimo metu dalyviai supažindinami su Samuelio Bako biografijos detalėmis - ypač vaikyste, praleista Vilniuje. Dalyviai, skaitydami ištraukas iš S. Bako atsiminimų knygos ,,Nutapyta žodžiais”, kartu su edukatore aptaria labiausiai ištraukas atitinkančius paveikslus. Paveikslų siužetas taip pat aptariamas Lietuvos ir Vilniaus istorijos kontekste, identiteto formavimo klausime. Užsiėmimo metu kartu su
edukatore pažinsite kūrėjo simbolius, atskleisite vaizdinių reikšmes, kurios yra neatsiejamos nuo dailininko išgyvenimų ir patirčių Antrojo pasaulinio karo metais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Priešistorė, dinozaurai ir aš (Google karta)

Edukacija pasitelkiant šiuolaikines technologijas supažindins jaunimą su priešistore. Tai archeologinis patyrimas pasitelkiant jaunimo geriausią draugą – mobilųjį telefoną. Naudodami vaizdines priemones edukacijos dalyviai supažins su Mezazojaus era, kurios metu ir gyveno dinozaurai. Edukacijos metu moksleiviams pateikiama ne tik sausa istorija apie pasaulio formavimąsi ir tuo metu egzistavusius gyvius, bet ir įdomūs faktai, suteikiantys dalyviams pažinimo džiaugsmą.

Po  Mezozojaus eros pristatymo, klasė padalijama į kelias komandas.  Joms duodami mobilieji telefonai su užuominomis. Dalyviai turi per tam tikrą laiką naudojantis GPS bei išmaniojo programėle rasti visus kodus. Spręsdami užduotis  moksleiviai susipažįsta su dinozaurais, jų egzistavimu bei ypatumais.

Edukacijos metu bus ugdomas komandinis darbas, stiprinantis bendradarbiavimo, bendravimo, sąmoningumo bei kūrybiškumo įgūdžius.  Norėdami kartu pasiekti rezultatų, dalyviai turės padėti tiems komandos nariams, kuriems seksis prasčiau. Ir žinoma, didžiausia paskata, radus visas užuominas, gauti apdovanojimą. Ateik ir išbandyk savo proto ir kojų miklumą edukacijoje „Priešistorė, dinozaurai ir aš (google" karta)“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Logotipo fotolaboratorija (nuotolinė edukacija)

Ar mokate kurti savo įvaizdį vizualinėmis priemonėmis? Užduotyje, pasitelkiant šiuolaikinės grafikos programą (Photoshop arba Gimp), bus mokoma, kaip įkelti savo nuotrauką į savo asmenvardžio inicialus pagal pasirinktą šriftą. Tokiu būdu bus sukurtas šiuolaikinis logotipas su vaizdiniu turiniu, atskleisiantis asmens individualumą ir unikalumą. Užsiėmimo pabaigoje surengiama bendra darbų peržiūra.


Ekskursija „Geometrija Birštone“ (lietuvių, anglų ir rusų kalbomis)

Ekskursija - edukacija "Geometrija Birštone" (lietuvių, anglų ar rusų kalba) bus  organizuojama atliepiant 2023-2026 m. kultūros pase tematiniame  prioritete išsakytus žodžius: "Skatinti vaikų įsitraukimą į kultūrines veiklas, skatinti jų bendrabūvį ir socialinė lygybę"
 TikslaI:
-Kurti sąlygas patirtiniam ugdymui(si).
- Ugdyti pažinimo, kultūrinę, kritinio mąstymo ir kūrybiškumo  kompetencijas.
- Sukurti ekskursijos metu šiltą mikroklimatą,  kuris leistų kiekvienam mokiniui maksimaliai atskleisti savo gebėjimus.
Klausydami gido pasakojimo ir stebėdami įvairius architektūrinius pastatus mokiniai susipažins su geometrinėmis figūromis esančiomis Birštono urbanistiniame kraštovaizdyje.
Ekskursija vedama 3 etapais.
 Kiekviename etape po gido pasakojimo, informacijos patikslinimo įvairiais metodais mokiniai atliks užduotis. Paslauga- ekskursija "Geometrija Birštone" skatins vaikų domėjimąsi architektūriniais Birštono kurorto stiliais, didins kultūrinį sąmoningumą, supažindins su skirtingų šalių paveldu ir tradicijomis. Ekskursija skatins vertinti meną. Mokiniai didžiuosis pabuvoję viename svarbiausių lietuviškų kurortų. Po gido pasakojimo, klausimų ir aptarimų, modeliuodami įvairiomis technikomis Birštono senamiesčio architektūrinius pastatus ir jų detales, pritaikydami geometrijos žinias, mokiniai geriau įsidėmės Birštono istorijos svarbiausius faktus.
Patrauklus metodas - geometrinių figūrų ir pastatų elementų modeliavimas spalvotomis gumytėmis leis eksperimentuoti be baimės suklysti. Modeliuodami, derindami geometrines detales  mokiniai ugdysis kaip meninės individualybės. Geometrinių figūrų modeliavimo ir fizinio pratimo metu bus lavinama vaizduotė.
Veiklų metu sukurtas šiltas bendravimo mikroklimatas leis vystyti mokėjimo mokytis kompetenciją.
Veiklos ugdys gebėjimus dirbti po vieną ir kartu, skatins mokinius bendrauti ir bendradarbiauti. Veiklų metu mokiniai susies turimas geometrijos žinių patirtis su naujai įgytomis ir jas taikys realiam gyvenime.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Edukacinė programa „Etninio tapatumo ženklai kasdienybėje: lininio maišelio dekoravimas" (2 - 5 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas sakme „Cholera karietoj". Akcentuojama lininio audinio vertė tradicinėje kultūroje. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės bei šiuolaikinės tekstilės dirbiniais. Demonstruojami muziejiniai eksponatai – lovatiesės, paklodės, rankšluosčiai, juostos, tautinio kostiumo dalys. Didesnis dėmesys skiriamas spalviniams Aukštaitijos regiono deriniams. Tyrinėjami linų, vilnų, kanapių, dilgėlių pluoštai. Demonstruojama mokomojo filmo ištrauka. Pasitelkus štampavimo metodą, šilkografijos dažais dekoruojamas lininis maišelis.


Užsiėmimas skirtas supažindinti vaikus su gamtoje nepertraukiamai vykstančiu vandens apytakos ciklu, vandens būsenų kitimu, formuoti ekologišką požiūrį į vandens vartojimą, ugdyti kūrybiškumą. Klausydamiesi telšiškio publicisto, žurnalisto Algirdo Kazragio (1928-1969) pasakos „Lašeliuko nuotykiai“ ir veikdami kaip personažai, užsiėmimo dalyviai kartu su Lašeliuku keliauja po pasaulį: pakyla nuo žemės į dangų, pabūna debesėliu, pamato Atlanto vandenyną ir net patenka į banginio pilvą... Po kelionės kiekvienas vaikas gauna laporello knygelę, kuri primena, kaip vyksta vandens apytaka mūsų planetoje. Užsiėmimo metu naudojami metodai: pasakos klausymas, pasiskirstymas personažais ir vaidyba, stebėjimas, klausimai-atsakymai, diskusija. Edukacinis užsiėmimas vyksta autentiškoje Žemaitijos kaimo ekspozicijos aplinkoje prie saugių vandens telkinių. Esant blogam orui - patalpoje.


Edukacija "Saulės sistemos paslaptys, iššūkiai, pasiekimai. Edukaciniai žaidimai" skirta 3-6 klasių mokiniams susipažinti su Saulės sistemoje esančiais objektais. Pasitelkiant edukacinėje erdvėje esančius žaidimus, vaizdines priemones, dalyviams bus pristatomos Saulės sistemos planetos, kosmose laukiantys iššūkiai, kosmoso naujienos, lietuvių indėlis į su kosmosu susijusią veiklą, aptariamos kosmoso šiukšlinimo aktualijos ir problemos sprendimo būdai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Spektaklis vaikams „Baltas Niekas ir Draugystė tyliai“ (su gestų k. integracija)

Koks yra pasaulis, kuriame nėra garso? Ar tikrai girdime, kai klausome? Ar esame geresni, kai girdime? Į visus šiuos klausimus bandys atsakyti aktorės bei režisierės Reditos Dominaitytės iniciatyva įkurtas „Knygos teatras“, išskirtinai inscenizuojantis lietuvių literatūrą. Savo antrąjį vaikams skirtą spektaklį „Baltas Niekas arba Draugystė tyliai“ pagal Sigito Gedos poeziją nugabens tiek mažus, tiek didelius į stebuklingą vaikystės pasaulį.
Naujasis spektaklis „Baltas Niekas arba Draugystė tyliai“, pasitelkdamas kosmoso ir virtualios realybės temas, supažindins šiuolaikinę vaikų kartą su lietuvių literatūra. Interaktyvus spektaklis mažiesiems, sukurtas bendradarbiaujant su Kernagio fondu, išsiskiria pasakojamuoju skaitoviniu žanru bei specialiomis priemonėmis, žadinančiomis jusles bei fantaziją.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Muzikinė pasaka „Kaip ežiukas chorą būrė“

Koncertinė įstaiga Šiaulių valstybinis kamerinis choras "Polifonija"

Tai muzikinė pasaka apie vienišą ežiuką, išėjusį į mišką ieškoti linksmumo. Pagrindinis herojus sutinka  daug dainuojančių žvėrelių. Susidraugavęs
ir supratęs, kas tai yra choras ir kaip smagu visiems kartu dainuoti, ežiukas pats užsinori tokį suburti. Jis sukviečia draugėn miško gyventojus ir po visą pavasarį trukusių repeticijų uždainuoja...
Edukacijos metu linksmas daineles atliekantys miško žvėreliai kviečia vaikučius drauge keliauti per visus keturis metų laikus. Žaisminga forma pateiktame spektaklyje – edukacijoje vaikai sužino, kas yra choras, solistas, akompaniatorius, dirigentas, aktorius, choras „Polifonija“, pamato, kaip iš tiesų vyksta užkulisinis choro darbas.
Renginį veda valstybinio Šiaulių dramos teatro aktorius Vladas Baranauskas.
Dainelių atlikėjas – Šiaulių valstybinis kamerinis choras ,,Polifonija".
TIKSLAS: Nuo mažens puoselėti chorinį meną, jo sklaidą, rūpintis chorinio meno tradicijų Lietuvoje išsaugojimu, pristatyti vaikams jų amžiaus grupei keliamus reikalavimus atitinkančius, profesionaliai atliekamus kūrinėlius, kūrybiškai ir žaismingai perteikti muzikines ir teatrines kultūros ir kūrybos vertybes. Skatinti mokinių norą pažinti muzikinę kultūrą ir domėtis skirtingais kultūriniais reiškiniais, didinti kultūrinį sąmoningumą, plėsti supratimą apie kultūrinės raiškos ir komunikavimo formas, skatinti pajusti, suvokti bei vertinti meną.
UŽDAVINIAI: Supažindinti ikimokyklinukus ir pradinukus su profesionaliu soliniu ir choriniu dainavimu, instrumentiniu grojimu, dirigavimu, sceniniu judesiu, teatro menu, praturtinti mažuosius žiniomis ir nauja patirtimi.
Lavinti moksleivių meninės saviraiškos gebėjimus ir vaizduotę.
Suteikti vaikams galimybę patirti daug teigiamų emocijų ir įgyti naujų patirčių.
Per menines ir kultūrines veiklas ugdyti moksleivio savivertę ir motyvaciją, pasitikėjimą savimi.
Žaidimų pagalba įtraukti vaikus į edukacijos veiklą, ugdyti socialinius įgūdžius: gebėjimą bendrauti ir bendradarbiauti.


Kam? -vyresnių klasių moksleiviams Kodėl verta dalyvauti ekskursijoje? -Tai naudinga mokomoji priemonė, padedanti praplėsti ir integruoti mokykloje gaunamas žinias, lavina kritinį mąstymą ir ugdo vizualios kalbos gebėjimus. Kokias žinias pagilinti galima ekskursijos metu? -Istorijos. Menas yra neatsiejamas nuo laikmečio. Moksleiviai, vaikščiodami su gidu po NDG XX-XXI a. Lietuvos dailės ekspoziciją atpažins įvykius ir reiškinius, apie kuriuos mokosi istorijos pamokose, tačiau naujai – per meno prizmę. Kuo susiję karai ir kardinalūs pokyčiai mene, kaip keitėsi politikos ir meno ryšiai, kaip meno kūriniai atspindi visuomenėje vyraujančias nuotaikas ir kodėl tampa laikmečio simboliais? - tai tik keli klausimai, į kuriuos atsakymų ieškosite ekskursijos metu. -Kultūros raidos. Ekskursijos metu moksleiviai susipažįsta ne tik su menininkais, bet ir su rašytojais, muzikos, kino kūrėjais, filosofais, politikais, mokslininkais, filantropais bei visuomenininkais. Tiek tiesiogiai - atpažindami jų atvaizdus, darbus ar idėjas dailės kūriniuose, tiek išgirsdami apie įvairius meno judėjimus ir organizacijas, „kultūrinius karus”, išskirtines asmenybes ir jų įtaką visuomenei. Kokius įgūdžius galima lavinti ekskursijos metu? -Vizualios kalbos. Ekskursijos metu mokiniai skatinami tyrinėti kas, kaip ir kodėl būtent taip vaizduojama meno kūriniuose. Juk ne šiaip sau XXa. pr. dailė skiriasi nuo šiuolaikinio meno savo išraiškos forma. Menininkų biografijos detales, laikmečio politinės ir socialinės sanklodų ypatumus ir kitus kūrinių sukūrimo kontekstus dalyviai mokosi "skaityti” per kūrinio spalvą, formą, medžiagą, pasakojimą ir turinį. -Retorikos ir argumentuotos kalbos. NDG gido vedama ekskursija nėra tik pasakojimas. Dalyviai skatinami kelti klausimus, išsakyti savo požiūrį, diskutuoti. Mokiniai kviečiami argumentuoti savo nuomonę, o tai skatina artikuliuoti mintis, ieškoti jų pagrindimo vizualiuose šaltiniuose.


