Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

3D rašikliai leidžia sukurti unikalius meno kūrinius ir plėsti meninius įgūdžius, lavinti kūrybiškumą. Mokiniams nereikia jokios programinės įrangos, ar kitų sudėtingų technologijų, kurias reikia išmokti valdyti. Taigi vaikai dirbdami porose, bendradarbiaudami, gali sukurti įvairius darbelius. Trumpos teorinės dalies metu supažindinsime su 3D rašiklio veikimo principais ir darbo metodais, išmokysime jais naudotis. Vaikams bus parodomi bibliotekos darbuotojų sukurti pavyzdžiai, suteikiamos darbo priemonės. Edukacinių užsiėmimų metu 3D rašikliu bei specialiomis priemonėmis bus kuriamos erdvinės konstrukcijos, piešiniai. Vaikai galės realizuoti pačias drąsiausias idėjas nestandartiniu ir tuo pačiu paprastu būdu, o savo skurtus darbus išsinešti namo.


Proceso metu dalyviai išbandytų įvairias užduotis kviečiančias bendradarbiauti, pažinti vienas kitą ir išbandyti save. Cirko elementai padėtų praplėsti savo ribas. Įgytumėte drąsos, pasitikėjimo. Kūrybinių užduočių metu lavintume savo kūrybiškumą, iniciatyvumą bei greitą mąstymą. Judesio ir šokio pratimai praplėstų koordinacijos, erdvės pajautimo, ritmo ir partnerystės gebėjimus.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Mene dažnai sugrįžtama prie seniausių ištakų. Archeologams atradus Herkulanumo ir Pompėjos miestus Italijoje kilo susidomėjimas Antikos paveldu. Menininkai žavėjosi senovės Graikijos ir Romos kultūra.
Europoje tuo metu paplito Antikos mada, kurią perėmė nauja meno srovė - klasicizmas, pasireiškęs dailėje ir kitose srityse.
Edukacinio užsiėmimo metu kalbėsime apie klasicizmą Lietuvoje. Apžiūrėsime klasicistinį Chodkevičių rūmų interjerą,
kuriuose įsikūrusi Vilniaus paveikslų galerija. Nagrinėsime tapytojo Pranciškaus Smuglevičiaus bei kitų menininkų kūrybą, sužinosime, kokie antikiniai siužetai įkvėpė tapytojus, kokie klasicistiniai pastatai garsina Vilnių, kokios asmenybės, kurių portretai kabo muziejuje, veikė toje epochoje.
Praktinėje užsiėmimo dalyje* apsirengsime vėlyvojo klasizimo - ampyro stiliaus drabužiais ir įsijausime į fotografavimo sesiją. *Vietoje drabužių galima pasirinkti interaktyvias knygas, kuriose pateikiama papildoma medžiaga apie klasicizmo laikotarpio meną, nuotraukų galerijos, užduotys, kryžiažodžiai.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa Grūdo kelias, kuri vyksta autentiškoje XXa. Pradžios pilno ansamblio sodyboje, kurią sudaro: dviejų galų gyvenamasis namas, klojimas su arkliniais padargais, veikiančia kalve, klėtis apstatyta senovinių daiktų ir rakandų kolekcijomis. Taip pat stovi vienintelis Lietuvoje veikiantis 1924 metų vėjo malūnas, miltus malantis akmeninėmis girnomis. Iš jau sumaltų miltų pagal tradicijas užraugiama duonos tešla, iš kurios atvykę moksleiviai gavę po saują tešlos kiekvienas su gido pagalba susiformuoja po kepaliuką duonos ir pasišauna jį į senovinę krosnį. Kol duona kepama, gidas supažindina su protėvių kasdieniniais darbais, sodybos pastatais bei rakandų kolekcijomis. Aplankomas tvartelis, kuriame gyvena naminiai gyvūnėliai, o kitapus kelio aplankysite tokius gyvūnus kaip: Danieliai, muflonai, alpakos, taurieji elniai, asiliukas, ponis, avytės bei ožkytės. Ekskursijos pabaigoje išsidaliname duonelę bei vaišinamės žolelių arbata.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Liepkalnio vandens saugyklos apžvalginė ekskursija

Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Kaip veikia vandenvietė ir Vilniaus vandentvarkos sistema? Kuo išskirtinis Vilnius visame pasaulyje? Kiek litrų vandens 1916 m. suvartodavo vilniečiai? Kas nutiko 1941 m., kai sostinėje kilo dizenterijos ir šiltinės epidemijos? Kodėl vandens saugykla aidi ir kaip joje susikalbėti? Energetikos ir technikos muziejaus gidai veda ekskursijas viename įdomiausių Vilniaus požeminių statinių – šimtametėje Liepkalnio vandens saugykloje.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kaip broliai Basanavičiai pasakas saugojo

Kodėl reikia rinkti ir užrašyti tautosaką? Kodėl prieš daugiau nei 100 metų buvo susirūpinta, kad daugybę amžių prie židinio sekamos pasakos, sakmės, dainuojamos dainos, minamos mįslės ir kita liaudies kūryba būtų užrašyta? Edukacinio užsiėmimo metu tą išsiaiškinsite atlikdami atminties žaidimą, patys kurdami savo pasaką ir trumpam įsijausdami į tautosakos rinkėjo vaidmenį. Ką ir kaip daryti padės susigaudyti broliai Basanavičiai. Signataras Jonas ir jo jaunesnysis brolis Vincas buvo stropūs tautosakos rinkėjai, surinkę ir užrašę daugybę dainų, pasakų, padavimų, mįslių, raudų, kurios vėliau buvo sudėtos į storas knygas. Vieną tokią 1902 m. leidimo knygą užsiėmimo metu vartysite ir jūs!


Edukacija ,,Kur AITVARAI gyvena?“ skirta priešmokyklinio ir jaunesniojo amžiaus, specialiųjų mokyklų mokiniams, norintiems kūrybiškai praleisti laiką muziejuje. Tikslas – supažindinti su pasakėtininko Simono Stanevičiaus asmenybe, literatūriniu palikimu, etnografine žemaičio bajoro sodyba. Mokiniai klauso  įgarsintą (žemaičių tarme) pasakėčią „Aitvarai“, ją inscenizuoja.  Naudojant 2019 m. išleistą edukacinį sąsiuvinį „SZESZES PASAKAS“ (pasakėčios bendrine, žemaitiška tarme, anglų kalba ir užduotimis), mokiniai pasakėčią ,,Aitvarai“ bando skaityti žemaičių tarme, atlikti užduotis. Aitvarų kūrybinėse dirbtuvėse gaminami aitvarai-žaislai, jie iliustruojami, rašomas palinkėjimas/noras. Edukacinio užsiėmimo pabaigoje, skambant pasakėčioms žemaičių tarme, savo sukurtus aitvarus mokiniai leidžia S. Stanevičiaus sodybos-muziejaus  teritorijoje, reflektuoja. Edukacija vykdoma vasaros sezono metu.


Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Edukacijos dalyviai sužinos kokiu archeologiniu paveldu garsėja Aukštaitijos nacionalinis parkas. Pamatys, kas yra randama senovės gyvenvietėse. Susipažins su senovės gyventojų gyvensenos ypatumais, pirmosiomis meno apraiškomis – keramikos ornamentais, rastais parke esančiose senovės gyvenvietėse. Bandys patys įsikūnyti į prieš tūkstančius metų gyvenusių žmonių ,,kailį“ ir pasigaminti savos kūrybos senaisiais ornamentais puoštą suvenyrą-amuletą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Daugeliui jaunimo Šv. Kalėdos asocijuojasi su eglute, dovanomis, Šv. Kalėdų personažais. Dažnai kopijuojame kitų šalių švenčių tradicijų elementus, pamiršdami savo. Kviečiame sugrįžti prie tikrųjų tradicijų. Eglės papuošalai buvo gaminami iš šiaudų, kiaušinio lukštų, tešlos kepinių bei karpinių. Užsiėmimo metu gaminsime žaisliukus kurie papuoš moksleivių namus, o gal taps orginalia dovana. Taip pat nepamiršime ir kitų tradicinių švenčių! Šv.Vėlykos, užgavėnės, tai laikas kai namus galime pasipuošti savo gamybos žaisliukais. Kviečiame susipažinti su lietuviškomis puošimo tradicijomis!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinės programos metu vaikai supažindinami su tradiciniais lietuvių žaidimais, turinčiais dainuojamųjų elementų.
Edukacinės programos veiklos - 2-3 skirtingi žaidimai, priklausomai nuo vaikų amžiaus ir bendro grupės susidomėjimo konkrečiu žaidimu. Pagrindiniai žaidimai yra: „Jurgeli, meistreli", „ Skrido žvirblis" bei „Klausė žvirblis čiulbuonėlis". Papildomi žaidimai gali būti susipažinimo arba nusiraminimo, priklausomai nuo konkrečios grupės poreikių.
Tikslas: ugdyti tradicinės kultūros pažinimą bei vaizduotę, verbalinius, lingvistinius ir protinius gebėjimus.
Uždaviniai: mokyti vaikus tradicinių lietuviškų dainų vaikams prieinama forma; supažindinti vaikus su tradiciniais žaidimais; skatinti aktyvų mokymąsi ir socializaciją vaikams prieinamu turiniu bei forma.
Teikiama paslauga yra aktuali tiek Dainų švenčių metams (2024 m.), tiek Lietuvių liaudies dainų metams (2025 m.)

Edukacinė programa gali būti pritaikyta ir asmenų su individualiais poreikiais grupėms.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija susideda iš dviejų dalių: Teorinė dalis. - edukacinėje klasėje eksponuojama Kintų Vydūno kultūros centro paroda „Kuršmarių Vėtrungė –Vėlukas“. Parodoje galime matyti originalaus dydžio vėtrunges (10 vnt.). Šioje aplinkoje, kur dar stovi originalaus ūgio nuotrauka (2,05 m.) žvejybos inspektoriaus E. V. Berbomo, vaizdingai pasakojama apie vėtrungių atsiradimo istoriją. 1844 m. birželio 26 d. buvo paskelbtas valdžios įsakymas „Dėl prideramos tvarkos žvejybos versle“. Šią datą galima laikyti Kuršių marių burvalčių vėtrungių gimimo diena. Kiekvienam Kuršmarių kranto kaimui nurodytas žvejybos plotas. Žvejys ant savo laivo stiebo privalėjo iškelti 2 pėdų ilgio ir 1 pėdos pločio minimalaus dydžio ženklą. - Ženklų spalvos ir jų deriniai buvo nustatyti konkrečiai kiekvienai gyvenvietei, o ženklo gale turėjo būti pritvirtinta raudonos ir baltos spalvos audeklinė uodegėlė. Aiškinama ir vėtrungių geografija. Juodą ir baltą spalvas gavo vakarinis marių krantas - Kuršių nerija. Geltoną ir mėlyną – pietinis krantas (dabartinė Kaliningrado sritis), o raudoną ir baltą – rytinis žemyno krantas (dabartinis Šilutės rajonas). Praktinė dalis. - Pažinę ženklų spalvas pasirenka (iš anksto aptariame su mokytoja) norimą vėtrungės šabloną iš 3-jų variantų: 1. Nuspalvink vėtrungės šabloną. 2. Užbaik vėtrungės šabloną ir jį nuspalvink. 3. Sukurk ir nuspalvink savo vėtrungę. - Pasirinktą šabloną spalvina flamasteriais ar mediniais spalvotais pieštukais. Nuspalvinę vėtrungę mokiniai užrašo savo vardą ir datą. Įšsineša įlaminuotą piešinį, arba knygos skirtuką prisiminimui, kaip dalelę pamario krašto istorijos.


Nuo kaligrafijos iki „graffiti” (Išvažiuojamoji)

Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su kaligrafijos istorija Europoje. Sužinos kaip rašančiųjų tautybė įtakojo skirtingų rašto stilių (pvz. karolingų, gotiškojo, humanistinio, kaligrafiškojo ir kt.) formavimąsi. Analizuodami istorinius įvykius moksleiviai suvoks dailyraščio transformacijas į meno kūrinius. Praktinės kaligrafijos užduotys suteiks moksleiviams naujų kultūrinių patirčių. Jie įgis meno istorijos žinių, susipažins su žymiausiais meno kūriniais, kuriuose raštas tampa meninės išraiškos priemone. Moksleiviai taip pat atras ir išbandys „graffiti” – šiandieną dažniausiai sutinkamą kaligrafijos formą. Istorinių sąsajų tarp dailyraščio, kaligrafijos ir „graffiti” analizė skatins kūrybiškumą ir asmenybės saviraišką.


Technologiniai išradimai apima vis daugiau gyvenimo sričių. Juos sutinkame buityje, medicinoje, versle. Tačiau robotai humanoidai pasitelkdami dirbtinį intelektą gali atstovauti žmogų tokiose situacijose, kuriose dar joks robotas iki šiol negalėjo padaryti. Visa tai atneša permainas į mūsų kultūrinį ir visuomeninį gyvenimą. Edukacijos metu mokiniai supažindinami su nanorobotais, robotais humanoidais, dirbtiniu intelektu ir kitomis ateities technologijomis. Taip pat mokiniai patys kurs programas kalbančiam robotui!


Teatralizuota edukacinė programa "Klaipėdos krašto sukilimas 1923 m."

Šilutės rajono savivaldybės Šilutės kamerinis dramos teatras

Šios edukacinės programos tikslas yra aktualiai, įdomiai ir tikslingai pristatyti Klaipėdos krašto sukilimo ir prijungimo prie Lietuvos 1923 m. įvykius. Programoje įsimintinai pateikiami  istoriniai faktai per teatrą, literatūrą ir kiną, ko pasėkoje siekiamą aktualizuoti istorinę atmintį nūdienos realijose.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Šiaudiniai sodai yra nuostabus senovės žmonių gilios dvasinės pasaulio pajautos įrodymas ir jų abstraktaus mąstymo išraiška. Sujungiantis, surišantis, susiejantis daugybę smulkių narelių į vieną vieningą visumą – sodas iškyla, kaip pačios religijos esmės vaizdinys, perteikiantis mūsų svarbiausią gyvenimo užduotį – kurti dievišką darną savyje ir aplink save. Šiaudiniai sodai yra labai svarbi lietuvių tautos papročių dalis. Sodas buvo kabinamas virš kūdikio lopšio, dovanojamas jaunavedžiams, kaip turtingo gyvenimo linkėjimas, jais buvo puošiami namai. „Nieko neverta toji mergelė, katra sodo nemoka suverti“, – taip žmonės sakydavo. Atvykę į edukacinį užsiėmimą turėsite puikią galimybę susipažinti su šiuo seniausiu tradiciniu amatu, jo reikšme žmogaus gyvenimui. Verdami sodą iš gležnų ir trapių šiaudelių, jūs trumpam panirsite į meditaciją, kurios rezultatas jus nustebins ir dar ilgai džiugins jūsų sielą ir akis.


Online spektaklis vaikams „O Viešpatie, Lietuva!” (nuotolinė paslauga)

Spektaklis „O Viešpatie, Lietuva!“ yra sumanytas kaip antroji diptiko dalis. Šis pastatymas idėjiškai tęsia 2017 m. Mažojoje „Lėlės“ scenoje Ainio Storpirščio režisuotame vaidinime „O Viešpatie, Vilnius!“ keltus klausimus apie šiuolaikinės šeimos tarpusavio santykių problemas ir vertybes. Galbūt pamenat, kaip spektaklyje „O Viešpatie, Vilnius!“, pagrindiniam veikėjui Alanui pavyko susitaikyti su mama? Tuomet berniukui iš baimės, vienatvės ir šeimyninių problemų padėjo išbristi nuostabiausio pasaulyje miesto - Vilniaus - pasakojimai. Šį kartą, tie patys Alano bičiuliai - du kuokštelėję pelėnai (nuo praėjusio spektaklio išdrįsę išlįsti iš savo rūsio ir apsigyventi teatre) vėl pagelbės draugui įžvelgti ir šviesiąją gyvenimo pusę bei susitaikyti su kitu savo šeimos nariu - tėčiu. Šiame spektaklyje graužikams pasitarnaus jau nebe vieno miesto, o visos mūsų šalies istorija (įvairios Lietuvos vietovės, žymūs objektai ir legendos), kurią ir vėl pakoreguos neribota pasakotojų fantazija, netikėtos ir drąsios interpretacijos... Pasak spektaklio režisieriaus A. Storpirščio, šiuo diptiku debiutavusio „Lėlės“ scenoje: „Tėvų skyrybos - labai jautri, bet Lietuvoje itin aktuali tema. Ją ignoruoti, apie tai nekalbėti būtų tiesiog nesąžininga vaikų, kuriems tenka tai išgyventi, atžvilgiu. Stengiamės kiek įmanoma empatiškiau, o tuo pačiu ir pozityviau (juk nėra viskas vien tik juoda ir balta!) pažiūrėti į šią problemą. O kalbant apie Lietuvą, stebina, kokia turtinga šios šalies istorija! Esu nustebęs dėl to, kiek mažai jos tegalima sudėti į vieną spektaklį... Vis dėlto, kad ir kaip būtume spaudžiami laiko, neapsiribosime vien tik arklių skulptūromis ir kiek šmaikščiau pažvelgsime į šią šalį.“