Išvažiuojamoji programa „Grafikos meno paslaptys Janinos Monkutės-Marks muziejuje“

Išvažiuojamosios programos „Grafikos meno paslaptys Janinos Monkutės-Marks muziejuje" dalyviai supažindinami su išeivės Janinos Monkutės-Marks asmenybe, jos kūrybos keliu ir jos vardo muziejaus atsiradimo istorija. Aptariama Janinos Monkutės-Marks labai mėgta grafikos meno technika - iškiliaspaudė ir tyrinėjama originalių menininkės sukurtų linoleumo ir medžio raižinių atspaudų kolekcija. Aptariama grafikos technika– iškiliaspaudė ir jos subtilybės. Praktinio užsiėmimo metu moksleiviai skatinami sukurti individualius grafikos raižinius - iškiliaspaudes ir įgyvendinti 1-2 atspaudus ant popieriaus lapo naudojant šaukštą. Visus susikurtus atspaudus moksleiviai pasiima prisiminimui. Programa vykdoma programos gavėjo mokykloje, pažįstamoje erdvėje, kuri nuteikia programos dalyvius pozityviai ir padeda atsiskleisti jų kūrybiškumui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Per užsiėmimą „Mokomės rašyti žemaitiškai“ supažindinama su įdomia ir archajiška žemaičių tarmės istorija, abėcėle, gramatika, rašybos, tarties principais. Spėliojama, ką galėtų reikšti vienas ar kitas žemaitiškas žodis. Pasitikrinimui, ką išmokome ir kaip supratome rašomas diktantas žemaičių tarme bei kuriamas trumpas eilėraštis.


Logotipo kūrimo pagrindai – nuo koncepcijos iki pristatymo

Logotipai. Jie yra visur, kur pažvelgsite, ir nors mes juos priimame kaip savaime suprantamą dalyką, jie yra galingiausia grafinio dizaino išraiška. Paul‘as Rand‘as yra pasakęs: „ Logotipas yra tylus jūsų prekės ženklo ambasadorius“.  Logotipo kūrimas yra vienas iš labiausiai paklausių dizainerių įgūdžių. Talentingų dizainerių logotipai žavingi, jie traukia dėmesį, yra lakoniški, o svarbiausia – jie gali akimirksniu papasakoti istoriją. Logotipo istorija skaičiuoja tūkstančius metų – nuo pirmųjų civilizacijų sukurtų hieroglifų iki religinės simbolikos, nuo karališkosios šeimos herbų viduramžiais iki įmones identifikuojančių ženklų. Edukacinį užsiėmimą sudarys dvi dalys: teorinė ir praktinė. Teorinėje dalyje kartu su moksleiviais išsiaiškinsime logotipo apibrėžimą, jo paskirtį ir vietą istoriniame bei šiuolaikiniame kontekste. Moksleiviai susipažins su logotipo kūrimo etapais, nuo koncepcijos generavimo iki pristatymo. Išsiaiškins logotipų kūrimo pagrindus: konceptualumą, paprastumą, atpažįstamumą. Kartu su moksleiviais analizuosime geriausius logotipų pavyzdžius ir juos kūrusius dizainerius tokius kaip Milton Glaser, Saul Bass, Ivan Chermayeff, Tom Geismar, Paula Scher. Antrą užsiėmimo dalį sudarys praktinės užduotys, jos bus trumpos ir skiriamos pagal etapus, kad mokiniai galėtų suprasti kiekvieną logotipo kūrimo aspektą. Jie atliks koncepto kūrimo užduotis, spalvų ir jų derinimo užduotis, formų tyrinėjimo bei formų ir raidžių derinimo užduotis. Galiausiai moksleiviai atliks logotipo kompozicijos užduotį. Moksleiviai sukurs tris skirtingus to paties logotipo eskizus. Šiam darbui atlikti moksleiviai naudos spalvotą popierių, trafaretus, flomasterius, pieštukus, braižybos įrankius.
Užsiėmimo pabaigoje bus skirtas laikas refleksijai ir aptarimui. Mokiniai pristatys savo logotipus ir paaiškina, kodėl pasirinko tam tikrus sprendimus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Medis. Tiltas tarp žemės ir dangaus. (Išvažiuojamoji)

Mes tarsi vienas kito atspindžiai. Gimstame, gyvename, mirštame ir vėl atgimstame. Nesibaigiantis ciklas. Tuo ypač tikėjo mūsų protėviai ir savo pasaulėvaizdyje turėjo Pasaulio (Gyvybės) medžio simbolį. Buvo tikima, kad auga jis - Visatos centre ir padeda žmogui pažinti pasaulį bei suprasti savo vietą jame. Pasaulio medis dalinamas į tris sferas: požemį (šaknys), žemę (kamienas) ir dausas (šakos). Tai tarsi tiltas tarp praeities, dabarties ir ateities. Mes ir patys labai panašūs į medžius. Mūsų kojos tarsi šaknys, kūnas tarsi kamienas, galva tarsi šakos.
Edukacijos metu vaikai išgirs apie Pasaulio (Gyvybės) vaizdinį mūsų tautosakoje. Drauge sužinosime koks gi tas vaizdinys buvo mūsų senolių kasdienybėje. Kalbėsimės apie medžio reikšmę žmogaus gyvenime praeityje ir dabar, aptarsime mūsų pačių panašumus su medžiais, apie jų svarbą.
Supažindinsime vaikus kodėl būtent vieni ar kiti medžiai augo kiekvienoje sodyboje, kalbėsimės apie jų gydomąsias ir mitinės savybes. Papasakosime kuo tikėjo mūsų protėviai žvelgdami į vieną ar kitą medį.


„Krentanti žvaigždė“. Kosminė kelionė observatorijoje. 1 - 4 klasės

Plati, visapusiška, informatyvi, moksliniais faktais ir žiniomis paremta pramoginė pažintinė  edukacija apie Visatą. Jos metu  jauniesiems klausytojams padedame  suvoki save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą.  Šios edukacijos tikslas - supažindinti ir sudominti mokinius astronomija kaip mokslu, paskatinti labiau juo domėtis, gilintis ir pažvelgti į žinomus dalykus kitaip. Šis užsiėmimas skatina klausytoją kritiškai mąstyti, ieškoti faktinių įrodymų ir kūrybiškai pritaikyti žinias šiame visaapimančiame pasaulyje ir tiesiog būti laimingais kūrėjais.
PROGRAMOJE:
Kur prasideda Kosmosas? Ar Visata turi pradžią ir pabaigą? Kas yra ta “krentanti žvaigždė”? Apie mėgstamiausias ir svarbiausias senovės ir dabarties lietuvių sezonines šventes (Kalėdos, Velykos, Rasos) ir kaip jos susijusios su Kosmosu? Kokia yra mums artimiausia žvaigždė ir koks atstumas iki jos? Kokie atstumai iki kitų dangaus kūnų? Kokių dydžių yra planetos, žvaigždės, galaktikos? Ar tikrai mes esame žvaigždžių vaikai? Kodėl taip yra?  Juodoji skylė - paslaptis ar visai ne? Pademonstruosime ir vaizdžiai parodysime bei palyginsime įvairius dangaus kūnus. Ar planetos ir žvaigždės skleidžia garsus? Paklausysime Visatos kūnų garsų - skleidžiamų bangų, kurių žmogaus ausis negirdi ir paaiškinsime, kodėl. Kokiomis priemonėmis galime stebėti dangų?   Praktinė dalis - pažintis su teleskopu/-ais. Jei dangus giedra, šviečia Saulė - per teleskopą/-us stebėsime ją. Jei giedros nebus - pažiūrėsime į nutolusius esančius objektus (vėjo malūnai, tolimiausios eglės kaštonai ar inkilas medyje ir pan.). Palyginsime vaizdus plika akimi ir per teleskopą/-us. Klausimai, atsakymai.
Užsiėmimas vyksta observatorijoje, vizualių, elektroninių teleskopų apsuptyje, natūralioje gamtos aplinkoje.
Užsiėmimus veda astrofotografas, astronomijos mokslo populiarintojas, privačios observatorijos įkūrėjas Simas Šatkauskas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Atsinaujinantys energijos ištekliai ir energetikos raida: nuotolinis edukacinis renginys

Nuotolinis edukacinis renginys supažindins vaikus su atsinaujinančios energijos ištekliais ir energetikos raida.

Kas yra energija? Kas yra atsinaujinti ir neatsinaujinanti energija? Kokią įtaką turi atsinaujinančios energijos ištekliai gamtai, kultūriniam gamtos paveldui? Edukacinio renginio metu vaikai sužinos įdomių faktų ir naudingų dalykų apie atsinaujančios energijos išteklius, jų reikšmę gamtos paveldui bei formuojamą įtaką kultūriniam bei tautiniam ateities žmogaus identitetui. Vaikai pasiners į smagų kūrybinį procesą, kurio metu panaudojant antrines žaliavas kurs įvairius energetikos motyvus. Stiprinsime tvarią mąstyseną, sąmoningumą, bendradarbiavimo, komunikavimo įgūdžius, lavinsime gebėjimą priimti sprendimus, skatinsime kūrybiškumą per smagią ir įdomią patyriminę veiklą.


Edukacija pagal D. Biseto pasaką "Kapitono arklys" susidaro iš kelių etapų: pasakos skaitymo ir analizės, pasakos charakterių ir jų sąveikų analizavimo, įvairių garsų ieškojimo siekiant praturtinti pasaką, pačios pasakos įrašymo į audio laikmeną ir galiausiai įrašo perklausa bei aptarimas. Vedami šių etapų, mokiniai susipažins su radijo teatru, gilinsis į literatūrinį kūrinį (D. Biseto pasaką "Kapitono arklys"), analizuos pasakos charakterius, skatins savo fantaziją pridėdami pasakai garsinių efektų, pasitelks savo išradingumą, balso galimybes ieškodami kalbėjimo išraiškos formų. Edukaciją ves Klaipėdos dramos teatro aktorius Linas Lukošius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kino pamokos Marijampolėje emocinam raštingumui ugdyti

Viešoji įstaiga "Marijampolės telekinas"

Kino pamokų tikslas – per kiną ugdyti vaikų emocinį raštingumą.

Uždaviniai:
1) mokyti vaikus į kiną pažvelgti kaip į meno kūrinį;
2) padėti vaikams atpažinti emocijas ir jas įvardyti;
3) ugdyti vaikų kritinį mąstymą bei kūrybiškumą.

Paslauga įgyvendinama kino pamokos forma, jos trukmė 45 minutės. Pradžioje vyksta keleto minučių susipažinimas su vaikais ir patogus vaikų įsitaisymas kino teatro patalpose, tuomet vyksta apie 10 minučių trukmės animacinio ar vaidybinio filmo peržiūra. Filmas pasirenkamas atsižvelgiant į vaikų amžių ir pasitarus su mokytojomis bei išklausius jų pageidavimus. Po filmo peržiūros vyksta edukacinės veiklos.

Edukacijos skiriasi priklausomai nuo vaikų amžiaus ir poreikių: dirbant su 1–2 klasių vaikais daugiau dėmesio skiriama kūrybinėms veikloms, su 3-4 klasių vaikais – analizei, aptarimui ir diskusijai. Taip pat edukacijos skiriasi ir dirbant su specialiųjų poreikių vaikais: jos paprastesnės, lėtesnės, emocijos reiškiamos spalvinant, konstruojant.

Edukacijos vyksta originalioje kino teatro aplinkoje, o animacinio ar vaidybinio filmo peržiūra vyksta kino teatro salėje, kur vaikai gali pamatyti, kad pamokos gali būti labai nestandartinės.

Šiomis edukacijomis siekiama, kad vaikai kiną pamatytų ne tik kaip paveikslą, bet pažvelgtų į jį giliau, pamatytų, kad filmai gali būti ne tik gražūs, bet ir pamokantys. Vaikai per kiną mokysis emocinio raštingumo, pastabumo, reikšti savo mintis ir klausytis kitų, plėtos savo kūrybiškumą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Senovinis lėlių rišimas - žemaitiškas tautinis kostiumas

Lietuvoje senovinių rištų lėlių išlikę nedaug, rišimo tradicijos taip pat nėra išsamiai aprašytos, todėl daug žinių renkame iš parodų, interneto, todėl ir kilo mintis tokiu būdu populiarinti šią etnokultūrinė paslaugą moksleivims.Apsilankę Židikų kultūros centre moksleiviai edukacijos metu susipažins su jų istorija, jų sukūrimo aplinkybėmis, tradicijomis, tipais ir kūrimo būdais. Kiekvienas moksleivis išmioks pasiruošti medžiagas jas surišti ir pagaminti rištinė lėlę. Edukacijos metu m okiniai patirs nuostabius bendravimo ir ramybės jausmus. Kiekvienas vaikas yra unikalus, galintis ir gebantis kurti. Žaisdami ir kurdami vaikai geriau pažįsta pasaulį, plėtoja kūrybinius gebėjimus, rodo iniciatyvumą, įsitraukia į veiklas, kurios kupinos atradimų ir ieškojimų. O senovinių rištinių lėlių kūrimas – puiki galimybė vaikų saviraiškai plėtoti, kurti savitai ir individualiai. Moksleiviai susipažins su senovinių lėlių rišimo technika, kuri leis pasinerti į tautos istoriją ir susipažins su tautinio paveldo – rištinių lėlių – gamyba. Vadovaudamiesi pateiktomis rekomendacijomis, sekdami instrukcijas, kartu su edukatore vaikai savarankiškai kūrs lėlytes. Kiekvienas ne tik prasmingai praleis laiką, bet ir taps originalaus žaislo kūrėju. Į lėlę mes mokysime tyliai įrišti džiaugsmą, viltį, tikėjimą, kad šeimoje visiems viskas klostysis gerai, kad lėlė saugos visus šeimynykščius nuo negandų, ligų. Tačiau pati lėlė turi būti be veido, – ji lyg dvasia, nematoma, tačiau juntama.Lėlės-namų saugotojos būdavo dovanojamos įvairiomis progomis – gimimo, sutuoktuvių, įkurtuvių. Jei per metus namie įvyko bėdos, susikurtąją lėlę reikia išrišti ir sudeginti. O jei metai namams buvę geri, lėlė juose pasilikdavusi ir toliau.