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Pradžių pradžia- Vilniaus pilių kompleksas“ Šventaragis – legendinis lietuvių kunigaikštis ir slėnio Neries ir Vilnios santakoje istorinis pavadinimas, kuriame I tūkstantmetyje po Kr. įsikūrė gyvenvietė, laikui bėgant ir didieji kunigaikščiai. Prieš 700 metų buvusių medinių rūmų vietoje pastatyta pirmoji ne tik Vilniuje, bet ir Lietuvoje ankstyvoji mūrinė Valdovų pilis, vėliau pirmoji katedra, mūrinė Gedimino pilis, arsenalas. Ši vieta yra Lietuvos valstybės kūrimosi ir Gediminaičių dinastijos įsitvirtinimo simbolis. Ekskursijos tikslas mokinius supažindinti su Šventaragio slėniu, jo tikruoju dydžiu, miesto kūrimosi istorija ir legendomis, išlikusiu kultūriniu ir architektūriniu paveldu. Pagrindiniai programos uždaviniai sudominti ir įtraukti mokinius į mokymosi procesą, supažindinti su meno elementais, istoriniais reliktais, čia vykusiais svarbiausiais istoriniais įvykiais ir asmenybėmis. Padėti mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir bendrąsias kompetencijas, ugdyti kultūrinį - istorinį sąmoningumą, pastabumą ir gebėjimą geriau suprasti bei interpretuoti miesto istoriją, kultūrinę aplinką. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacinius, teminius žaidimus padedančius suprasti istorinį pasakojimą, tyrinėti, interpretuoti ir sujungti istorijos faktus ir kultūros ženklus į vieną visumą, skatinant vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą. Siekiama žadinti mokinių domėjimąsi praeities reliktais ir archeologiniais radiniais, Vilniaus pilių komplekso praeitimi ir dabartimi. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Pažintis su audimu - tai edukacija pradinukams, kurios metu susipažindinsiu, kas yra audimas, kas yra austa juosta, kam jos reikėjo anksčiau ir kam jos gali reikėti dabar, fantazuosime apie tai kartu su vaikais. Aiškinsimės, kada atsirado austos juostos, kokių jos būna rūšių, kokie yra audimo įrankiai, visus juos apžiūrėsime ir ištyrinėsime. Kartu galvosime, kaip pasidaryti audimo įrankius iš namuose turimų daiktų. Aiškinsimės, kaip veikia audimo staklės, jas vaikai apžiūrės iš visų pusių ir patys išbandys. Kalbėsime, ko reikia, norint pradėti austi, vaikai sužinos, kas yra "šakės", išbandys kaip jos veikia, sužinos, kad "skiemenys" yra ne tik žodyje, bet ir staklėse, patys bandys "suskiemenuoti metmenis" (išsiaiškinsim ir tai, kas tie metmenys). Vaikai susipažins, kas yra "šaudyklė", ja patys bandys pašaudyti staklėse, t.y. patys bandys austi juostą. Parodysiu didesnes stakles ir kaip ant jų audžiamos rinktinės juostos, kaip rinktinių juostų raštai yra išrenkami medinio peilio pagalba. Bus daug naujų žodžių, daug klausimų, prireiks nemažai fantazijos, noro bendrauti, bet  po edukacijos visai gali būti, kad dalis klasės vaikų užaugę norės tapti audėjais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Spektaklis "Šiurpūs įvykiai Pabališkių karčiamoje"

Nuotaikingas pasakomąja tautosaka paremtas spektaklis suaugusiems su velnių ir laumių prieskoniu. Kiekvieną žiemą Pabališkių karčiamą velniai apninka. Štai ir šį kartą kur buvęs kur nebuvęs velnias Sidabranosis taikosi karčiamininko dukrą pavogti ir į plynes išsitempti. Deja, jis nenumatė, kad įvykiai gali pakrypti visai kita linkme... o jei dar pilnatis.... Senolių išmintimi, patirtimis, posakiais, patarimais ir pasakomis turtingas spektaklio scenarijus subtiliai primena apie žemiškas žmonių nuodėmes ir jų pasekmes. Spektaklis įtraukia ir nepaleidžia nuo pirmųjų minučių. Nori žvilgtelt į pragarą, nors ir pro rakto skylutę? Žvilgtelsi. Nori stebuklų? Bus. Nori pasilinksminti 18 a. Lietuvos karčiamoje? Žinoma, prašom! Nori gauti žinutę iš praeities – gausi! Spektaklis sukurtas pagal Regimanto Kaškausko pjesę „Šiurpūs įvykiai Pabališkių karčiamoje“. Režisierė – Nida Vita Žilinskienė Spektaklio dailininkė – Rasa Puišienė Muzika – Petras Jucevičius


Edukacinė programa „Ožakmenis — Rokiškio „Puntukas“

Rokiškio rajono savivaldybės Juozo Keliuočio viešoji biblioteka

Programos dalyviams vaizdo skaidrėse pristatomas gamtinis, istorinis ir kultūrinio paveldo objektas - akmuo, kuris yra žmonijos istorijos metraštis, tik reikia mokėti jį „prakalbinti“. Pasakojama iš kur atsirado akmuo, jo kelias iki šių dienų, didžiausius Lietuvos riedulius - gamtos paminklus. Skaidrėse demonstruojama, kokie akmeniniai turtai, garsėjantys keistomis istorijomis ir neįtikėtinomis legendomis slypi Aukštaitijos regione. Edukacijos metu mokiniai supažindinami su priemone - interaktyviu Aukštaitijos žemėlapiu – ,,kilimu“ su parinktais 7 - iais iš 14 -os šiame etnografiniame regione esančiais istorijos ir gamtos paminklais. Jiems demonstruojamos interaktyvaus ,,kilimo“ galimybės ir kviečiami atlikti parengtas užduotis. Pirmos dalies pabaigoje dalyviams pristatomas stambiausias Rokiškio rajono riedulys - Ožakmenis, jo geografiniai duomenys, padavimai.
Antroje dalyje 1 - 4 klasių mokiniams vedamas kūrybinis užsiėmimas „Rieduliai iš modelino“. Dalyviai supažindinami su smulkiąja tautosaka. Iš modelino gamina akmenukus, juos apipavidalina ir pagal gautą akmenuko atvaizdą kuria savo pasaką.
5-9 klasių mokiniai bus kviečiami į kūrybinį užsiėmimą ,,Baltų ženklai ant akmens“. Jie supažins su baltų kultūra, simboliais. Išklausę pasakojimą,  pagal pateiktus simbolių ir raštų pavyzdžius, akriliniais dažais nusipieš raštą ant akmenuko.  Programos pabaigoje sukurtą darbą dalyviai pristatys klasės draugams ir diskutuos, kodėl išsirinko būtent tokį baltų simbolį.


Spektaklis "Mažasis karalius Gruodis arba paslaptingas Renė Magrito pasaulis" ( 3kl.- 4kl.)