Miriorama – vaizduotės išlaisvinimas knygoje

Lazdijų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Miriorama -tai specialioje dėžėje rankenėle sukama panorama, tarsi senoviško televizoriaus prototipas.  Užsisakantieji  programą gali pasirinkti veiklos temą: ,,Mylimiausias herojus“, ,,Kalėdų belaukiant“, ,,Nuostabiausia knyga“, ,,Atostogų knyga“ ir kt. Vaikus pasitiks personalizuoti knygų herojai. Programos esmė yra kitoks knygos skaitymas, t. y. perskaitę knygą, dalyviai ją aptaria kartu su personažais, ant popieriaus ritinio piešia perskaitytos knygos susiliejančius vaizdus, veikėjus. Sukurta ritininė vaikų knyga pavirsta užburiančiu judančių vaizdų filmu – miriorama. Knygų skaitymas virsta kūrybinėmis dirbtuvėmis, kuriose vyksta įvairiapusė edukacija: ugdomi bendravimo, skaitymo įgūdžiai, turtinamas žodynas, intelektas, vaizduotė, mąstymas, minčių reiškimas, iliustravimas naudojant įvairią techniką, įtaigus kūrinio pristatymas auditorijai. Kūrybinė programos pusė svarbi tuo, kad dalyviai pajaučia, jog gali kurti, kyla jų savivertė.  Tikrai verta dalyvauti, nes tai žingsnis patirties, naujų įspūdžių, žinių link. Yra žinoma, kad skaitymas ir mirioramos sukūrimas ir pateikimas  padeda auginant sveiką, visapusišką, šiuolaikišką ir dvasiškai turtingą žmogų, suteikia geras emocijas. Tuo tikslu Lazdijų viešosios  bibliotekos darbuotojai kuria  ir teikia šią paslaugą, kurios tikslas: sudaryti sąlygas ugdyti  priešmokyklinio ir 1–4 klasių vaikų kūrybinį potencialą, skatinti skaitymą, aktyviai ir prasmingai dalyvauti bibliotekos kultūrinėje ir kūrybinėje veikloje. Bibliotekininkai įtrauks vaikus į įvairias meninės raiškos formas: šokį, dainą, pantomimą ir kt. Vaikai bus ne pasyvūs žiūrovai, o patys turės galimybę aktyviai dalyvauti veikloje, galės netiesiogiai  atsirasti kitame pasaulyje su muzikos garsų ir vaizdų pagalba. Edukacijos rezultatas - autentiška, pačių vaizduotės ir rankų pagalba sukurta miriorama, kurią gaus kaip sukurtą kūrinį atminimui ir galės prisiminti, aptarti, diskutuoti, parodyti kitiems ir ateities kartoms.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinės programos dalyviai pasitinkami prie sodybos vartelių, palydimi iki namo, per tą laiką užmezgamas ryšys su atvykusiais, jie spėja prisistatyti, iš kur atvyko, ar pirmąkart. Namo viduje edukatorė parodo ekspoziciją, trumpai apibūdina Didžiulių šeimos narius, sodybos šeimininkus – knygnešius, šviesuolius, bendravusius su įžymiais šio krašto žmonėmis, sukaupusius didžiulę lituanistinę biblioteką. Vaikai apžiūri „Aušros“ numerius, pažymėtus S. Didžiulio bibliotekos ženklu, sužino apie tolimesnį bibliotekos likimą. Suteikus vaikams žinių, jie pakviečiami į edukacinę erdvę su išlikusiais autentiškais kambario baldais – stalu, komoda, laikrodžiu. Susėdus aplink stalą, ant kurio kadaise buvo skirstyta knygnešių atgabenta spauda, vaikai išklauso trumpą spaudos draudimo laikotarpio apžvalgą, išnagrinėjamas stendas, kuriame užfiksuotas knygų kelias nuo spaustuvių Mažojoje Lietuvoje iki Griežionėlių, pažymėti pagrindiniai spaudos draudimo momentai, knygnešių pavardžių išsaugojimas Knygnešių sienelėje prie Kauno Vytauto Didžiojo karo muziejaus, bando įsiminti Petro Vaičiūno posmą – Knygnešių sienelės įvardijimą. Praktinių užsiėmimų metu detaliai nagrinėjamas knygnešių maišo turinys, vartomos ir rūšiuojamos knygelės, susipažįstama su draudžiamos spaudos leidimo ypatumais, knygų dydžiu, kaina, platinimo sunkumais, aptariama, kaip knygnešystė nutiesė kelią į šiandieną, koks svarbus lietuviškas žodis tautos vienybei ir išlikimui. Programa užbaigiama, ragaujant žolelių arbatą ir Didžiulių sodo gėrybes pagal sezoną, aptariant patirtą įspūdį.


„Performansas” kaip meno rūšis atsirado Amerikoje 1960 metais. Tai postmodernistinis menas: iš anksto apgalvotas, konceptualus veiksmas, kurio pagrindinė išraiškos priemonė – paties menininko kūnas. Kas sąlygojo performansų atsiradimą, kas juos kūrė ir kodėl? Į šiuos klausimus ieškosime atsakymų edukacinio užsiėmimo metu. Nuotraukų ir video siužetų pagalba moksleiviams papasakosime performansų atsiradimo istoriją. Kalbėsime apie pasaulinio garso menininkus, tokius kaip Marina Abramovič, Vito Acconci, Hugo Ball, Bruce Nauman, Chyris Burden ir kitus. Nebus pamiršti ir Lietuvos performansų menininkai. Teorija be praktikos nieko neverta, edukacinės programos metu moksleiviai ne tik dalyvaus, bet ir kurs performansą. Tai taps naujų patirčių ir pojūčių laiku. Moksleiviai susipažins su konceptualaus meno sąvoka, prisilies prie meno filosofijos idėjos. Bus įdomu, smagu ir naudinga. Atlikus užduotis pakalbėsime apie naujas moksleivių patirtis. Diskutuosime kaip keičiasi žiūrovams keliami reikalavimai šiuolaikiniame mene ir kaip pasyvus žiūrovas transformuojasi į aktyvų dalyvį. Jaunuoliai mokysis analizuoti nematerialaus meno kūrinius, suprasti savo ir visuomenės santykį su menu ir menininkais. Edukacinė programa prisidės prie jaunimo kultūrinio ugdymo.


Edukacinė programa „Ką man pasakoja Vaižganto namuose esantys daiktai“

Edukacinės programos dalyviai išklauso pasakojimą apie Juozą Tumą-Vaižgantą, jo vaikystę, gyvenimą Kauno senamiestyje esančiame bute, susipažįsta su muziejumi ir jame saugomais asmeniniais rašytojo daiktais. Tuomet gauna užduočių sąsiuvinius, kurių puslapiuose kalbama apie visus buto kambarius. Edukacinės programos dalyviai prisimena edukatoriaus pasakojimą, tyrinėja muziejaus eksponatus ir taip atlieka pateiktas užduotis. Mokiniai yra kviečiami piešti, rašyti, kurti, skaičiuoti, kalbėti apie rašytojo meilę žmonėms, gamtai, gyvūnams. Spalvingi užduočių sąsiuviniai – yra puikus priminimas apie muziejų ir naudinga medžiaga naujų žinių pasikartojimui. Juos vaikai gali parsinešti namo ir savo įspūdžiais pasidalinti su artimaisiais. Edukacinės programos metu yra lavinamas mokinių sąžiningumas, dėmesingumas, kūrybingumas, bendradarbiavimas ir pasitikėjimas savimi.


Dažnai girdime pasakymą: „priklauso, kaip pažiūrėsi...“ Požiūrio taško keitimas kaip metafora dažnai taikoma politikoje, žurnalistikoje ir kitose gyvenimo srityse, bet ar suprantame tiesioginę šio posakio reikšmę? Atvirkštinės perspektyvos pamokoje suprasime optinius vaizdo susidarymo principus ir pritaikysime juos fotografuodami. Menamų linijų ir kampų pritaikymas leidžia plokštumoje didelius daiktus pavaizduoti kaip mažus, o mažus kaip didelius. Profesionalaus fotografo padedami moksleiviai, praktinių užduočių metu moksleiviai pritaikys atvirkštinės fotografijos triukus ir išmoks kurti šmaikščias nuotraukas. Pavyzdžiui, kurti superherojaus įvaizdį ir pirštu pakelti neįprastai didelius daiktus, sumažinti architektūrinio paveldo statinius išdidinant mažą objektą priekyje ir pan.


Kėdainių rajono savivaldybės Mikalojaus Daukšos viešoji biblioteka

Lietuva – per amžius dainuojanti šalis. Dainose glūdi mūsų protėvių narsa ir meilė savo kraštui. Iš dainų pažįstame savo istoriją. Dainuodami puoselėjame savo kalbą ir kultūrą.
Kultūrinė edukacinė veikla „DAINŲ IR DAILĖS DŪZGĖS“, tai puiki galimybė mokiniams susipažinti su Lietuvos Dainų švenčių tradicija ir simbolika bei susipažinti su mixed media technika.
Veiklos metu mokiniai kels ir įgyvendins savo idėjas, diskutuos apie Dainų švenčių tradiciją ir simboliką, kurs dainos žodžius, susipažins su mixed media technika, naudojant įvairias priemones (atspaudus, akrilinius dažus, iškirstas skrebinimo detales, nereikalingus mini daiktus, trafaretus, medines detales ir kt.) kurs Dainų šventės simbolius, surengs parodą, žais judriuosius žaidimus. Bibliotekoje mokiniai turiningai, įdomiai ir šauniai praleis laiką, kuris paliks neišdildomus įspūdžius.
VEIKLOS PROGRAMA: susipažinimas, PowerPoint pateiktys „Lietuvių Dainų švenčių tradicija ir simbolika“, „Mixed media technika“, veikla mažose grupelėse „Dainos kūrimas“, individuali veikla „Dainų švenčių simbolika“ (paveikslo kūrimas naudojant mixed media techniką), žaidimai, mokinių apdovanojimai atminimo dovanėlėmis, veiklos refleksija.
Edukacijos išskirtinumas – įdomios ir įtraukiančios veiklos kūrybinėse dirbtuvėse, smagūs žaidimai. Veiklos turinyje atsižvelgta į specialiuosius ugdymosi poreikius turinčius mokinius ir užtikrinama šių mokinių dalyvavimo galimybė ir įsitraukimas.


Moksleivius susipažindinsime su  miuziklams būdinga tematikos įvairove, melodingumu, šiuolaikiškumu, su mažai liečiamu teatro žanru - Miuziklu. Kadangi miuziklas kelia itin aukštus reikalavimus atlikėjams: jie turi puikiai dainuoti, šokti, profesionaliai vaidinti. Suteiksime mokiniams žinių apie miuziklo žanrą, bei kiekvienas galės iš arti  jį bent minimaliai patirti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ar mokate kurti savo įvaizdį vizualinėmis priemonėmis? Užduotyje, pasitelkiant šiuolaikinės grafikos programą (Photoshop arba Gimp), bus mokoma, kaip įkelti savo nuotrauką į savo asmenvardžio inicialus pagal pasirinktą šriftą. Tokiu būdu bus sukurtas šiuolaikinis logotipas su vaizdiniu turiniu, atskleisiantis asmens individualumą ir unikalumą. Užduotys bus skiriamos kiekvienam mokiniui individualiai. Užsiėmimo pabaigoje surengiama bendra labiausiai pavykusių darbų peržiūra.


Kviečiame į Advento vainiko gamybos dirbtuvėles, kurios metu pasigaminsime ne tik gražiausius vainikus, bet ir sužinosime Advento laikotarpio reikšmę plačiąja prasme. Bibliniais laikais, regis, visi žinojo, kaip pasitikti TAI, kas ateina. Žinojo, tikėjo ir mokėjo laukti. Tarsi visa žmonijos istorija iki Kristaus buvo Adventas – laukimo metas. O kaip visa tai suprasti šiandien, technologijų ir skubėjimo amžiuje? Todėl edukacijos metu ir siekiama dalyviams suteikti žinių bei kultūrinės patirties, ką Advento laikotarpis turėtų reikšti mūsų šiuolaikiniam gyvenimui. Galime švęsti Kalėdas, kaip prisiminimą, kas įvyko prieš 2 tūkstančius metų. Arba galime švęsti atėjimą "kažko", kas keičia pasaulį čia ir dabar. Užsiėmimo metu sužinosite, kokių tipų būna Advento vainikai ir iš ko jie gaminami. Mokysimės paprasčiausio ir gražiausio vainiko pynimo būdo. Jaukioje aplinkoje ir ramybėje, su meile ir šiluma, skambant muzikos garsams, galėsite patys pasigaminti vainiką, kuris jus džiugins Advento laiku.


Edukacijos metu kartu su vaikais gaminsime ekologiško  modelino masę, iš kurios kursime meno kūrinius sau ir kitam, analizuosime kūrybinį procesą, įvardinsime kylančias idėjas ką galima kurti ir jas įgyvendinsime. Baimę suklysti verta tos rizikos, nes visada galima perdaryti iš naujo.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Edukacinė programa "Linksmieji instrumentai" supažindins vaikus su instrumentais, fotografija, Gif kūrimu. Vaikai sužinos kad ir vaizdo kameros objektyvas pasidengia dulkėmis, nešvarumais ir pirštų atspaudais. Nešvarus objektyvas fotografuoja neryškiai, sulieja vaizdą, nuotraukose atsiranda dėmių. Sužinos ir išmoks kaip prižiūrėti vaizdo kamerą, kaip sufokusuoti vaizdą ekrane. Kaip naudotis tinklelio linijomis keliant fotografiją į projektorių. Nuotrauka negali perteikti visos reikalingos informacijos, o vartotojai dažnai nenori žiūrėti vaizdo įrašo iki galo. GIF yra paprastas įrankis, vaizduojantis procesą ir rezultatą, patalpintas į 10–15 skaidrių. Refleksijuojant padėsime lavinti individualius įgūdžius ir įvertinti jų efektyvumą. Užduosime teigiamą klausimą apie tai, ką daro ir kodėl tai daro. Savirefleksijos užduotimi sieksime suvokiti save kad žmogus yra kintanti būtybė. Pasaulis, technologijos kaip ir žmogus nuolat kinta. atliekamas pasirinkto atlikėjo instrumento pagal gif’ą, pažintis gyvai su instrumentu ir instrumentalistu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa „Atrandu tėvų gimtinės kultūros paveldą“

Etnografinių regionų Aukštaitijos, Dzūkijos (Dainava), Mažosios Lietuvos, Suvalkijos (Sūduvos), Žemaitijos identifikavimas per tradicinę architektūrą, tradicinę muziką, kalbą ir tarmę, kulinarinį paveldą, tautinį kostiumą, kalendorinių švenčių ypatumus.


Edukacijos metu edukacijos dalyviams demonstruojama grūdinės kultūros iš kurių gaunami miltai, duonai, pyragui, bandelėms. Kartu su dalyviais minkoma tešla bandelėms, gaminamas įdaras, formuojamos bandelės, kepamos krosnyje. Kol kepa bandelės, programos dalyviai žaidžia tradicinius lietuviškus žaidimus, piešia bandeles, dainuoja dainas. Iškeptas bandeles valgo užsigerdami žolelių arbata.


Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviams bus suteikta daugiau žinių apie senuosius zanavykų krašto buities puošybos elementus, senuosius baltų simbolius ir ženklus. Edukacijos dalyviai apžiūrės muziejaus ekspoziciją ypač konkrečius etnografinius eksponatus: tapytas kraitines skrynias, medžio dirbinius (verpstes ir prieverpstes, rankšluostines), audinius, zanavykų tautinį kostiumą. Pasakojimo metu akcentuojami zanavykų kraštui būdingi puošybos – geometriniai, augaliniai, gyvūniniai – elementai, spalvinė gama, ir simbolika. Aptariama gyvybės medžio reikšmė ant kraitinių skrynių. Vėliau dalyviai kūrybinėse dirbtuvėse, iš polimerinio molio nusilipdo ir suformuoja norimą papuošalą, dekoruodamas jį etniniais ornamentais, simboliais ir ženklais. Kūrybinio proceso metu mokiniai susipažins su polimerinio molio savybėmis, jį minko, kočioja, formuoja, dekoruoja įvairiomis pasirinktomis faktūromis ir kepa krosnelėje. Atvėsusius darbelius mokiniai šlifuoja ir spalvina vandeniniais dažais, akvareliniais pieštukais ir sausa pastele. Savo rankomis susikurtą papuošalą pasiima su savimi.


Savarankiška kelionė po Meno mišką Europos parke

Europos parkas – unikali modernaus ir šiuolaikinio meno erdvė po atviru dangumi kviečia vyresnių klasių moksleivius savarankiškai patirčiai meno ir gamtos pasaulyje.
Atraskite šiuolaikinį meną – stebinantį, įvairų, netgi įtraukiantį į veiksmą. Mokydamiesi apie XX amžiaus II pusės - XXI a. pradžios meno kryptis, nagrinėdami minimalizmo, konceptualizmo, žemės meno, kraštovaizdžio skulptūros, dabartinio meno ir kt. kryptis gyvai pamatysite išskirinių atstovų pavyzdžius. Atvykę į Europos parko muziejų būsite supažindinti su informacija apie Europos parko mobiliąją programėlę, kuri yra puiki priemonė savarankiškam šiuolaikinio meno pažinimui. Šis naujas, virtualus muziejaus po atviru dangumi gidas skirtas ne tik supažindinti, suteikti naudingos informacijos, bet ir praturtinti patyrimą Europos parke. Šiuolaikinio meno muziejų mobiliąja programėle besinaudojantieji gali patirti kitaip: sužinoti daugiau, atkreipti dėmesį į naujas detales, įsigilinti. Pavyzdžiui, galima čia pat „peršokti“ į dešimtmečių istoriją ir pabūti „Krėslo-baseino“ kūrybos procese, „Šviesos rūmų“ įkurdinimo muziejuje dalyviais arba vaikštinėjant parko takeliais klausytis įdomių pasakojimų. Atrasite įdomios informacijos apie meno kūrinius ir muziejų, galėsite peržiūrėti vaizdo siužetus, archyvinę medžiagą, klausytis garso įrašų, naršyti po muziejaus žemėlapį, keliauti pasirinktu maršrutu, matyti savo vietą muziejuje. Prie kai kurių eksponatų atrasite ir papildytos realybės sluoksnius. Pavyzdžiui, judriųjų žaidimų skulptūra pasipildys naujais tik papildytoje realybėje matomais elementais.
Savarankiškai apžiūrėsite muziejaus ekspoziciją po atviru dangumi ekspoziciją, patys rinksitės maršrutą, pagal trukmę, sudėtingumą ar temas. Susipažinimas su pripažintų menininkų kūrybos įvairove, romantišku kraštovaizdžiu įkvėpia, lavina kūrybinį mąstymą ir vaizduotę.  Po savarankiškos kelionės pakviesime pokalbiui, refleksijoms, žinių pasitikrinimui ir apibendrinimui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Spektaklis “Nojaus laivas” Spektaklis „Nojaus laivas“ – tai teatro kalba labai vaizdingai, įdomiai papasakota Šventame Rašte, Pradžios knygoje aprašytą Didžiojo tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istoriją. Dievas dėl žmonių nedorumo planavo milžinišku potvyniu sunaikinti Žemę, tačiau tarp visų žmonių atsirado vienas vyras Nojus, kuris rado malonę Dievo akyse. Nojui buvo duoti nurodymai suręsti didžiulį laivą į kurį turėjo tilpti ne tik Nojaus žmona bei trys jo sūnūs su žmonomis, bet ir visų žemėje gyvenančių gyvūnų, paukščių ir roplių poros. Nojus –mūsų visų propropro... prosenelis, supermenas, didvyris išsigelbėjęs nuo tvano. Biblinė pasaulio tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istorija atskleidžiama aktoriui vartant ir komentuojant nuostabiais raštais ir piešiniais išmargintos didelės bei paslaptingų kertelių turinčios knygos puslapius. Kartais iš jų išnyra vis nauji personažai: žmonės, gyvūnai, paukščiai, ropliai, laivo korpuso detalės, ar teksto nuotrupos. Piešiniuose ir tekstuose tarsi senoviniuose papirusuose ar olose išraižytose ornamentuose suskamba visiems gerai žinoma Šventojo Rašto istorija. Orginaliai, jautriai. Spektaklio kūrėjai: Dailė - Liuda Liaudanskaitė Muzika - Mantas Joneikis Režisūra - Kamilė Kondrotaitė Vaidina- Liudas Vyšniauskas


Gamtininko žygiai po pasaulį – kaip galime kartu išsaugoti Žemės gamtą?

Keliaukime kartu su gamtininku Žymantu Čeku po pasaulį. Lankysimės šiaurės Laplandijos kalnynuose, ieškodami nedidukų, bet labai ypatingų auksu žvilgančių paukštelių. Užsuksime į faraono paukščių, tarpininkais tarp žemiškojo ir pomirtinio pasaulio laikomų Egipto Maitvanagių žemes. Nusikelsime į karštosios Malaizijos dramblių rezervatą, kur didieji drambliai treniruojami paleidimui atgal į laukinę gamtą. Keliausime po Indonezijos didmiesčius tyrinėdami vietinę kultūrą, kopsime į aktyvius ugnikalnius, lankysimės Komodo drakonų saloje, stebėsime gyvus drakonus! Vaikštinėsime tropinėse džiunglėse ieškodami laukinių orangutanų ir saulės meškinų. Plauksime į egzotiškąją Kiniją, kur žvelgsime į retą ir unikalią kultūrą, bandysime suprasti ekologinių problemų mastą ir jų sprendimo būdus, keliausime po šventyklas bei džiaugsimės mielomis pandomis ir jų mažylių šėliojimais. Paskaitoje kalbėsime apie ekologiją, gamtos grožį, neatsiejamą, brangų ryšį tarp žmogaus ir gamtos ir svarbiausia bandysime rasti sprendimą, kaip išgelbėti pasaulio gamtą


Svečiuose pas muzikos instrumentus (išvykstamasis visoje Lietuvoje, išskyrus Kauno m. ir Kauno raj. sav.) 1-4 kl.

Kaip skamba styginiai, pučiamieji, mušamieji instrumentai? Kiek pavadinimų turi smuikas? Kokiais instrumentais galima išmatuoti autobusą? Iš ko pagaminti instrumentai? Užsiėmimo metu susipažinsite su svarbiausiais simfoninio orkestro instrumentais, jų rūšimis, ypatumais, taip pat turėsite unikalią galimybę patys jais pagroti!
Mokiniai susipažįsta su klasikiniais vakarų styginiais, pučiamaisiais ir mušamaisiais instrumentais, pažįsta grojimo būdą, išmoksta apibūdinti instrumento tembrą, jo savybes. Mokiniai turi galimybę muzikuoti drauge su kitais ir patirti bendrumo jausmą. Tinkamas: muzikos programos žinioms pasikartoti, pagilinti ir praplėsti.
Užsiėmimas gali būti pritaikomas vaikams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius vaikus informuoti užsakymo metu.
Paslauga teikiama visur Lietuvoje, išskyrus Kauno miestą ir rajoną. Minimalus užsakomų užsiėmimo skaičius - 2 užsiėmimai, vedami vienas po kito; minimalus vienos grupės dydis - 25 asmenys.


Edukacinis užsiėmimas „Kamishibai teatras“

Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo „Kamishibai teatras“ metu mokiniai, susipažinę su Japonijos kultūra, kamishibai teatro subtilybėmis, ugdys savo kultūrinį sąmoningumą, kritinį mąstymą. Praktinės užduoties metu, kuriant istorijas ir jas pristatant Kamishibai teatre, bus prisidedama prie kūrybingų asmenybių ugdymo, skaitymo skatinimo ir prasmingo mokinių laisvalaikio užimtumo.


Edukacija „Pasivaikščiojimas po Pavandenės piliakalnius“ tai dešimties kilometrų žiedinis maršrutas pėsčiomis per Pavandenės kraštovaizdžio draustinį aplankant Žemaičių aukštumą paryškinančius piliakalnius: Moteraitį, Sprūdę ir Pavandenės Alkakalnį (Sklepkalnį). Taip pat  žygio metu praeinama pro Sakelių giminės buvusio dvaro griuvėsius, pasakojami istoriniai faktai apie šių objektų reikšmingumą visam Žemaitijos regionui.
Žygis prasideda nuo Pavandenės miestelio centro - tai susitikimo vieta.


Orientacinis žaidimas „Atrask ir pažink Sūduvos sostinę“ Marijampolėje

Atrask ir pažink Suvalkijos sostinę

Varšuvos gatvė XVIII-XIX a. ėjo nuo Turgaus aikštės (J. Basanavičiaus aikštės) pietinio kampo iki bažnyčios gatvės. Žymiausias šios gatvės objektas Varšuvos viešbutis stovėjęs iki Antrojo pasaulinio karo.

Jūsų užduotis surasti vietą, kur kadaise stovėjo Varšuvos viešbutis.

Aplankykite Vargdienių seserų namus. Kadaise čia po I Pasaulinio karo veikė areštinė, ir joje dienas leisdavo arkliavagiai, vagys, žmogžudžiai, netgi V. Mackevičius-Krėvė. Šioje areštinėje teko pabuvoti ir vienam iš LR prezidentų, kuris pagarsėjo, kaip trumpiausiai savo šalį valdęs ir priverstas atsistatydinti per savo gimtadienį. Tai kas gi buvo tas prezidentas?

Tai tik keletas užuominų iš daugybės užduočių, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Atvirkštinė perspektyva (nuotolinė edukacija)

Dažnai girdime pasakymą: „priklauso, kaip pažiūrėsi...“ Požiūrio taško keitimas kaip metafora dažnai taikoma politikoje, žurnalistikoje ir kitose gyvenimo srityse, bet ar suprantame tiesioginę šio posakio reikšmę? Atvirkštinės perspektyvos pamokoje suprasime optinius vaizdo susidarymo principus ir pritaikysime juos fotografuodami. Menamų linijų ir kampų pritaikymas leidžia plokštumoje didelius daiktus pavaizduoti kaip mažus, o mažus kaip didelius. Praktinės užduotys leis moksleiviams pritaikyti atvirkštinės fotografijos triukus ir kurti šmaikščias nuotraukas: kurti superherojaus įvaizdį ir pirštu pakelti neįprastai didelius daiktus, sumažinti architektūrinio paveldo statinius išdidinant mažą objektą priekyje ir pan.


Šventosios kalbos raidės Samuelio Bako kūryboje

Tikslas - suprasti šventosios kalbos svarbą daugeliui pasaulio tautų kultūrų. Per hebrajų kalbos raides S. Bako kūriniuose ugdyti tapybos prasmių supratimą. Ugdyti moksleivių pilietiškumą ir jų neabejingumą jų šalyje gyvenantiems tautinėms mažumoms.
Kiekvieną hebrajų kalbos raidė turi pavadinimą, kurį galima išversti į lietuvių kalbą, pavyzdžiui "lamed" (garsas L) reiškia mokymasi ir studijavimą, todėl veiklos metu bus aptarta kiekvienos raidės reikmė. S. Bako kūryboje ypač svarbūs simboliai, štai kodėl užsiėmimo metu aptarsime paveiksluose užkoduotas šventosios kalbos raidžių paslaptis.


Helovino orientacinis žaidimas Marijampolėje

Helovino orientacinis žaidimas

Manyta, kad mirusiųjų sielos bei kitos dvasios per Heloviną, įžengia į tikrąjį pasaulį ir jame klajoja. Buvo bijoma, kad Helovino naktį iš namų išėję žmonės, susitiks tas sielas. Kaip žmonės sugalvojo, apgauti tas sielas? Tikėta, kad tada sielos ir dvasios nesugebės atpažinti žmonių.

Iš Airijos atkeliavo Helovino žibintų tradicija. Airių legenda pasakoja apie girtuoklį ir sukčių Džeką, kuris sugebėjo apgauti patį Šėtoną. Sakoma Džeko siela, pasiėmusi žibintą, klajoja po šį pasaulį. Iš ko buvo pagamintas Džeko sielos žibintas?

Tai tik keletas užuominų iš daugybės užduočių apie Helovino šventės paslaptis, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.


„Pasaulio dailės lobynai“ – inovatyvi dailės pamoka, išradingai supažindinanti su ryškiausiais meno istorijos bruožais bei
žymiausiais menininkais, suteikianti žinių rinkinį, mokanti per meną pažinti tiek kultūrą, tiek patį save.
Edukacijoje – edukatorė pristato pavyzdinius atskirų laikotarpių meno kūrinius (originalaus dydžio, sertifikuoti,
dailininkų pertapyti kūriniai, kuriuose matomi potėpiai, braižas, spalvos), tokius kaip V. van Gogo „Saulėgrąžos“, K. Monė „Vandens Lelijos" ir kt. Pasitelkdama įvairius žaidimus ir metodikas veda diskusiją, kelia klausimus, kurie parodo dalyvių skirtybes ir kiekvieno jų kitokį santykį su meno kūriniu, galų gale pažvelgiama į kūrinį iš dailininko perspektyvos, o ką visgi iš tikrųjų tapytojas norėjo užfiksuoti, kokie įvykiai ar reiškiniai slepiasi kūrinyje, su kokiais iššūkiais susidūrė menininkas, kalbama apie tai koks apskritai gali būti menas. Įspūdžiui pagrįsti – pasitelkiami trumpi dokumentiniai kadrai iš laikotarpio, kurio metu buvo sukurti kūriniai (pvz., rodomas 19 a. pab. Paryžius - laikotarpis kuomet atsirado impresionizmas, ypatingai tapatinamas su Prancūzija). Pamokos pabaigoje vyksta praktinis patyrimas - mokiniai patys kuria savo teorinį meno projektą (neapribojant kūrybiškumo generuoja idėjas ką įgyvendintų šiandieniniame kontekste), kurį perteikia ant popieriaus naudojant įvairias priemones - žurnalų iškarpas, spalvinimą ir kt. T.y. pristato savo idėjos koncepciją-vizualiką.
Taip pat moksleiviai virtualios realybės pagalba turi galimybę patys "nusikelti" į paveikslą, kurį ką tik analizavo ir tapti jo veikėjais (pasivaikščioti po K. Monė sodus, pabuvoti S. Dali sapne ir kt.).
Viso edukacijoje susijungia šios dalys: žinomiausių dailės kūrinių stebėsena ir analizavimas, edukatorės vedama sužaidybinta diskusija, meno projekto kūrimas bei pasitelkiama virtualios realybės technologija nukelianti į pasirinktą paveikslą.