Spektaklis  pagal vokiečių rašytojo Akselio Hakės  humoro, išminties ir švelnios melancholijos prisodrintą pasaką  „Mažasis karalius Gruodis“.
      Vaikystė kartais būna gyvenimo pabaigoje. Jei netikite galite paklausti paties mažojo karaliaus Gruodžio II. Beje, jis nedidesnis už smilių ir toks tuklus...jo galima klausinėti apie viską, o ir jis pats mėgsta uždavinėti keisčiausius klausimus: Kodėl namas kampuotas ? Kodėl lyja? Kodėl karvė duoda pieną? Kodėl pieną? Kodėl pienas yra pienas?.. Su juo galima žiūrėti į žvaigždes ir kalbėti apie nemirtingumą arba duoti debesims vardus. Galima žiūrėti dėžutes, kuriose karalius laiko savo sapnus. Arba išeiti į miestą ir pamatyti tai, ko iki šiol niekada nematei...
    Vieną dieną iš siauro plyšio knygų lentynoje biurininkui pasirodęs karalius Gruodis atveria duris į paslaptingą vaizduotės ir fantazijos pasaulį, kurį praturtina Rene Magrito darbai ir jo pasaulėžiūra. Renė Magritas bene žymiausias XXa. belgų dailininkas siurrealistas , išgarsėjo nuotaikingais ir mąstymą provokuojančiais kūriniais. Svarbiausias jo tikslas buvo sukurti iššūkį žiūrovo išankstiniam realybės suvokimui ir paskatinti į aplinką žvelgti jautriau. Šio menininko akimis niekas niekada nėra visai taip kaip atrodo, žemiškoje kasdienybėje , kur įprasti dalykai yra nepaparasti.

Režisierė-  Kamilė Kondrotaitė.
Scenografė-  Liuda Liaudanskaitė.
Dailininkės-  Liuda Liaudanskaitė, Daiva Dašenkovienė.
Kompozitorius-  Mantas  Joneikis.
Aktoriai- Liudas Vyšniauskas , Kamilė Kondrotaitė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Keramika sunkiai ir ilgai perprantamas amatas. Tam, kad sukurti gražią, įdomią švilpynę turinčią skambų „balsą“ reikia ne tik gerai išmanyti molio paruošimo, lipdymo, apdegimo technologijas, bet ir aiškiai suprasti koks yra pats garso atsiradimo procesas. Tokių subtilybių ir bandysime išmokti edukacinio užsiėmimo „Molinukai. Švilpukai" metu. Edukacija vyksta Šiaulių „Aušros” muziejaus padalinyje – Šiaulių istorijos muziejuje – įrengtoje edukacinėje erdvėje „Amatų mokykla”. Prieš patenkant į patalpą moksleiviams bus parodomi dailės skyriaus keramikos rinkinio – „XIX–XXI a. senoji keramika ir tautodailininkų dirbiniai” – vitrinoje esantys moliniai švilpukai, skulptūrėlės ir suvenyrai. Molio švilpynės nėra vien tik mūsų, lietuvių, muzikos instrumentas, jos sutinkamos daugelyje pasaulio šalių ir kultūrų. Tačiau senovėje, pagonybės laikais molio švilpynė buvo laikoma magišku instrumentu, padedančiu iškviesti vėją, o kartu su juo ir lietų bei galinčiu atbaidyti piktąsias dvasias. Ne mažiau magijos turi ir žmogaus fantazija, jo kūrybiškumas, pasaulio matymas ir sugebėjimas perteikti vaizduotėje iškylančius vaizdus. Kiekvienas darbas, o ypatingai kūrybinis, reikalauja daug laiko ir pastangų, tačiau kūrybos džiaugsmas, pasididžiavimas savo rankomis padarius ką nors gražaus ir praktiško, pilnai kompensuoja laiko ir jėgų sąnaudas – tai patvirtins kiekvienas, kad ir mažo meno kūrinėlio autorius.


Edukacinė programa "Kaip Tomui įsižiebė lemputė?"

Ar įsivaizduojate, kodėl nuspaudus jungiklį, namuose įsižiebia šviesa? Jeigu ne, kviečiame užsisakyti Energetikos ir technikos muziejaus edukacinę programą “Kaip Tomui įsižiebė lemputė”. Edukacijos metu susipažinsite su technikos kultūros paveldu, ugdysitės kūrybingumą ir kritinį mąstymą apie technikos progresą, iššūkius, su kuriais susidūrė išradėjai, kritiškai vertinsite problemas, su kuriomis susidūrė išradėjai ir galėsite siūlyti savo sprendimo variantus. Svarbiausia, pasijausite visai kaip Tomas Edisonas, nes galėsite sukonstruoti savo lemputę!

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Gintaro istorijos keliu arba ko reikia laimei?

Trakų krašto kultūros ir amatų asociacija

Trakų krašto tradicinių amatų centre edukacinio užsiėmimo veikla skatina vaikų kritinį mąstymą, ugdo mokinio kultūrinę savimonę, stiprina kūrybiškumą, ugdo pilietiškumo ir pažinimo kompetencijas. bus sudarytos sąlygos mokiniams pajusti vietos tapatybę, pilietiškumą, leisti kelti ir įgyvendinti savo idėjas; veiklos pritaikytos prie kiekvienos amžiaus grupės poreikių, žinių, galimybių priimti ir suvokti informaciją, formuoti mokinių kultūrinius įpročius; bus užtikrinti veiklų nuoseklumas, detalumas ir tarpusavio dermė; papildytos bendrosios ir specialiosios žinios, skatinant kūrybišką mokinių veiklą. Vaikai sužinos apie skirtingų laikmečių gintaro vertę, gaminimo būdus ir gaminių skirtumus, kaip žmonės naudojo turimą gintaro žaliavą. Prieš daugelį metų gintaras buvo labai brangus ir kiekvienas bet kokia kaina siekė turėti jo gabalėlį - laimei. Šis pigių brangiųjų mineralų kategorijai priklausantis akmuo turi daug naudingų savybių, tad tai ne tik gintaro kelias ir Romos imperija, tai ne tik gintaro karoliai ant močiučių kaklų. Edukacinio užsiėmimo metu supažindinama su gintaro susidarymo sąlygomis ir susidarymo procesu, panaudojimo galimybėmis; pristatomi rekonstruoti gintaro gręžimo ir tekinimo įrenginiai bei įvairūs apdirbimo būdai. Kiekvienas mokinys senosiomis technologijomis pasigaminamas gintarinį amuletą.


Pažink pasaulio instrumentus. Instrumentai, įtraukti į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą (1-4 kl.)

Muzikos instrumentai gali būti kartais kaip žmonės: gali augti, populiarėti arba išnykti. Kad ypatingą kultūrinę muziką ir instrumentus puoselėtume ir saugotume, jie yra įtraukiami į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą. Saulius Petreikis, populiarus Lietuvos multiinstrumentininkas, yra sukaupęs senovinių instrumentų kolekciją, išmano skirtingas muzikavimo tradicijas ir net dainavimo technikų ypatybes. Norima mokiniams pristatyti šią muzikinę kultūrinę programą, kad primintų tiek mokiniams, tiek mokytojams, kokie instrumentai yra nykstančios rūšies, kodėl gali išnykti ir kaip juos galime išsaugoti.


Pasaulio knygų įdomybės (Nuotolinė paslauga)

Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Kiekviena knyga yra savotiškas raktas į pasaulio širdį, žmonių mintis ir troškimus. Kokie yra žmonės, tokios yra ir knygos, nes tai jų gyvenimo ir būties atspindys. Kurti, rašyti nori daugelis, bet kaip visa tai įvilkti į knygos rūbą, parinkti jai gerus marškinius, supakuoti ir pateikti skaitytojui žino nedaugelis. Vilniaus universiteto komunikacijos ir informacijos mokslų docentas Tomas Petreikis edukacijos dalyvius supažindins ne tik su knygų įdomybėmis, bet ir apžvelgs ženklų ir rašto atsiradimą, rašymo medžiagas, knygų įrišimą ir fabrikinę knygrišystę, papasakos apie spaudos išradimą. Edukacijos pabaigoje iliustratorė Vilija Kvieskaitė dalyvius moko pasigaminti knygelę ir ją iliustruoti.


Kiek yra spalvų? Ką simbolizuoja raudona? Kurioje kultūroje šios spalvos atspindžių daugiausia? Kodėl vienur balta yra džiaugsmo, o kitur gedulo spalva.
Visa tai aptarsime teorinės dalies metu. Praktinėje dalyje analizuosime skirtingų kultūrų tautinius rūbus, vėliavas ir aiškinsimės jų reikšmes tose kultūrose.
O kūrybinėje dalyje kursime piešinius perteikiant temą tik spalvomis.