Interaktyvus užsiėmimas apie žemaičių (Kuršėnų krašto) šnektas

Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Puoselėti vieno iš Šiaulių regiono kultūros paveldo dalių – tam tikros vietovės etninės kalbos savasties (dialekto) pažinimą, suvokimą, kitų lietuvių kalbos žemaičių dialektų (įskaitant ir Kuršėnų patarmės) skirtumų ir panašumų pažinimą, šio unikalaus lituanistikos ir žemaičių tarmės paveldo išsaugojimą ir sklaidą regione, bibliotekoje organizuojant pagal amžių pritaikytas interaktyvias lietuvių kalbos pamokas-žaidimus. Vienas populiariausių - žaidimas-dėlionė „Linksmai apie Kuršėnų krašto patarmes (šnektas)“ – suteiks galimybę išsamiau susipažinti su aplinkinių vietovių šnektų įvairove. Pasitelkus interaktyvų 55 colių stalą-ekraną, panaudojant lietuvių kalbos sinonimų, antonimų, vietovardžių ir kitas duomenų bazes, kt. lietuviškus žaidimus, vedamos netradicinės lietuvių kalbos pamokos taps žaismingesnės ir įtraukiančios mokinius į ugdymo procesą.


Kūčių duona, kurią Lietuvoje vadiname įvairiausiais vardais (šližikai, prėskučiai, parceliukai, kleckai -25 skirtingi pavadinimai), sieja vieninga , labai sena Kūčių vakaro tradicija. Kūčiukų gaminimas, kepimas ir valgymas bendrystėje nukels dalyvius į praeitį, kveiesdamas pasidalyti nūdienos tradicijomis, jų skirtumais ir panašumais. Karščiu alsuojanti duonkepė paprastą mielinę tešlą pavers traškiais, kvapniais aguonomis pasidabinusiais šventinio stalo skanėstais - kūčiukais.
Edukacijos metu supažindinama su duonos simboline, ritualine reikšme, ne tik Lietuvos, bet ir Europos kontekste, pasakojama apie skirtingas jos rūšis, gaminimo būdus, simbolinę reikšmę.


Edukacija „Tautų pasakos” sukurta pasitelkiant knygą „Užburtas miestas”, kurioje yra pateiktos įvairių kultūrų pasakos, kaip pvz. armėnų, lenkų, rumunų, sirų, žydų ir kt.
90 min. trunkančioje edukacijoje pasitelkus dramos pratimus, muziką ir vizualinė raišką (paišymą ant skaidrių), moksleiviai turės galimybę išsirinkę  pasaką perteikti ją vizualiai su grafo projektoriaus pagalba (išdidinant dalyvių piešinius ant sienos) ir suvaidinti.  Tokiu būdu siekiama, kad paslaugos metu moksleiviai įgitų žinių apie skirtingas pasaulio kultūras, kurios  praplėstų mokinių kultūrinį suvokimą ir paskatintų atvirumą daugiakultūriškumui.
Be to, „Tautų pasakos” edukacija pasižymi pasižymi raiškos, smalsumo, vaizduotės, kūrybiškumo ir vaikų improvizacijos skatinimu. Taip pat vaikų piešiniai, kurie bus naudojami edukacinėse dirbtuvėse ir gyvas darbų projektavimas ant sienos, veiksmas ir pasakojimas leidžia susipažinti su kitos kultūros giliausiais sluoksniais, o jos interaktyvi forma suteikia edukacijai žaidybiškumo. Taip pat edukacijos metu naudojami teatro pratimai ir priemonės, padeda lavinti dalyvių vaizduotę, gerina komunikacinius įgūdžius, sudaromos sąlygos eksperimentuoti ir prisidedama prie naujų žinių įgijimo apie tautines mažumas Lietuvoje, kurios – reikšmingos ugdant demokratišką visuomenę.
LORETA VASKOVA - teatro režisierė, baigė studijas Klaipėdos universitete, magistro studijas tęsė V. Mejerholdo centre. Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje įgijo meno daktaro laipsnį ir nuo 2014 m. eina lektorės pareigas ir dėsto dokumentinio teatro dalyką. Kaip režisierė yra sukūrusi 12 dramos spektaklių, 5 šiuolaikines operas ir net apie 15 įvairių pjesių skaitymų netradicinės teatro formos projektų. Šalia spektaklių kūrimo užsiima pedagogine ir edukacine veikla. Ji yra sukūrusi spektaklių paaugliams ir pradinukams, paskutinis  „Miško internetas”, dirba „Artscape” agentūroje.  Taip pat nuolatos kelia kvalifikaciją įvairiose stažuotėse ir seminaruose skirtingose šalyse.


„Ekologinis iššūkis – eksperimentai laboratorijoje“

Ekologinis iššūkis - interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kuriame susipina mokslas, menas ir kultūra. Nagrinėsime svarbias temas:
- ozono sluoksnio plonėjimas;
- šiltnamio efekto susidarymas;
- plastiko atliekų mažinimas.
Visi bus supažindinti su saugumo taisyklėmis, mokiniai naudos apsauginius chalatus bei akinius.
Aprodysime laboratoriją bei:
- supažindinsime su tikrais cheminiais indais, paaiškinsime jų paskirtį, įvardinsime jų pavadinimus,
- visi pamatys ir eksperimentuos su įvairiomis cheminėmis medžiagomis,
- mes demonstruosime, o Jūs eksperimentuosite. Visi norintys mokiniai turės galimybę palaikyti ugnį rankose.


Maisto kultūros edukacija ,,Blynadienis Suvalkijoje"

Paslaugos tikslas: supažindinti moksleivius su Suvalkijos krašto istorinės kulinarijos ištakomis ir išmokyti kepti bei pagardinti suvalkietiškus blynus.
Paslaugos uždaviniai: 1.apžvelgti Suvalkijos krašto istorines kulinarijos tradicijas.
2. Suprasti kuo ir kodėl skyrėsi Suvalkijos krašto ir kitų Lietuvos regionų maitinimosi įpročiai.
3. Pasigaminti Suvalkietiškus blynus su įvairiais padažais ir juos degustuoti.
Pačioje Suvalkijos krašto širdyje prie Marijampolės  yra Liudvinavo miestelis, jau atšventęs savo trijų šimtų metų jubiliejų, buvęs Mažąja Kultūros sostine. Čia gyvena ir dirba darbštūs suvalkiečiai, kurie kviečia visus, norinčius paragauti blynų.  Netikėkite patarlėmis, kad suvalkiečiai skūpūs ir šulinius rakina. Mes paneigsime šiuos prietarus. Edukatorės, grynos suvalkietės, supažindins su šio krašto istorija, kultūra , maisto istorija ir vaišinimosi papročiais. Gaminsime Suvalkietiškus blynus su trijų rūšių pagardais, juos valgysime.  Pasakosime sodybos istoriją, pravesime senovinių suvalkietiškų žodžių ir posakių viktoriną. Nugalėtojus apdovanosime.


Skuodo rajono savivaldybės R. Granausko viešoji biblioteka

Į biblioteką atklydo aplankas su neišaiškinta ,,Kriaušių gatvės byla". Joje pasakojama kaip dešimtmečiams dvyniams Hugui ir Olivijai, kaip į vandenį, dingo šeimos numylėtinė kalytė Troja. Visos aplinkybės rodo, kad ją pagrobė kažkuris kaimynas, bet trūksta įkalčių išsiaiškinti tiesą.
Bylą tiriantys jaunieji detektyvai po bibliotekos erdves ieškos išsibarsčiusių įkalčių, spręs galvosūkius ir atliks įvairias užduotis. Bylos tyrimas pareikalaus stiprių komandinio darbo įgūdžių, kūrybiškumo, atidumo, loginio mąstymo, iniciatyvumo, organizacinių gebėjimų.
Edukacijos metu dalyviai bus supažindinami su biblioteka ir jos teikiamos paslaugomis bei literatūros žanru – detektyvu, bus skatinami nagrinėti literatūrą bei kūrybiškai ją interpretuoti.


Edukacinės dirbtuvės „Juokdarių teatras“

Hampelmanas – vokiškos tradicijos animuojama lėlė-žaislas (vok. Hampel – mostaguoti, mosikuoti (rankomis), mėtyti į šalis kojas, spurdėti; Mann – žmogus). Paprastai ja vaizduojami pajacai, juokdariai, klounai. Hampelmanai būna plokšti, iš kartono arba fanieros: timptelėjus virvelę lėlės rankos ir kojos kyla ir leidžiasi žemyn, sukurdamos šokio įspūdį. Šiais laikais populiariausias Hampelmano suvenyras – Pinokis.

Dirbtuvėlėse siūlysime pasigaminti savą hampelmano personažą, kurį galėsite parsinešti namo ir juo linksminti savo bičiulius bei artimuosius.


Tradiciniai kepiniai: meduoliai, naminiai sausainiai.

Patogiai įrengtoje ir erdvioje virtuvėje dalyviai bus supažindinami  su savo krašto kulinariniu paveldu,  su naminių sausainių ir meduolių tešlos paruošimo technologija.
Dalyviai išmoks paruošti tešlą ir suformuos bei keps sausainius. Jei keps meduolius dar ir dekoruos glajumi. Edukacijos pabaigoje dalyviai galės degustuoti savo kepinius, vaišindamiesi žolelių arbata bei gaus korteles su recepto aprašymu ir paruošimo eiga.
Išmoks dirbti komandoje.


Kultūros pažinimas per gamtą: gamtos pėdsekystė

Edukacinį užsiėmimą veda žinomas gamtininkas Andrejus Gaidamavičius. Jis moksleivius supažindins su gamtos pėdsekyste, kurią galima vadinti ir mokslu, ir menu. Gamtos pėdsekystė apima žvėrių ir paukščių pėdsakus, veiklos žymes, balsų atpažinimą. Mokiniai mokysis užfiksuoti rastus pėdsakus juos taisyklingai fotografuojant, perpiešiant, padarant gipso atspaudus. Taip pat mokysis pamėgdžioti įvairių gyvūnų balsus, prisivilioti gyvūnus garso įrašais, garso instrumentais.
Pagrindiniai įgyjami gebėjimai yra šie:
1. Pėdsekystės gebėjimai bendrąja prasme, padedantys išugdytą pastabumą pritaikyti kitose srityse.
2. Orientavimasis natūralioje aplinkoje.
3. Gebėjimas dirbti su žemėlapiais.
4. Gebėjimas identifikuoti žvėrių ir paukščių rūšį pagal pėdsakus, maitinimosi žymes ir kt., kas praverstų ateityje naudojant panašius metodus kitų sričių gamtiniuose, archeologiniuose, kriminalistiniuose ir kituose tyrinėjimuose.
5. Įgyjami gebėjimai stebėti gyvūnus jų tiesiogiai netrikdant.
  Paslauga teikiama rudenį, žiemą ir pavasarį.


„Erškėtrožė“ - tai istorija apie meilę, kuri yra spontaniška, netikėta, neprimesta, nesuplanuota, nesugalvota.

Šeima, du žmonės, negali būti laimingi neturėdami galimybės pratęsti savo egzistavimą. Negali susilaukti vaiko.

Tada užvaldo turtas, noras išlaikyti laimę jėga. Ta jėga sugadina gyvenimą mylimai karalaitei, kuri turi užmigti šimtui metų.

Aštuonios fėjos. Gama. Vienai, kuriai prtrūko muzikinės klausos, ji sugalvjo atkeršyti: gauna grožį, turtus, gerumą, darbšti, išmintinga, švelni,

Paskutinė dovanja mirtį. Baisus kerštas. Ji viską nubraukia. o tada septintoji, kuri nebezinojo, ka palinketi, susvelnina burtus ir po 100 metu viskas pasikeis.

Aštuonios fėjos apdovanoja: grožiu, turtais, gerumu, daršbtumu, išmintimi, švelnumu ir… mirtimi.

Baisus kerštas, viską nubraukiantis. Situaciją gelbsti fėja, kuri gali burtus švelninti ir 100 metų juos nutraukti. Tai - ženklas, kad viskas laikina.

Laimė sugrįžta, nepaisant burtų ir pykčių. Meilė nugali. Visur ir visada.

Spektaklis „Erškėtrožė“ - akistata su savimi. Kokios savybės mus pakylėja ir kurios persekioja kaip prakeiksmas? Iš ko paveldime save ir kiek galime keisti savo likimą. Kaip greitai? Tuoj pat ar po 100 metų?

Porceliano trapumas - lyg gyvenimo trapumas.

Vaikai kaip galimybė pratęsti save - būtina sąlyga šiuolaikiniame pasaulyje?

Meilės galia - keisti gyvenimo vagą. Kiek esame priklausomi nuo mylimo žmogaus gyvendami savo gyvenimą.


Edukacinė programa Knygnešiai ir žandarai

Interaktyvios programos metu moksleiviai yra supažindinami su knygnešių gyvenimu, jų įtaka Lietuvos kultūros vystymuisi ir
vėliau iškovotai nepriklausomybei. Užsiėmimo metu, moksleiviai turi galimybę atsidurti knygnešių kailyje, vykdyti specialias
misijas lazerių erdvėje, mokytis savo krašto istorijos labiausiai įtraukiančiu būdu - per žaidimą. Visa programa prasideda jau prieš kelionę, kai mokyklą pasiekia knygnešio laiškas, kuriame jis kreipiasi į atvykstančius moksleivius su pirmąja užduotimi kelionėje..

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


„Susipažink su mano pasauliu – kinas neregio akimis“ (išvažiuojamoji)

Ar tikrai neregys gali žiūrėti kiną? Kviečiame sudalyvauti Lietuvos audiosensorinės bibliotekos kultūros edukacijoje “Susipažink su mano pasauliu – Kinas neregio akimis”, kurios dalyviai turės galimybę pamatyti kino filmų ištraukas neregio akimis, bus supažindinami su garsinio vaizdavimo ypatybėmis ir patys, pasitelkdami turimas menines / kultūrines kompetencijas, mokysis perteikti parinktą kino filmo sceną nematančiam žmogui. Veiklų metu bus akcentuojama meno prieinamumo svarba regos ar kitą negalią, sutrikimą turintiems asmenims, todėl dalyviai bus skatinami kurti atsakingai, aiškiai perteikti norimą žinutę, emociją bei vaizdą taip, kad būtų suprantama nematančiam žmogui. Taip pat bus skatinama kalbėti apie garsinio vaizdavimo kino filmus, išsakyti mintis ir pojūčius žiūrint ar įgarsinant tokio pobūdžio filmus supažindinti dalyvius su audiovizualinio vaizdavimo pagrindais. Kultūros edukacijos “Susipažink su mano pasauliu –Kinas neregio akimis” metu skatinama dalyvių saviraiška, empatija bei neįprasta kultūrinė patirtis.


Viešoji įstaiga Sugiharos fondas "DIPLOMATAI UŽ GYVYBĘ"

Ar žinote, kad "The Guardian" savo skaitytojams Kauną siūlo aplankyti tarp 10-ies svarbiausią Europoje art-deco miestų?
Bent trumpai "pagyvenkite" to laikotarpio švietimo ministro J. Toknūno name, kuris pasakos ne tik savo, bet ir Japonijos
konsulo Kaune Čijunės Sugiharos ir jo šeimos istoriją, pristatys Nyderlandų garbės konsulo ir "Philips" direktoriaus
Lietuvoje Jano Zwartendijko veiklą bei šių dviejų diplomatų išskirtinį ryšį 1940 m. vasarą. 1939 - 1941 metai ženklina
Antrojo pasaulinio karo dalį ir Lietuvos valstybingumo netektį, bet jei šį laikotarpį norite suprasti ir pamatyti, ne tik kaip
Lietuvos valstybingumo žlugimą, bet kilnaus poelgio pavyzdį priimant karo pabėgėlius iš Lenkijos ir jais rūpinantis iki
sovietų okupacijos, šis muziejus kaip tik jums. Laukiami norintys susipažinti ne tik su fasadiniu diplomatų gyvenimu, bet ir
jų žvalgybinėmis užduotimis, Lietuvos interesais pasaulyje ir užsienio valstybių interesais Lietuvoje. Kviečiame pasiklysti to
meto tarptautinių santykių ir individo judumo labirintuose. Ar pakako tik asmens noro keliauti (ar greičiau bėgti) nuo karo
negandų ir 1940 m. užgriuvusios sovietų okupacijos? kokių reikėjo dokumentų? Kas sankcionuodavo išvykimą? Ar visi
keliai buvo atviri? Ir ar apmąstyta ir parengta kelionė baigdavosi sėkmingai?.. Šie ir daugelis kitų klausimų nebus atsakyti be
jūsų dalyvavimo.


Išmaniųjų fotomagijos triukų pamokoje mokysimės kūrybiškai panaudoti telefoną fotografuojant ir redaguojant vaizdą. Padedami fotomenininkų sąjungos nario, išmėginę keletą nesudėtingų triukų, moksleiviai prasmingai ir kūrybiškai naudosis telefonu kaip rimto fotografavimo ir vaizdo redagavimo priemone. Kūrybiškumui išlaisvinti bus naudojamos priemonės pasitaikančios kasdienybėje – akiniai, flomasteriai, maišelis ir pan. Nufotografuoti vaizdai bus apdorojami telefone esančiomis programomis, kurias pasitelkus, tikimasi gauti originalius rezultatus. Užduotys bus skiriamos kiekvienam moksleiviui individualiai, prieš tai supažindinus visą grupę su pagrindiniais fotografavimo principais. Užsiėmimo pabaigoje surengiama bendra darbų peržiūra.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Sukuosi ratu su paukščiais kartu (išvažiuojamoji)

Daugumos mūsų pažintis su sparnuočiais prasideda mokykloje per pasaulio pažinimo, gamtos ir biologijos pamokas. Miške,
parke arba pievoje pirmiausia aptinkame ne patį paukštį, o išgirstame jo kontaktinį balsą, pavojaus signalą, teritorijos
žymėjimo giesmes ir tik tada, jeigu sustojame kelioms minutėms, galime pamatyti – atpažinti rūšį, bet retas kuris
atkreipiame dėmesį į tai. Ši edukacija skirta supažindinti mokinius su gamtos ir kultūros paveldo vertybėmis pasitelkiant
gyvąją gamtą. Teorinės žinios bus derinamos su patyrimu,
mokiniai užsiims praktinėmis užduotimis, kurios lavins jų vaizduotę ir sužadins kūrybiškumą. "Sukuosi ratu su paukščiais
kartu" - tai meniškas užsiėmimas, praktinėje užduotyje mokiniai  ne tik stebės paukščius naudodami žiūronus ar teleskopą, bet ir gamins inkilą jiems, reikalingomis medžiagomis bus pasirūpinta iš anksto. Pagamintas inkilas bus puošiamas vaikų piešiniais. Gyvas bendravimas tarp lektoriaus ir mokinių yra viena svarbiausių sąlygų, padedančių mokiniui sėkmingai perimti programoje numatytą informaciją. Skatininant nenutrūkstamą edukacijos ryšį inkilą mokiniams padovanosime, įpareigodami iškelti savo artimoje aplinkoje ir nuolat rūpintis. Šios edukacijos lektorė - ornitologė Ingrida Lagunavičienė.


Diskusijų spektaklis „pX| prieš kryžkelę“

Kiekviena diena kupina situacijų, kurios gali tapti žmogaus vidinėmis katastrofomis arba naujomis galimybėmis. Ar gali žmogus pasirinkti? Jei taip, kaip vyksta pasirinkimas ir sprendimas? Ar žinome, ką renkamės? O galbūt mes nieko kito pasirinkti negalime? … – bet juk mes savo gyvenimo šeimininkai. Ne…. kito pasirinkimo nėra.. O gal įmanoma? Mhh, ne. Taip. NE.. Tai kaip? Augustas Boalis iškėlė mintį, kad spektaklis yra gyvenimo repeticija, o jos pabaiga– tai tolesnio gyvenimo pradžia. Alytaus miesto teatras kviečia į diskusijų spektaklį „pX| prieš kryžkėlę“, kuris mokiniams vaizduoja tam tikras konfliktines situacijas iš jų gyvenimo, o vėliau aktoriai kartu su jaunimu diskutuoja ir jas keičia, leisdami išgyventi jas scenoje.


Lino gyvenimas po malūno sparnais, I dalis

Panevėžio rajono Ėriškių kultūros centras

Tikruosius pluoštinius linus retas yra matęs šiais laikais laukuose augančius. Kai kur dar pasėjama aliejui gauti žemų linų, tačiau ir jų ploteliai jau nedideli. Norime, kad pluoštiniai linai, kurie Lietuvoje nuo seno buvo tradiciniu ir mylimu augalu, rastų savo vietą vaikų širdelėse. Edukacija vyksta senoviniame Stultiškių vėjo malūne, pastatytame 1880 metais, kuriame yra įsikūręs pirmasis Lietuvoje Linų muziejus.
Edukacijos tikslas: supažindinti dalyvius su pluoštiniu linu, turinčiu Lietuvoje gilias kultūrines šaknis, pristatant šį augalą, jo auginimą ir apdorojimą nuo sėklos iki drobės per senovines tradicijas, papročius ir folklorą.
Edukacijos uždaviniai - vaikams priimtina forma, supažindinti dalyvius su lino augalu, jo naudingiausiomis savybėmis, produktais, linų auginimo, derliaus nuėmimo, sudorojimo darbais, tradiciniais ūkininkų naudotais linininkystės įrankiais. Edukacija vyksta naudojant vizualines priemones, taip pat įpinant į pasakojimą patarles, mįsles, dainas, sakmes, pasakas. Linų šiaudelių apdorojimo darbams atlikti panaudojami muziejuje esantys senoviniai linų apdirbimo įrankiai bei jų muliažai, paaiškinama jų paskirtis. Dalyviai patys išbandys linų šiaudelių mynimo, brukimo, šukavimo ir kt. darbus, išsimins po saują linų pluošto. Edukacijos metu vaikai taip pat kviečiami apžiūrėti lininių audinių, gaminių bei su verpimu, audimu ir kitais darbais susijusių eksponatų kolekcijas. Aptariant dalyvių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu apie linus, kviečiama atspėti mįsles, o pasiskirsčius komandomis – sudėlioti įdomias dėliones. Kūrybiniame užsiėmime dalyviai pasigamins iš lininių medžiagų suvenyrą. Edukacijos metu vaišinama natūraliu saldumynu iš maltų lino sėmenų ir medaus. Sužinoję apie sunkų, bet įdomų šio naudingo augalo - pluoštinio lino, gyvenimą, sekdami ir įsijausdami į jo nuolatinį pasikeitimą nuo sėklos iki audinio, rūbo, edukacijos dalyviai supras, kodėl pluoštiniai linai buvo tokie svarbūs lietuvių buityje, kultūroje.


Sklando legenda, jog pirmasis kilimas atsirado Nojaus laive, kai laivu plaukusių avių vilnos krito ant grindų, drėko ir buvo trypiamos kanopų. O kai avys paliko laivą, ant grindų gulėjo šiltas vilnonis kilimas. Vėlimas yra viena seniausių vilnonių audinių gamybos technikų, kuri nėra užmiršta ir šiais laikais. Būtent tik natūrali vilna turi ypatybių susivelti, formuoti veltinį. Užsiėmimo pasirinktas būdas - šlapias  su karštu vandeniu ir ūkišku  muilu, taip kaip buvo senovėje. Veiklos procesas: pasakojimas  koks vilnos apdirbimo  procesas ir kada jau galima dirbti; demonstravimas:  kepurių pavyzdžių pagalbą,  leidžiant jiems patiems pasimatuoti ir savarankiškai nuspręsti kokią formą jie nori nusivesti.   Išdalinusi formas  ir vilną, padedant, pilant šiltą vandenį, išmuiluojant pirmiau rankas, paskui ir vilną, pradėsime vėlimo procesą. Šio proceso metu vilnos pluoštas plyšta ir susikimba vienas su kitu, sudarydamas tankų ir vienalytį vilnos pluoštą.   Pusiau užmirštas amatas atgimė šiuolaikinėje mados industrijoje, o veltinis, pagamintas pagal senovinę technologiją, įgavo daug naujų spalvų.
Edukaciniuose užsiėmimuose mokys kurti draugiškus, empatiškus, atjauta pagrįstus, pagarbius vienas kitam santykius.  Draugiška ir pagarbi aplinka skatins
grupės narius dalytis idėjomis, diskutuoti ir mokytis. Ugdant jų bendražmogiškąsias savybes ir formuosis jų vertybės, elgesio kultūros įgūdžiai. Užsiėmimo metu moksleiviai bus aprūpinami visomis reikiamomis priemonėmis.
Metodai: grupės formavimo, bendradarbiavimas grupėje, individualus darbas, darbas mažose grupelėse, savęs įvertinimas, praktinių pavyzdžių analizė,  diskusijos,  kūrybiniai užsiėmimas, refleksija,  situacijų modeliavimas ir pan.
Laukiami rezultatai: 1. geriau pažins save; 2. išmoks labiau pasitikėti savimi; 3. Išmoks priimti sprendimus, įveikti baimę. 4. mokytis reikšti savo nuomonę; 5. mokysis dirbti komandoje ir bendradarbiauti.
Tai puiki edukacija norint paįvairinti technologijų, dailės ir kitas  pamokas.


Kaip negali spręsti apie knygos turinį iš jos viršelio, taip negali pažinti žmogaus iš pradinio įspūdžio. Juk žmogus – kaip tekanti upė, jis visada visiems ir visur kitoks. Turi savo dugną, paviršių, o kiekvieno vanduo savaip drumstas – skirtingomis patirtimis, svajonėmis, paslaptimis. Visi tarsi juodavandeniai – tuo pačiu ir tamsos, ir šviesos nešėjai.
Literatūrinio- edukacinio užsiėmimo metu knygų vaikams ir paaugliams autorė Ignė Zarambaitė pristatys knygą „Juodavandeniai“ (kūrinys tapo 2020-ųjų Metų knyga paaugliams, pelnė Vaikų literatūros premiją, pateko į prestižinį reikšmingiausių pasaulio knygų vaikams ir paaugliams katalogą „Baltieji varnai 2020“, yra verčiamas į latvių, estų kalbas, išleistas Brailio raštu).
Pagrindinė veikėja Anika persikelia į gimtąjį miestelį, kuriame gyveno iki tėvų skyrybų. Su mama kurį laiką praleido sostinėje, ten stengėsi pamiršti skaudžias patirtis, pradėti gyvenimą iš naujo, vis dėlto aplinkybės privertė sugrįžti. Šešiolikmetę merginą vėl prislegia vaikystės ir ankstyvos paauglystės prisiminimai – nesutarimai šeimoje, žiaurios bendramokslių patyčios. Anikos viduje veši senos nuoskaudos, bet išoriškai ji stipriai pasikeitusi, niekas jos neatpažįsta. Ji nusprendžia tuo pasinaudoti. Pasivadinusi Ana, perėmusi mamos pavardę į gimnaziją įžengia tapusi kitu žmogumi...
Kūrinys laviruoja tarp trilerio ir probleminės prozos žanro. Knygoje nagrinėjamos jaunimui aktualios temos – patyčios, tapatybės ir prasmės paieškos, draugystės ir pripažinimo troškimas, moralinės dilemos. Pasitelkiant informacines technologijas, vaizdines priemones bus perteikiamos knygos siužeto kūrimo subtilybės, apibūdinami veikėjų charakteriai. Dalyviai bus įtraukti į atvirą, neformalų pokalbį apie problemas ir dilemas, su kuriomis susiduria knygoje aprašomi veikėjai ir jie patys. Antroje susitikimo dalyje galimi trys kūrybinių dirbtuvių variantai: kūrybinis rašymas, kūrybinė improvizacija ant drobės arba knygų skirtukų kūrimas.


Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Ar atpažįstate pyktį? O džiaugsmą? Liūdesį? Dėkingumą? Pavydą? Įvairiausios emocijos mus supa nuolatos, tad svarbu mokėti jas įvardinti, suprasti, priimti bei tinkamai valdyti.  Dalyvių laukia nelengva, bet smagi užduotis – klausydamiesi ištraukų iš knygų, kurias skaito bendraamžiai, savarankiškai ir komandoje jie turės identifikuoti kokias emocijas išgyvena knygų veikėjai.

Ši edukacija – tai komandinis literatūrinis žaidimas. Mažiausias dalyvių skaičius 5.

Užsiėmimo trukmė: iki 90 min.

Užsiėmimas skirtas: 7-10 kl. mokiniams.


Edukacija „Rūmų labirintais“ – tai ne tik pasakojimas apie miesto prie Nevėžio upės kultūrą, tai galimybė moksleiviams praplėsti jų kultūrinį akiratį. Unikalios ekskursijos po Kultūros namų labirintus metu mokiniai ne tik klausysis įdomiausių istorijų, bet ir bus aktyviai įtraukiami į diskusijas, skatinami išreikšti savo mintis ir idėjas. Moksleiviai pateks į Aukštaitijos kultūros virtuvę, kur gimsta renginiai, spektakliai ir koncertai, tačiau įprastai lankytojai ir žiūrovai niekada nepatenka. Vaikai ir jaunuoliai turės progą susipažinti su specialia renginių įranga, apsilankyti užkulisiuose, grimo kambariuose ir kitose patalpose, kuriuose ruošiasi aktoriai, išmoks naujų teatrinių terminų, galės pastovėti „aktoriaus batuose“. Edukacija praplės mokinių kultūros suvokimą ir, tikėtina, sudomins veiklomis, vykstančiomis kultūros rūmuose.