Edukacinės programos „Šakočio kelias iki mūsų stalo”. Sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite gamybos procesą, lankysitės vieninteliame pasaulyje šakočių muziejuje. Iš ko ir kaip kepamas šakotis? Kuo skiriasi šakotis nuo „baumkūcheno“? Kokį šakotį mūsų protėviai kepė akmens amžiuje? Koks buvo mėgstamiausias legendinės kunigaikštienės Barboros Radvilaitės desertas? Atsakymus į šiuos ir daugiau klausimų sužinosite pas mus apsilankę ir paragavę atviroje židinio liepsnoje ką tik iškepto šakočio. Programos metu ne tik sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite visą gamybos procesą, bet ir patys jame dalyvausite ir, žinoma, ragausite. Po profesionaliai įgarsinto filmo peržiūros, programos dalyviai savo žinias apie šakotį įtvirtins atsakinėdami į edukatorės užduodamus klausimus, o teisingai atsakiusiųjų lauks staigmenos. Degustacijos metu svečiams patiekiama dar dviejų rūšių tradicinių skanėstų. Tai puiki galimybė paskanauti kitokių šakočių ir palyginti jų skonius. Edukacinės programos tikslas ugdyti tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę, puoselėjant etnokultūrą bei išsaugant tradicijas. Ši edukacinė programa vyksta specialioje salėje, talpinančioje iki 60 mokinių. Interjeras primena uolą ir grąžina mus į akmens amžiaus laikus, nuo kurių ir prasidėjo šakočio atsiradimo istorija. Edukacija pradedama šakočio kepimu židinyje, ant atviros ugnies. Kepimo metu rodomas filmukas, pasakojama apie šakočių kilmę, jų rūšis, senuosius ir dabartinius kepimo būdus. Klausantis pasakojimo apie šakočius, dalyviai pakviečiami ragauti kelių rūšių šakočio ir vaišintis arbata. Mokiniai supažindami su pirmosiomis žiniomis apie šakotį rašytiniuose šaltiniuose, kaip senovėje buvo kepami šakočiai, kokie populiariausi kepimo būdai menami, kas dažniausiai kepdavo šakočius ir kodėl jų receptai buvo laikomi paslaptyje, kada į Lietuvą atkeliavo šakotis ir kas pirmieji jį pradėjo mūsų šalyje kepti. Dalyviai supažindami su skirtingų Pasaulio šalių šakočio analogais.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Ar esate pasirengę nepaprastiems nuotykiams su netikėtais vingiais? Visi kartu kelsimės į nepažintą Viduramžių pasaulį. Keliausime senoviniais žemėlapiais, susipažinsime su inovatyvia šildymo sistema, bei sužinosime kaip senovėje vaišindavosi didkai. Pažadame daug akimirkų, kupinų atradimo, nuostabos bei susidomėjimo. Įsitiknsite, kad gyvename nuostabioje šalyje su įdomybėmis apipinta istorija.


Tikslas – per kultūrinę raišką ugdyti vaikų kūrybingumą ir kritinį mąstymą, stiprinti komunikavimo įgūdžius,  socialinę ir emocinę savimonę pagrįstą buvimu gamtoje.
Uždaviniai: dalytis kūrybinėmis idėjomis dalyvaujant jų generavimo procese;
mokytis komunikuoti su bendraamžiais verbaliniais ir neverbaliniais būdais naudojant įvairias, atsitiktines / neįprastas, gamtoje randamas priemones;
kūrybiškai praleisti laiką gamtoje be socialinių medijų.

Paslaugos gavėjai pasitinkami Užpalių miestelio centre, trumpai (remiantis legendomis) pristatomas miestelio istorija. Vaikai suskirstomi į tris grupes, t.y. legendos herojus: laumes, pelkių monus, gamtos stebuklus. Grupėms vadovaus paslaugos teikėjo nariai. Dalyvių autobusu vykstama iki Lygamiškio piliakalnio kurio papėdėje yra Laumės valtis. Susipažinus su Aukštaitijos kanklių meistro J. Lašo instrumentu – kanklėmis išsiskirstoma grupėmis pagal personažus. Grupėse sukuriami trumpi prisistatymai kurie vėliau apjungiami į visumą. Užsiėmimo metu dalyviai grupėmis ir komandoje „lauminėja“, žaidžia, eina ratelius, kuria ir kitiems pristato bei kartu atlieka „ritualus“. Kelyje nuo Lygamiškio piliakalnio iki Krokulės šaltinio įveikiamos netikėtos kliūtys, atliekamos kūrybiškos ir vaidybinės užduotys kuriose dirbama komandoje, grupėse arba individualiai ar pasitelkus draugus. Prie Krokulės šaltinio atlikus apsiprausimo šaltinio vandeniu ritualą baigiama kurti legenda ir baigiasi užsiėmimas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa ir sielai ir skrandžiui „Seda, Sedos pusmarškonė košė”

Ekskursija Sedos mieste. Sapiegų dvarvietėje aplankomi turizmo objektai: Šv. Jono Nepomuko bažnyčia, Osvaldo Neniškio sukurtas A. Baranausko bareljefas, Mykolo Saukos „Mokyklinis suolas Vytautui Mačerniui“, Antano Murausko koplytstulpis kalbininkui Adomui Šoblinskui, P. Bielskio sukurtas paminklas Vytautui Didžiajam. Vytauto gatvėje susipažinsime su Plechavičių (dabar Dariaus Lauraičio, panaudos sutartis su Sedos kultūros centru), malūne įsikūrusia kasdienybės meno galerija, su Plechavičiams skirta ekspozicija, tautodailininkų paroda. Eidami Bažnyčios gatve pasieksime senąsias miesto kapines, kur aplankysime Tėvynės apsaugos rinktinės kareivėlių brolišką kapą, paminklą žuvusiems už Lietuvos laisvę TAR kareiviams ir užsuksime į barokinę Švč. Mergelės Marijos Dangun ėmimo bažnyčią. - Antras ekskursijos variantas. Sedos štetlas - sinagogos ir mikvos vieta, senosios žydų kapinės, mokykla, arbatinė... Sedos ir Rimolių piliakalniai, gražiausiai tvarkomas sodybos. - Ekskursija Vytauto Mačernio tėviškės takais. Ekskursijos pradžia nuo Žemaičių Kalvarijos kapinių, apeiname septynias vizijas - akmeninius paminklus eilėraščiams, pasiekiame Poeto kapą. - Edukacinė programa „Sedos pusmarškonė košė“. XIX a. pabaigoje – XX a. I - oje pusėje Žemaitijoje šeimininkės virdavo košę. Dažniausias pusryčių valgis – pusmarškonė košė. Į Mažeikių rajono Sedos kultūros centro veiklų sąrašą pusmarškonė košė atkeliavo ne iš rašytinių šaltinių. Ši košė buvo verdama dažno žemaičio troboje. Iš šeimos tradicijų ji atkeliavo į Sedos kultūros centrą. 2021 m. suteiktas Sedos pusmarškonės košės tautinio paveldo sertifikatas. Edukacijos metu galėsime stebėti košės virimą ir jos paragauti Sedos malūno teritorijoje.


Audiovizualinis spektaklis „Kelionė į kitą mišką“ ir kūrybinės dirbtuvės.

Audiovizualinis spektaklis, įkvėptas Issos Watanabe bežodės knygos „Migrantai“, kuriame žiūrovams kalbame jautria tema – apie namų praradimą.

(E)migracija - plati sąvoka. Nesvarbu, ar jūs emigravote iš senojo gyvenamo namo į naują, ar į kitą šalį, o gal į kitą žemyną - patirties pagrindas tas pats - palikti savi takai, draugai ir prisiminimai. Pakeliui kažką tarsi pametame - prisiminimus, prisirišimus ar mums brangius žmones.

Migrantų, atvykstančių į kitas šalis, atsivežtas "bagažas" labai įvairus: tradicijos, tikėjimas, įpročiai, kalba... Tą puikiai perteikia šios bežodės knygos dailininkė Issa Watanabe "sužmogindama" gyvūnus. Migrantų kolonoje sutiksime ir liūtą, ir avelę, ir lapę, ir žąsį. Jie šioje būsenoje yra vieningi, globojantys vieni kitus.


Šio užsiėmimo metu vaikai išmoks pasigaminti visiškai natūralų kietąjį šampūną be jokių sintetinių priedų. Šis šampūnas neterš gamtos ir bus visiškai ekologiškas, nes jam nereikalinga plastiko pakuotė. Jį supakuosime į lininį maišelį, todėl jis bus patogus naudoti ir namuose ir kelionėje. Vaikai bus supažindinti su natūralaus kietojo šampūno gamyba: kilme, istorija, ingridientų maišymo metodais, ingridientų savybėmis, tarpusavio suderinamu ir poveikiu plaukams. Praktinėje užsiėmimo dalyje vaikai sukurs visiškai natūralų kietą šampūną, kurį po užsiėmimo išsineš namo. Gaminsime tvarų kietą šampūną iš visiškai natūralių ingridientų (natūralių kietųjų ir skystųjų aliejų, hidrolatų, įvairių spalvų molių, vaistažolių, vaisių ir sėklų miltelių). Sukurtą šampūną iškvepinsime natūraliais eteriniais aliejais bei įdėsime į lininį maišelį, kuriame jis bus laikomas, o maišelį bus galima panaudoti vėliau dar daug kartų. Po užsiėmimo vaikai išsineš namo receptą, pagal kurį galės savarankiškai kurti natūralius šampūnus namuose, pritaikydami užsiėmimo metu įgytas žinias.


Tradicinių amatų centras "Meniškas kaimas"

"Odininko dirbtuvėje" vaikai susipažįsta su odos amatu, jos apdirbimo istorija, technologijomis. Dalyviai taip pat supažindinami su Baltų ornamentika, simboliais ir reikšmėmis, kad galėtų įvairius baltiškus ornamentus kūrybiškai pritaikyti dekoruodami savo odos gaminį. Gamindami odinę apyrankę arba raktų/kaklo pakabuką mokiniai naudojasi įvairiais įrankiais: žirklėmis, plaktuku ir kaltukais įspaudžia spaudus, elektriniais degikliais išdegina ornamentus, dekoruoja akrilu, lakuoja ir pasigamina individualų ir unikalų odos papuošalą.


PLAY MATH 5-6-7-8: Vaidiname uždavinius!

UAB "Eksperimentinė kūrybinio mąstymo laboratorija"

Kviečiame į matematikos pamoką, kur visi mokysimės žaisdami ir vaidindami! Šis edukacinis užsiėmimas – tai teatrinė simuliacija skirta išspręsti matematikos darbo uždavinį. Mokiniai gauna vaidmenis ir režisieriaus moderuojami pradeda vaidinti... matematikos uždavinį! Taip visi įtraukiami į teatrinę simuliaciją, kurios metu mąstydami ir veikdami (mokiniai negali kalbėtis vaidindami) suvokia ir išmąsto teisingą uždavinio atsakymą. „PLAY MATH: 5-6-7-8:Vaidiname uždavinius!“ edukacinė programa remiasi, šiuolaikišką požiūrį į mokymąsi atliepiančiomis, patyriminio ir sužaidybinto mokymosi teorijomis, akcentuojančiomis aktyvų, įtraukų, besimokančiojo poreikius ir gebėjimus atitinkantį, turiningą ugdymo procesą. Tai inovatyvi, šiuolaikinio pasaulio iššūkius atitinkanti veikla lavinanti ir penkis kūrybinio mąstymo įpročius - vaizduotę, smalsumą, atkaklumą, nuoseklią praktiką, ir bendradarbiavimą. Mokytis matematikos dar niekada nebuvo taip smagu!


Edukacijoje susipažins su vabzdžių įvairove,  paplitimu, gyvenimo būdu, vabzdžių kūno sandara, vystimosi ypatybėmis.
Edukacijos metu mokiniams bus pristatyti 9 terariumai su juose gyvenančiais vabzdžiais: 5 rūšių tarakonais (Dubijos, Marmuriniai, Kaukuolėtieji, Madagaskaro šnypščiantieji, "Automobiliukai ), Vietnamo gyvalazdėmis, naminiais svirpliais, Peru juodvabaliais, plėšriablakėmis. Mokiniai tyrinėjami visų gyventojų bendrus bruožus, skrtumus.  Bus rengiamas "šešiakojų žirgų" lenktynės. (Edukatorė pristatys specialią sandarią lenktynių trąsa, išdėsys taisykles ir lenktynių eigą).
Su virtualios realybės akiniais vaikai stebės 3 D skruzdėlyno ir avilio gyventojų kasdienybę.  Vaikai turės galimybę kūrybiškai įrengti vabzdžių terariumą. Iš arti susipažinę su nariuotakojais mokiniai pieš labiausiai patikusio vabzdžio atvaizdą.


Tai dar vienas subtilus, neskardžiabalsis spektaklis, sukurtas „Lėlės“ senbuvių: pjesę parašė mūsų teatro aktorė Nijolė Indriūnaitė, o sceninį jo pavidalą sugalvojo dailininkas ir režisierius Rimas Driežis. Iš didelės motiniškos meilės ir ilgesio pasaulyje atsiradusi Coliukė sutinka daug įvairių jo gyventojų. Bet surasti tikrai artimą sielą nelengva. Tačiau net tokia silpna ir trapi būtybė, kaip Coliukė, neturėtų prarasti vilties - negali būti, kad šalia gyvena tik šykštuoliai Kurmiai ir Pelės, ar tuščiagarbiai Vabalai. Tik nereikia jiems pasiduoti, ir būtinai surasi tuos, kurie tave supras.


Ar prisimenate Vilniaus miesto įkūrimo legendą? Garsusis Geležinis vilkas šiandien jau yra vienas iš miesto simbolių, tačiau paslaptinga Gedimino pilis slepia ir kitų, dar niekuomet negirdėtų legendų. Edukacinio užsiėmimo metu išgirsite ne tik apie Aukštutinę pilį, bet ir papildysite savo žinių kraitelę kitais sostinės istorijos faktais, o atlikę kūrybines užduotis pamatysite, jog istorijos pažinimas gali būti labai įdomus! Kartu žiūrėsime filmuką apie miesto įkūrimą, analizuosime įvairias iliustracijas, kalbėsime apie Aukštutinės pilies atsiradimą ir reikšmingumą, apie Gedimino kalne miegančią kariuomenę ir pagrindinius kario ginklus, šarvus (nes kaipgi kariuomenė be jų?!), apie lietuvių kovas su kryžiuočiais, kuriems niekada nepavyko užkariauti Gedimino pilies. Tikimės, jog šis edukacinis užsiėmimas prisidės prie savo kraštą, jo kultūros paveldą bei žmones gerbiančio ir pilietiško asmens ugdymo.


Koncertinė įstaiga valstybinis dainų ir šokių ansamblis "Lietuva"

GEDIMINO LAIŠKAS
Edukacinė programa vaikams.

Ansamblis „Lietuva“ kviečia į smagią interaktyvią kelionę per kunigaikščio Gedimino laikų Vilnių!
Lietuvos laukia istorinis įvykis – Vilniaus 700 metų jubiliejus. Lygiai prieš tiek metų rašytiniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėtas sostinės pavadinimas. Ta proga valstybinis ansamblis „Lietuva“ pristato muzikinę-edukacinę pažintį su miestu, į kurį buvo sukviesta daugybė tautų – kurti, statyti, užsiimti amatais, įnešti čia savo kultūros.
Mažieji žiūrovai kartu su ansamblio atlikėjais leisis į nuotykių kupiną kelionę, kur išgirs Vilniaus įkūrimo legendą bei perskaitys Gedimino laišką, kviečiantį įvairių tautų, religijų ir profesijų žmones į mūsų Vilnių.
Šiandien Vilnius – drąsus, atviras ir pats daugiatautiškiausias miestas Lietuvoje. Kad geriau jį pažintume, pasisvečiuosime pas Vilniuje įsikūrusius lietuvius, lenkus, žydus, ukrainiečius, karaimus, rusėnus. Pas nuo seno čia sugyvenančias tautines mažumas. Kartu žaisime, pokštausime, išgirsime dainų, pasimokysime jų papročių, naujų žodžių bei populiariausių šokių – Klumpakojo, Polonezo!
Lietuva visuomet garsėjo stipriais diplomatais – tokiais, kaip LDK kunigaikščiai: Gediminas, Kęstutis, Vytautas Didysis ir kt. Jie ne tik pritraukė į Lietuvą skirtingas tautas, bet ir suteikė galimybes išsaugoti savo identitetą taip, kaip saugome jį mes. Taip šimtmečiais sugyvename ir kartu kuriame mūsų valstybę.
Interaktyvi programa „Gedimino laiškas“ primena, kad turime kuo didžiuotis – gyva bei įkvepiančia šalies istorija. Tikime, kad jaunoji karta augs draugiška ir atvira visų tautų žmonėms, kaip ir kunigaikštis Gediminas.
Tikimės edukacija sužadins vaikų smalsumą, norą domėtis ir priimti ne tik lietuvių, bet ir kitų tautų kultūras. Į mokyklas vaikai parsineš edukacijos tęsinį - kryžiažodį, sudarytą iš edukacijoje girdėtos informacijos. Tokiu būdu mokytojai turės medžiagą klasėje tolesniam darbui ir smagiam prisiminimui.