Tikslai – suteikti pagrindines kaligrafijos žinias, sudaryti galimybę dalyviams išbandyti praktinius rašymo įgūdžius, ugdyti atvirumą naujai patirčiai.
Uždaviniai:
1.     Išbandyti įprastas rašymo priemonės (žąsies plunksnas, smailios metalinės plunksnos, pagaliukus) ir naujas, neįprastas (įvairus pagaliukai, kartono gabaliukai, kamščiai ir kt.) bei bandyti kurti naujas informacijos perdavimo ant popieriaus ar rašymo budus.
2.     Skatinti edukacijos dalyvius dažniau rašyti ranka, bei mokytis kaligrafijos.

Edukacinio užsiėmimo metu metodininkas trumpai išdėsto dalyviams rašto atsiradimo istoriją ir kaligrafijos pagrindus. Dalyviai susipažįsta su kaligrafijos rašymo  įrankiais: rašaline, žąsies plunksna, plunksnakočiu, mediniu pagaliuku, popieriumi, servetėlėmis. Dalyviai išbando visas paruoštas rašymo priemonės. Kaligrafinis raštas puošiamas ornamentais, inicialais, spalvinamas. Užduotis dalyviams yra pritaikyta pagal amžių, pvz.: sukurti ir užrašyti tekstą ant vizitinės kortelės, perrašyti eilėraštį, perrašyti poeto Vladislavo Sirokomlės citatą ir pan.


Edukacija „Pažintis su Origamiu" (Nuotolinė paslauga)

Tikriausiai nė vieno vaikystė neapsiėjo be popierinių lėktuvėlių ir laivelių leidimo. Tačiau vargu, ar daugeliui šis pomėgis išsivystė į sudėtingų ir detalių figūrų iš popieriaus lankstymą. Kviečiame į nuotolinę edukaciją „Pažintis su Origamiu", kurioje susipažinsite su Japonų origamio meistrų darbais, sužinosite origamio atsiradimo istoriją. Skambant Japoniškos muzikos garsams, mokiniai bei mokytojai patys išbandys save tradicinio origamio lankstymo procese, kai lankstoma žingsnis po žingsnio, pagal tam tikras schemas, kai nematai visumos ir neįsivaizduoji, kas iš to išeis. Tiesiog stengiesi kuo tiksliau atlikti kiekvieną judesį, kol prieš akis netikėtai išvysti trokštamą figūrą. Edukacijos metu dar ir žaisime, dekoruosime, mokysimės kantrybės ir nuoseklumo.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 1-4 kl. išvažiuojamoji Lietuvoje, išskyrus Kauno m. ir Kauno raj.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.
Išvykstamoji paslauga teikiama vijose Lietuvoje, išskyrus Kauno miestą ir rajoną. Paslauga teikiama užsakant ne mažiau nei 2 užsiėmimus, vedamus vienas po kito, kai minimalus viename užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 25.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Edukacijos metu dalyviai sužinos kiek drugių rūšių gyvena Lietuvoje, kiek drugių rūšių įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą, išgirs įdomių faktų apie nykstančius drugius. Praktinėje dalyje moksleiviai derins gamtines žinias su kūryba – tapys  medinius drugelius-magnetukus.


Netikėtas nutikimas! Sudužo vaivorykštė, pabiro visos spalvos ir pasislėpė muziejuje. Kartu apžiūrėdami ekspozicijas, užmegsime pirmąją pažinti su muziejumi ir eksponatais, ieškosime pasislėpusių spalvų ir spręsime įvairias užduotis.

Ši edukacinė programa - pirma pažintis su muziejumi skirta patiems mažiausiems lankytojams.


Senieji lauko žaidimai ,,Vaikai dunda, žemė bunda'' (1-4 klasėms)

Edukacinis senųjų lauko žaidimų užsiėmimas „Vaikai dunda, žemė bunda“ vyksta pasiturinčio ūkininko aukštaitiškos sodybos erdviame kieme.
Moksleiviai žaidžia judrius, greitus, ištvermės, sumanumo, reakcijos ir fizinių jėgų reikalaujančius senovinius  žaidimus, kuriuos galima improvizuoti ir pritaikyti šiuolaikinėje aplinkoje.
Dauguma naudojamų priemonių yra pagamintos muziejuje, iš parankinių medžiagų ir pačių edukatorių sukurtos: skirtingo storio bei ilgio virvės-sumanumo, vikrumo, stiprumo ir ištvermės rungtims; trijų rūšių mediniai kojūkai, arkliukai, porinės vasaros slidės, vežimaičiai, meškerės, botagėliai, paprastos lazdos, šiaudinės skrybėlės, spalvotos ūkininko gyvulių figūrėlių dėlionės, mediniai ir virveliniai lankai mėtymui, medžiaginiai, rankų darbo kamuoliai, autentiškos, mūsų amatininkų pagamintos, vytinės juostos ir daugybė kitų žaislų.
Susipažinus su dalyvių galimybėmis kliūčių ruože, kuris yra 80 m. ilgio ir sudarytas iš įvairių formų ir dydžio lentų bei pagalių, sutvirtintų į lieptelius, medinių rąstų, kopečių, kelmų, išdėstytų ratu, organizuojami žaidimai/varžybos po vieną ir grupėmis: jojimas mediniais arkliukais, ėjimas kojūkais (kaladėlės ir mažieji kojūkai) ir dvivietėmis vasaros slidėmis, bėgimas pro besisukančią virvę, lankų mėtymas, kumeliuko šokdinimas, diferencijuojant pagal amžiaus grupes ir dalyvių pageidavimus.
Žaidimų edukacijoje pateikiami senoviniai žaidimai turi didžiulį teigiamą poveikį vaikų vystymuisi: padeda išlaikyti gerą fizinę formą ir sveikatą, skatina bendravimą, draugystę ir komandinį darbą bei sveiką konkurenciją, skatina kūrybiškumą ir vaizduotę, padeda ir moko spręsti konfliktus, dalintis ir suprasti kitų jausmus bei galimybes, padeda išsaugoti kultūrines tradicijas ir vertybes. Edukaciją galima pritaikyti fizinio ugdymo, gimtosios kalbos, etninės kultūros bei socialinio ir emocinio ugdymo pamokoms.


Nuo ko pradėti, kai planuoji pabėgimą iš tremties? Juk įveikti reikės net 5000 km! Nepastebėtam ir nesučiuptam. Kuo pasitikėti, o kas gali išduoti? Vienas klaidingas žingsnis, ir visas planas gali sužlugti. Virtualus ir interaktyvus edukacinis užsiėmimas „Pabėgimas iš tremties“, pasitelkus į pagalbą šiuolaikines technologijas, ne tik supažindins paauglius su tremties realijomis, kurias patyrė jų bendraamžis, bet ir formuos šiuolaikinio jaunimo vertybes ir socialinės bei kultūrinės savivokos kompetencijas, ugdys jauno individo pilietiškumą. Edukacija parengta pagal autentiškus keturiolikmečio dienoraščius, rašytus Sibire „Aš prašau duonos“. Tai unikali knyga, kurioje atsiskleidžia kaip iš keturiolikmečio svajotojo, nuotykių ištroškusio paauglio gyvenimo sunkumai tremtyje, darbas, nepritekliai, neįtikėčiausi nutikimai kalėjimuose ir lageryje tarp tikrų nusikaltėlių subrandina aštuoniolikmetį beveik suaugusį vyrą. Virtualus žaidimas paskatins dalyvius ne tik pažinti, patirti, išmokti, bet ir varžytis. Laimėtojai bus apdovanoti prizais, o mokytojų laukia staigmena.


Zoopark Kaunas edukacijoje „Nėra plano B“ mokiniai turės galimybę suprasti ne tik gyvūnų išsaugojimo svarbą, planetos laikinumą, bet ir išgirs konkrečių pavyzdžių ,kaip prisidėti prie planetos saugojimo, kad plano B ieškoti nereikėtų. Pavyzdžiui, retų gyvūnų išsaugojimas turi glaudų ryšį su istorija ir ateitimi. Tam, kad ateityje nereikėtų gailėtis neužtikrintu saugumu retoms gyvūnų rūšims ar siauru planetos saugojimo suvokimu – turime mokinius šviesti, tam, kad jie prisidėtų prie planetos gyvavimo jau dabar. Šios edukacijos metu susipažinsime su nykstančiomis gyvūnų rūšimis, kuriuos mokiniai galės pažinti naudodamiesi visomis savo juslėmis – lytėjimu, rega, klausa ir uosle.


Edukacijos metu: bus pristatomi žydų religinės praktikos ritualai, kasdiena, gyvenamoji erdvė. Taip pat aptartas pasiruošimas Šabui, aptariama kaip šiai dienai kaupiamasi ir kaip tvarkomasi rengiantis sutikti Šabo pradžią griežtai nustatytu laiku. Pažinsime tradiciją, atėjusią dar iš Senojo Testamento, skelbiančio, kad Aukščiausiasis pasaulį sukūrė per šešias dienas, o septintąją ilsėjosi ir pasiaiškinsime ar tiesa, kad darbo nutraukimas - tai visiškai nieko neveikimas. Pasitelkę kūrybiškumą diskutuosime kokius darbus žydai privalo atlikti ir kurią vis tik vengti Šabo dieną.
Šis edukacinis užsiėmimas ugdys sąmoningumą priimant kitokią kultūrinę tradiciją; paslauga skatins pagarbą žydų
bendruomenės tradicijų atžvilgiu, kels klausimą apie teisę išpažinti ir laisvai pareikšti savo religinius įsitikinimus. Paslaugos
gavėjai plės tolerancijos ir empatijos aspektus šiuolaikinės visuomenės kontekste.


Plungės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Tikslas – sukurti įtraukiančią, lavinančią, skaityti skatinančią edukaciją, kurios metu vaikai žaisdami domėsis įvairiomis sritimis,  įgis žinių, bus skatinamas kūrybiškumas, lavinama vaizduotė.
Uždaviniai:
1.	įtraukti vaikus į vaidmenų žaidimą;
2.	suteikti edukacijos dalyviams įdomios, intriguojančios, įsimenančios informacijos apie Lietuvą, jos gamtą, kultūrą, kt., susieti ją su turimomis žiniomis;
3.	ugdyti dalyvių kūrybiškumą, skatinti fantazuoti;
4.	skatinti skaityti įvairią literatūrą;
5.	kviesti diskutuoti, išsakyti savo mintis, išgirsti draugus, priimti bendrus sprendimus;
6.	mokyti nepasiduoti, suklydus ieškoti teisingo sprendimo.
Veiklos aprašymas:
Susipažįstama. Pristatoma būsima veikla – edukacinis vaidmenų žaidimas „Bibliotekos lobiai“, jo taisyklės. Vaikai suskirstomi į 3 komandas ir nuvedami į skirtingas bibliotekos erdves. Kiekvienoje atlieka įvairias užduotis. Po 15 min. komandos pereina į kitą erdvę atlikti kitų užduočių. Po 45 min. visi suburiami kūrybos palėpėje, kur vyksta trumpa viktorina iš surinktos informacijos, nugalėtojų apdovanojimas bei edukacijos aptarimas-refleksija.
Numatomas paslaugos edukacinis poveikis mokiniams:
1. Edukacija skatina pažinti kultūrą bei domėtis jos reiškiniais, didina kultūrinį sąmoningumą, formuoja teigiamą požiūrį į kultūros paveldą;
2. Dalyvavimas veikloje leidžia patirti kūrybinį eksperimentą, vaidmenų žaidimą;
3. Ugdomas ir puoselėjamas dalyvių vidinis pasaulis, vaizduotė, estetinis suvokimas;
4. Patiriamos teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją, suteikiama naujų žinių, mokoma jas susieti su turimomis.
5. Ugdoma savivertė ir motyvacija, pasitikėjimas savimi ir pasitenkinimas savo darbu.
6. Diegiami socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti individualiai bei komandoje, išklausyti kitus, bendradarbiauti.
Veiklos įgyvendintojai: Plungės vaikų bibliotekos darbuotojai: Kristina Pilitauskienė, bibliotekos vedėja, edukatorė ir Paulius Gadeikis, edukatorius.


„Senoji Šiaulių miesto iždinė/bankas“ (Nuotolinė paslauga)

Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai virtualiai susipažins su iždinės/banko pastato svarbiausiais istoriniais faktais, papildydami juos nuotraukomis ir filmuotos medžiagos vaizdais. Virtualaus pažintinio-patyriminio vizito metu mokiniai aplankys iždinės/banko viduje esančią didžiąją ir mažąją „Lobyno saugyklas“, apžiūrės jos patalpas, sales, sienose  įmūrytus ir pastatytus įvairaus dydžio seifus, sukauptą Lietuvos ir kitų šalių pinigų kolekciją, kitas bankuose naudotas priemones.
Emociškai pajus banko darbuotojų kasdienybę. Išgirs įdomių iliustruotų istorinių faktų ir istorijų, susijusių su bankais, seifais, pinigais, jų verte, saugojimu, bankininkyste, ir sužinos naudingų patarimų finansinio raštingumo srityje.
Po virtualios saugyklų ir pastato apžiūros mokiniams (grupėse arba individualiai) bus pateikiamos linksmos, su įdomiais galvosūkiais, iliustruotos užduotys: „Pasitikrinkite, ar mokate skaičiuoti“, „Pinigai, pinigėliai“, „Taupyk ir sutaupysi“, „Lietuvos istorija piniguose“, lavinančios pastabumą, dėmesingumą, kūrybiškumą, kritinį mąstymą, gebėjimą greitai ir teisingai skaičiuoti. Pasitarę atsakysime į klausimus: „Kodėl verta būti bankininku?“, „Kokios jo asmeninės savybės?“, „Ką veikia bankininkas?“, „Kur išmokti bankininkystės?“, „Ar tai kūrybiška profesija?“... (vyksta profesinis veiklinimas). Aptarsime peržiūrėtus mokomuosius filmukus „Pinigų istorija“ (1, 2, 3 d.) bei animacinio filmuko „Kiaulė taupyklė“ ištraukas, formuojančias teigiamas mokinių moralines nuostatas.