Viešoji įstaiga Liškiavos kultūros centras

Architektūros statiniai – neabejotinai yra nematerialusis paveldas. Jų vertę galima suvokti vienaip ar kitaip, reikšti simpatijas ar antipatijas, tačiau jie gyvena natūraliose erdvėse ir yra neatsiejami nuo Lietuvos peizažo. Kultūros specialistai profesionalai bei kultūros puoselėtojai entuziastai skleidžia žinią apie paveldo saugos prasmę ir ieško būdų kaip tinkamiausiai pasirūpinti, kad viešosiose erdvėse istoriškai svarbius gyvenimo etapus, datas ir iškilius žmones menantys paminkliniai statiniai bylotų gyvavimą, o ne išnykimą. Žinia, paveldas visuomet yra konkrečios vietovės vertybė, o bet koks statinys – kieno nors nuosavybė. Juk ne veltui važiuojant pro objektą kyla klausimas kam jis priklauso. Paminkliniai statiniai visuomet yra kam nors dedikuoti, meniškai informatyvūs ir skirti tam, kad visuomenės dvasinis gyvenimas būtų turtingesnis. Jų galia vis daugiau gyvybinga, užimanti vis svarbesnę vietą žmonių gyvenime ir pasižyminti sakraline ilgaamžiška menine branda. Ši tautinės tapatybės išraiškos forma, įgijusi paveldo simbolio statusą privalo būti saugoma, prižiūrima, gaivinama ir puoselėjama. O visų svarbiausia ją pažinti, nepamiršti ir nenugrūsti į praeities archyvus. ŽMOGUS bręsta ne tik praeityje , bet ir kiekvieną dieną. Tokia nuostata ir nusprendėme imtis konkrečių darbų , organizuoti bei įgyvendinti projektą „Pakeliui su Dominikonais pas Šventuosius“.


Ilgą laiką praleidus vienumoje, užklumpa nesvarumo būseną primenantis jausmas., kaip panirus į gilų vandenį,  nebegali kvėpuoti. Spektaklyje gretinami šie pojūčiai: ar mums iškart ima trūkti oro, o galbūt galime išmokti gyventi „po vandeniu“? Visas veiksmas vyksta lovoje ar aplink ją, tai ta erdvė, kuri yra tik tavo ir čia gali būti savimi su savo liūdesiu ir vienatve.
 Spektaklyje yra  gražių, prasmingų, momentų, bet yra ir absurdo bei juoko. Vienatvės tema gvildenama per populiariąją psichologiją, gyvūnijos pasaulį, muziką ir aktorės asmeninius išgyvenimus. Spektaklyje kelis kartus yra minimi banginiai, kurie yra prisitaikę gyventi po vandeniu, bet jiems kartkartėmis reikia iškilti į paviršių įkvėpti oro... Aktorė pati kūrė spektaklyje atliekamas dainas, pritardama sau gitara ji išties užburia savo nuostabiu balsu. Taip pat spektaklyje naudojami ir objektų, šešėlių teatro elementai, leidžiantys pavaizduoti tam tikras būsenas, netgi naudojamas ir senas geras televizorius... Spektaklio autorė ir aktorė pabrėžia,  kad šis spektaklis aktualus nuo 14 metų amžiaus iki 100. Būtent nuo šio amžiaus prasideda kelionė vienatvės link...  Todėl labai svarbus yra palaikymas, supratimas ir priėmimas tokio, šalia esančio, žmogaus.
Spektaklio autorė, režisierė, kompozitorė ir aktorė – Dominyka Budinavičiūtė (tai jos diplominis darbas, kuris užaugo į monospektaklį lėlių teatre).
Dailininkas – Rokas Lažaunykas
Medijų menininkas – Titas Jurjonas
Kūrybinis mentorius – Arvydas Dapšys

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su  Zanavykų muziejaus ekspozicijoje esančiais eksponatais, kurie yra susiję su vaikų gyvenimu, taip pat  pasakojimo metu mokiniai supažindinami su senovėje gyvenusių vaikų buities sąlygomis, jų žaidimais, bei kitomis veiklomis. Mokiniai sužino kokie buvo mergaičių ir berniukų auklėjimo skirtumai, ir jų žaidimai bei žaislai. Taip pat papasakojama iš kokių medžiagų ir kaip buvo gaminami žaislai vaikams, kuo skyrėsi paprastų valstiečių ir turtingųjų vaikų žaislai bei veikla. Mokiniai užsiėmimo metu  skatimami diskutuoti apie dabartinių ir senovėje gyvenusių vaikų gyvenimo sąlygas, pareigas ir raidos galimybes. Pamąstyti, ar yra pasaulyje vaikų, kurie dar ir dabar taip žaidžia, kaip žaisdavo mūsų protėviai. Kas lėmė, kad taip pasikeitė gyvenimo sąlygos.  Taip pat, kodėl yra svarbu išsaugoti žinias apie praeitį.
  Praktinio užsiėmimo metu, kuris vyksta edukacijų klasėje, mokiniai iš medienos ruošinių pasigamina žaisliuką ir jį dekoruoja pasirinktomis spalvomis. Šios veiklos metu mokiniai taip pat  supažindinami su lietuvių liaudies spalvų simbolinėmis reikšmėmis.  Pagamintą žaisliuką mokiniai po edukacijos išsineša su savimi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Nepriklausomybės priklausomybės (nuotolinė edukacija)

Interaktyvios edukacijos „Nepriklausomybės priklausomybės“ tikslas – ugdyti moksleivių sąmoningumą, padėti suprasti realią priklausomybių žalą ir formuoti blaivaus gyvenimo nuostatas. Edukacijos metu mokiniai išgirs naujausią medicininę informaciją apie priklausomybes, jų žalą fizinei ir emocinei sveikatai. Diskusijų ir praktinių užduočių metu moksleiviai sužinos, su kokiomis problemomis susiduria priklausomi asmenys, bandys atpažinti įvairias situacijas iš kasdienybės ir rasti joms tinkamus sprendimus. Edukacijos pavadinimas kilęs iš noro apžvelgti toksinių medžiagų paplitimo kultūrą paskutiniais Lietuvos nepriklausomybės dešimtmečiais. Edukacija pradedama, sukuriant pasitikėjimu grįstą atmosferą, kurioje moksleiviai gali laisvai dalintis savo įžvalgomis, taip skatinant jų asmeninę motyvaciją ir gebėjimą sąmoningai pasirinkti blaivų gyvenimo būdą. Moksleiviai yra kviečiami atlikti kūrybines užduotis leidžiančias atskleisti realią priklausomybių žalą. Aiškinamasi, kad priklausomybė gali būti ne tik nuo toksinių medžiagų (alkoholio, narkotikų, kitų psichotropinių medžiagų), bet ir nuo veiksmų (lošimų, kompiuterinių žaidimų ir kt.) ar santykių. Aptariami mitai apie priklausomus žmones. Edukacijos metu moksleiviai supažindinami su faktoriais, didinančiais riziką tapti priklausomu (šeimos istorija, genetika, santykiai su tėvais, psichinės sveikatos problemos, draugų ratas ir kt.). Edukacijos metu simuliuojamos situacijos, kuriose moksleiviai patys pabando būti „siūlančiojo“ ir „atsisakančiojo“ vaidmenyse, išbandomi įvairūs būdai atsisakyti, pasakyti – NE kvaišalų vartojimui. Aptariama, kaip efektyviai atsisakyti siūlymo vartoti bei apginti savo poziciją, kaip argumentuoti ir nepažeisti savo orumo.