Edukacijos metu aptariama gamtinė piliakalnių kilmė, atskleidžiama pilių ir kitų gynybinių įtvirtinimų raidos perspektyva nuo pirmųjų įtvirtintų gyvenviečių iki istorinių laikų pradžios pilių. Apžvelgiamos Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės, taip pat ir senosios Prūsijos pilys ir tvirtovės. Susipažinus su statinių istorija dalyviai kuria savo pilis ir jų interjerą naudodami CoSpaces programinę įrangą. Sukurtoms pilims ir tvirtovėms įgyvendinamos programavimo užduotys, leidžiančios kontroliuoti aplinkoje esančius elementus, tokius kaip langai, durys, gyvūnai ir pan. Sukurtus savo projektus dalyviai išbando su virtualios realybės akiniais. Edukacijos pabaigoje mokiniai dalyvauja viktorinoje, kuri užtvirtina įgytas žinias bei potyrius.


Orientacinis žaidimas „Vilniaus kodas - Pasaulio paveldas“

Vilnius – UNESCO Pasaulio paveldo vietovė. Tačiau ar tikrai žinome, kas slepiasi po šiuo pavadinimu, kodėl sostinės senamiestis yra pripažintas viso pasaulio vertybe? Kviečiame moksleivius leistis į azartišką žaidimą ir iššifruoti Vilniaus kodą! Pagrindiniai orientacinio žaidimo uždaviniai: supažindinti mokinius su svarbiausiomis Vilniaus istorinio centro vertybėmis – architektūros ansambliais ir jų ypatybėmis, skirting tautų ir religijų paveldu; sudominti vaikus įvairiais architektūros, istorinių reliktų, meno elementais mieste ir atskleisti jų sąsajas su skirtingomis epochomis, istorijos įvykiais; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką; iškelti klausimus apie senamiesčio istorinius gyventojus, atkreipti dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius. Žaidime naudojami metodai: navigavimas remiantis žemėlapiais – vaikai turi surasti kelią iki senamiesčio objektų; užduotys, atskleidžiančios architektūros vertybes bei daugiakultūrio miesto gyventojų istoriją– istorinių vietų atpažinimas nuotraukose, kryžiažodžių sprendimas, sąsajų tarp vaizdo, vietos, teksto paieška ir kt.; Siekiama, jog po žaidimo mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie Vilniaus istorinio centro architektūrą, būtų susipažinę su čia gyvenusiomis tautomis, jų paveldu ir istorija, gebėtų miesto erdves susieti su istorijos įvykiais, geriau atpažintų įvairius istorijos ir kultūros ženklus gyvoje miesto aplinkoje ir būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančios aplinkos istoriją ir paveldą.


Programos dalyviai prisimins savo regiono tradicijas ir papročius, jiems bus pasakojama apie žvakių liejimą ir kitus susijusius amatus. Mokymosi muziejuje procesas grindžiamas perdavimo –priėmimo principu. Dalyviai mokysis absorbuodami jiems pateiktą informaciją. Informacija bus pateikiama dalimis, žingsnis po žingsnio, pridedant gaunamus pranešimus prie jau sukauptos informacijos. Vaikams bus sudarytos sąlygos veikti patiems (vaikai patys galės pasirinkti norimą žvakės formą) ir mokytis iš kitų (vaikai sėdės ratu, todėl puikiai matys draugus, ką jie daro); bendrai dirbti, įveikti sunkumus, ugdyti mąstymo įgūdžius, reikšti nuomonę, mokytis kūrybingumo.


Edukacinė programa vykdoma Kintų Vydūno kultūros centro kiemelyje. Nepalankiu oru, kultūros centro palėpėje, esant dalyviams su spec. poreikiais edukacija vyksta kultūros centro,  dailės klasėje. Paslaugos dalyviai supažindinami su programos eiga. paskojamama apie žaidimus - ratelius, kuriuos žaisdavo seneliai, proseneliai. Lietuvių liaudies žaidimai - dainuojamieji ratleliai  užrašyti iš Kintų seniūnijoje gyvenančių žmonių. Kaip manote, kodėl žmonės žaidžia? Kokia žaidimų prasmė?  Į šiuos klausimus atsakysite pabaigoje. Jei įdėmiau įsiklausysite, gal suprasite, kokį metų laiką žaidime apdainuojame. 30 dalyvių daliname pusiau.
1. Dainuojamasis ratelis  "Gaspadinė ant sekminių" dainuojame keletą kartų, po to visi kartu, sukdami smagiai ratą, kartodami keletą kartų atliekame žaidimo judesius, kuriuos kartu pramokome. Čia išgirstame naujus tarmiškus žodžius, negirdėtus, nes jie nevartojami šiandieną, tuomet išsiaiškiname jų reikšmę.   Žaismingo dialogo pagalba kiekvienas vaikas skatinamas diskutuoti atsakyti ir užduoti jam iškilusius klausimus.
Toliau žaidžiame. 2.  Dainuojamasis ratelis  "Upytėlė teka" paaiškinama žaidimo ratelio eiga, žaidžiame, vėliau bandome nustatyti metų laiką.  3. Dainuojamasis ratelis „Sėd katins ant pečiaus su ilga barzda“. Klausimas, kuriuo metų laiku, šildomos patalpos?; kada šiltai sėdime ant pečiaus? Dalyviai išsako savo mintis, papildo bendrąsias ir specialiąsias žinias, kelia klausimus.
4. Žaidimas- ratelis „Meškerys“ reikalujanti vikrumo. Pristatoma žaidimo eiga, naudojamas sukimui (per kurį vaikai šokinėja) ryšulys surištas iš audinių, kad būtų saugiau. Bendru sutarimu žaidimas kartojamas. Programos pabaigoje dalyviai turi galimybe išsakyti, kaip jautėsi kartu dainuodami, žaisdami, kokia buvo jų nuotaika.


Optinės išdaigos ir apgaulingi paveikslai

Dailininkai – tikri iliuzionistai. Jie kuria erdvės įspūdį ten, kur plokščia, gali pradžiuginti ar nuliūdinti vien tik spalvų deriniais, skatina į pasaulį pažvelgti kitaip. Per užsiėmimą pabandysime perprasti dailininkų gudrybes, „demaskuoti“ tapybos burtus ir pratęsti paveikslą, matydami tik mažą jo fragmentą.


Ar galite įsivaizduoti šiuolaikinę gatvę, kuria riedėtų ne automobiliai, o arklių traukiami vežimai? O galbūt norėtumėte per vestuves riedėti brička?
Trumpam sugrįžkime į laikmetį, kuomet kinkomasis transportas padėjo ne tik atliekant ūkio darbus, bet ir buvo neatsiejama švenčių dalis. Susitikimo metu sužinosite vežimo paskirtį lietuvių istorijoje, susipažinsite su vežimų tipais, jų dalimis. Praktinės dalies metu Jūsų lauks kruopštumo pareikalausiantis darbas, kurį atlikę namo keliausite ne pėsčiomis, o ratais!
Edukacija skirta 3-6 klasių mokiniams.


Sensoriniai skaitymai „Išmokime atsipalaiduoti ir pasitikėti savimi“

Sensoriniai tekstų skaitymai pagal M. Tanneux ir L. la Baleine knygelę „Trys paršiukai. Mokomės atsipalaiduoti ir pasitikėti savimi“. Pasakos skaitymo metu mokiniai, pasitelkdami jogos pratimus, atkartoja pasakos turinį. Fizinė veikla gerina nuotaiką, todėl bus formuojamas teigiamas mokinių požiūris į literatūros skaitymą, taip bus skatinama domėtis literatūra. Joga naudinga tuo, kad stiprina kūno lankstumą, ugdo pusiausvyrą ir ištvermę, padeda sutelkti dėmesį, moko pasitikėti savimi ir kitais. Užsiėmimo metu skaitoma pasaka ir integruoti jogos pratimai leis lengviau įsisavinti klausomą tekstą, mokiniai kartu su personažais patirs įvairių jausmų (empatijos ugdymas). Refleksijos metu mokiniai aptars girdėtą istoriją ir mokysis piešti paršelius. Klausydamiesi skaitomo teksto mokiniai ne tik praturtins žodyną, praplės pažinimo akiratį, lavins sensorinius pojūčius, bet kartu smagiai ir turiningai praleis laiką.


Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas:
Supažindinti užsiėmimo dalyvius su spaudos draudimo laikotarpiu Lietuvoje ir knygnešių veikla, tapusia liaudišku
lietuvių tautos kovos dėl savosios spaudos ir kalbos simboliu. Uždaviniai.
1. Įveikdami knygnešių maršrutą, mokiniai galės pajausti ir suprasti su kokiais sunkumais ir pavojais susidurdavo knygnešiai.
2. Dalyviai gilins savo žinias apie Mažąją Lietuvą, jos istoriją.
3. Įgytas žinias pritaikys praktiškai atlikdami žandaro skirtas užduotis.
Dalyvaudami užsiėmime mokiniai sužino, kaip knygnešiai atkeliaudavo į Bitėnus pas spaustuvininką Martyną Jankų, kur apsistodavo jo sodyboje, kokius spaudinių nešulius jiems spaustuvininkas paruošdavo. Išgirsta pasakojimą apie „knygnešių motina“ vadintą Anę Jankuvienę, kurią knygnešiai taip titulavo už jos nuoširdų rūpestį jais. Mokiniai sužinos kaip mažoji Elzikė (M. Jankaus dukra) pagelbėdavo mamai.  Po to užsiėmimo dalyviai turi galimybę apžiūrėti autentišką draudžiamų lietuviškų spaudinių sandėlį, buvusį Martyno Jankaus klėties rūsyje. Žandaro pateikiamos užduotys privers kiekvieną dalyvį panaudoti užsiėmimo metu įgytas žinias, jas įtvirtinti.
Užsiėmime kviečiame mokinius patirti knygnešių išgyvenimus, pažinti vietoves, susijusias su knygnešių veikla. Susipažinti su spaustuvininko, Mažosios Lietuvos patriarcho, Martyno Jankaus atliktais žygiais lietuvybės žadinimo, skatinimo ir puoselėjimo darbuose. Diskutuosime apie svarų ir svarbų jo indėlį į lietuviškos spaudos, kalbos ir kultūros sklaidą.


Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Tikslas: naudojantis Sirvėtos regioninio parko lankytojų centre esančia interaktyvia vidaus ekspozicija, kurios tema - mitologija, ir Pažintiniu mitologiniu taku, esančiu Šventos miške, pristatyti mokiniams mitologijos temą ir sudaryti sąlygas interpretuoti skulptorių darbus bei pasitikrinti žinias apie mitologiją.
Uždaviniai: pristatyti Sirvėtos regioninio parko lankytojų centro vidaus ekspoziciją. Sudaryti sąlygas patiems dalyviams ieškoti informacijos ekspozicijoje ir ją panaudoti žaidimo metu. Organizuoti komandinį žinių žaidimą mitologijos tema. Pažintiniame mitologiniame take mokiniams pirmiausiai bus leidžiama akmenines skulptūras analizuoti savarankiškai, o tik paskui išsiaiškinsime esminius dalykus, apibendrinsime.
Edukacinės programos pabaigoje mokiniai galės pagroti lauko muzikos instrumentais ir tokiu būdu užbaigs kelionę po žinių pasaulį mitologijos tema. Ši edukacinė programa - įdomus būdas mokytis mitologijos temą neformalioje aplinkoje.


Šmuglerių pramintais takais. Ostpreusen, Bitenai per Lompenus

Tikslas:
Supažindinti užsiėmimo dalyvius su spaudos draudimo laikotarpiu Lietuvoje ir knygnešių veikla, tapusia liaudišku
lietuvių tautos kovos dėl savosios spaudos ir kalbos simboliu. Uždaviniai.
1. Mokiniai galės pajausti ir suprasti su kokiais
sunkumais ir pavojais susidurdavo knygnešiai.
2. Dalyviai gilins savo žinias apie Mažąją Lietuvą, jos istoriją.
3. Įgytas žinias pritaikys praktiškai atlikdami užduotis pateiktas „Knygnešio maišelyje“.
Dalyvaudami užsiėmime mokiniai sužino, kaip knygnešiai atkeliaudavo į Bitėnus pas spaustuvininką Martyną Jankų, kur apsistodavo jo sodyboje, kokius spaudinių nešulius jiems spaustuvininkas paruošdavo. Išgirsta pasakojimą apie „knygnešių motina“ vadintą Anę Jankuvienę, kurią knygnešiai taip titulavo už jos nuoširdų rūpestį jais. Mokiniai sužinos kaip mažoji Elzikė (M. Jankaus dukra) pagelbėdavo mamai. Rodomas filmas „Knygos kelias Žemaitijoje“ supažindina mokinius su lietuviškos spaudos draudimo laikotarpiu vykusia spaustuvine veikla Mažojoje Lietuvoje ir Žemaitijoje. Po to užsiėmimo dalyviai turi galimybę apžiūrėti autentišką draudžiamų lietuviškų spaudinių sandėlį, buvusį Martyno Jankaus klėties rūsyje.  „Knygnešio maišelyje“ pateikiamos užduotys privers kiekvieną dalyvį panaudoti užsiėmimo metu įgytas žinias, jas įtvirtinti.
Užsiėmime kviečiame mokinius patirti knygnešių išgyvenimus, pažinti vietoves, susijusias su knygnešių veikla. Susipažinti su spaustuvininko, Mažosios Lietuvos patriarcho, Martyno Jankaus atliktais žygiais lietuvybės žadinimo, skatinimo ir puoselėjimo darbuose. Diskutuosime apie svarų ir svarbų jo indėlį į lietuviškos spaudos, kalbos ir kultūros sklaidą.


Siūloma edukacija padės klausytojams suprasti kertinę žydų tradicijos vertybę - žodžių ir tylėjimo galią. Remdamiesi Šventojo rašto ir žydų išminčių nuomone, jie sužinos, kada verta patylėti, o kada būtina kalbėti; supras karaliaus Saliamono žodžius "gyvenimas ir mirtis yra liežuvio valdžioje. Rinkitės gyvenimą". Dalyviams edukacija padės kurti gerus santykius tiek su bendraamžiais, tiek su tėvais, bei mokytojais; ugdys gebėjimą prisitaikyti  prie skirtingų interesų kolektyvo narių.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Telšių rajono savivaldybės Karolinos Praniauskaitės viešoji biblioteka

Vardinio skirtuko kūrybinės dirbtuvės, kurių metu dalyviai turės galimybę dekoruoti medinius skirtukus akriliniais dažais naudojant trafaretinę techniką. Dalyviai lavins kūrybinį mąstymą, kurdami unikalius ir originalius dizainus. Jie mokysis rasti inovatyvius sprendimus ir pritaikyti juos praktikoje. Šis užsiėmimas suteiks galimybę ne tik išbandyti savo kūrybinius sugebėjimus, bet ir sukurti unikalų asmeninį skirtuką knygų mylėtojams.