Lietuvos laukiniai gyvūnai (išvažiuojamoji edukacija)

Išvažiuojamoji edukacinė programa „Lietuvos laukiniai gyvūnai“ kviečia į kelionę, kurios metu pažinsite patiklius ir draugiškus, plėšrius ir pavojingus, unikalius Lietuvos krašto gyvūnus. Kaip ir kituose pasaulio kraštuose, taip ir Lietuvoje, vienos rūšys yra paplitusios labiau, kitos sutinkamos rečiau, ar visai retai. Edukacijos metu galėsite „pavartyti“ Lietuvos Raudonosios knygos puslapius, atrasti ir pažinti rūšis, kurios be globos, apsaugos ir žmogaus pagalbos gali išnykti. Sužinosite apie nedraugiškas – invazinės rūšis Lietuvoje. Tyrinėsite, analizuosite ir diskutuosite apie grėsmes ir pavojus kylančius, labiausiai pažeidžiamiems, mūsų krašto gyvūnams.


„Teatro užkulisiai smalsiems“ – edukacija skirta jauniesiems ir smalsiesiems teatro draugams norintiems pažinti teatro pasaulį iš arčiau. Lektoriai užsiėmimo metu atskleis, kaip profesionaliame teatre gimsta spektaklis, kokie kūrybiniai etapai yra būtini rezultatui pasiekti, kiek dirba įvairių profesijų specialistų. Sužinosite, kas tai yra pjesė, rekvizitas, režisierius, šviesų dailininkas, scenografija, traversos, kas teatre kuria kostiumus ir dekoracijas. Užsiėmimo metu pasitelkiant paslaptingąjį Nacionalinio Kauno dramos teatro edukacijai skirtą „Teatro kubą“, žingsnis po žingsnio bus atveriama žiūrovams nematoma spektaklio kūrimo laboratorija nuo istorijos iki jos „aprengimo“ scenoje.


Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviams bus suteikta daugiau žinių apie senuosius zanavykų krašto buities puošybos elementus, senuosius baltų simbolius ir ženklus. Edukacijos dalyviai apžiūrės muziejaus ekspoziciją ypač konkrečius etnografinius eksponatus: tapytas kraitines skrynias, medžio dirbinius (verpstes ir prieverpstes, rankšluostines), audinius, zanavykų tautinį kostiumą. Pasakojimo metu akcentuojami zanavykų kraštui būdingi puošybos – geometriniai, augaliniai, gyvūniniai – ornamentai, spalvinė gama, ir simbolika. Aptariama gyvybės medžio reikšmė ant kraitinių skrynių. Vėliau dalyviai kūrybinėse dirbtuvėse, iš polimerinio molio nusilipdo ir suformuoja norimą papuošalą, dekoruodamas jį etniniais ornamentais, simboliais ir ženklais. Kūrybinio proceso metu mokiniai susipažins su polimerinio molio savybėmis, jį minko, kočioja, formuoja, dekoruoja įvairiomis pasirinktomis faktūromis ir ornamentu, kepa krosnelėje. Atvėsusius darbelius mokiniai šlifuoja ir spalvina vandeniniais dažais, akvareliniais pieštukais ir sausa pastele.  Savo rankomis susikurtą papuošalą pasiima su savimi.


Edukacinė programa sudaryta iš dviejų dalių. I dalis – pažintis su viena seniausių pasaulyje tekstilės rūšimi - veltiniu; II dalis – nuotaikingas veltinio teatro galimybių pristatymas. Programos dalyviai supažindinami su viena seniausių pasaulyje tekstilės rūšimi, veltinio teatro lėlių struktūra, gamybos būdais ir valdymo technika. Sekama (skaitoma) pasiūlyta lietuvių liaudies pasaka (pvz., „Dangus griūva“ arba pasirinkta pasaka iš Eszes Hajnal „Išminčiukų pasakaitės“). Vaikai pasiskirsto vaidmenis, padedant bibliotekos darbuotojams, gamina veikėjus kūrybinėse dirbtuvėse, kuria vaidinimą bibliotekos Veltinio teatre ir po trumpos repeticijos vaidina. Jeigu didelė grupė, vaidiname du kartus. Vieni būna žiūrovai, o kiti aktoriai (Veikėjai). Edukacijoje ugdomas mokinių kūrybingumas, estetiniai jausmai, emocinės kompetencijos, vertybinės nuostatos, lavinami skaitymo įgūdžiai, tobulinami klausymo ir kalbėjimo įgūdžiai, turtinama kasdienė kalba. Terapiniam edukacijos pobūdžiui tinkanti veltinio audinio tekstūra labai maloni vaikų pirštams. Veltinis lavina smulkiąją motoriką, formuoja taktilinius bei sensorinius pojūčius, švelnus audinio paviršius leidžia vaikui, vedžiojant pirštuku, geriau įsiminti formas. Piešdami, karpydami, klijuodami, vaidindami vaikai mokysis kūrybinės improvizacijos.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Edukacinė programa skirta supažindinti su liaudies keramikos tradicija ir puodynių lipdybos pagrindais. Pažintinėje dalyje, kuri vyksta muziejaus archeologinėje ir etnografinėje ekspozicijose, tarp autentiškų ir intriguojančių muziejuje saugomų kultūros objektų, mokiniai bus supažindinami su puodininkystės amatu ir tradicijomis, aptariama senųjų puodų rūšių įvairovė ir jų paskirtis. Tyrinėsime vienas didžiausių Lietuvoje laidojimo urnas, atkreipsime dėmesį į indo formas ir sužinosime pagrindines juos sudarančias dalis. Toliau persikelsime laiku į tradicinį Lietuvos kaimą, kur tyrinėsime muziejaus molinių puodų rinkinį, susipažinsime su didžiule puodų, puodynių ir kitų indų įvairove. Čia ir sužinosite „kur laikomas pienas“, koks indas naudotas maistui gabenti bei kitas įdomybes. Dalyviai analizuos indų paskirtį, lipdybos būdą, dekorą. Praktinėje užsiėmimo dalyje kiekvienas dalyvis iš molio lipdys ir dekoruos puodynėlę tūkstantmečius gyvuojančiu lipdymo būdu. Edukacinio užsiėmimo metu taikomi metodai: demonstravimas, aktyvus klausymas, klausimai ir atsakymai, pokalbis, individuali praktinė kūrybinė veikla.


Svečiuose pas muzikos instrumentus (Kauno m. ir Kauno raj. savivaldybėse) 5-8 kl.

Kaip skamba styginiai, pučiamieji, mušamieji instrumentai? Kiek pavadinimų turi smuikas? Kokiais instrumentais galima išmatuoti autobusą? Iš ko pagaminti instrumentai? Užsiėmimo metu susipažinsite su svarbiausiais simfoninio orkestro instrumentais, jų rūšimis, ypatumais, taip pat turėsite unikalią galimybę patys jais pagroti!
Mokiniai susipažįsta su klasikiniais vakarų styginiais, pučiamaisiais ir mušamaisiais instrumentais, pažįsta grojimo būdą, išmoksta apibūdinti instrumento tembrą, jo savybes. Mokiniai turi galimybę muzikuoti drauge su kitais ir patirti bendrumo jausmą. Tinkamas: muzikos programos žinioms pasikartoti, pagilinti ir praplėsti.
Užsiėmimas gali būti pritaikomas vaikams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius vaikus informuoti užsakymo metu.
Išvykstamoji paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Užsiėmime mažiausias galimas vaikų skaičius - 18.


Keisti laikai atėjo - žmonės iš cukraus namus statyt pradėjo. Cukraus sienas liet, stogus lipdyt, o pasakas virt! Keista, jei dar pas mus nebuvai ir nieko nematei. Akis išpūtęs - gali žiūrėt truputį: į Marijampolės cukraus fabriką, Birštono biuvetę, Klaipėdos Dramblio namą, Švobiškio reformatų bažnyčią, Vilniaus Perkūno žinyčią, Kauno Napoleono namą, tik spėk atgauti amą! Paslapčių čia nėra - verdam cukrų ir gana. Atvyksi - pamatysi, savo rankom cukrų laikysi, dažus maišysi ir namo ne tuščiomis grįši. Ant Kalėdų eglutės cukrinius žaisliukus išvysi. Nevalgoma, ne, ne. Cukrus - statybinė medžiaga. O, kur dar pasaka greta? Klausysi, klausysi, kaip kitados, viename name gyveno ponia, arba ne, gal berniukas, mergaitė..., tokia pasakaitė. Tššš, atvyki - ir daugiau niekam nesakyki!


Lazeriai, eksperimentai ir sprogimai - spektaklis "Eureka! PLIUS"

Eureka efektas – tai staigus ir netikėtas problemos sprendimo suvokimas. Ar nebūtų įdomu pamatyti tą momentą, kai praeityje gyvenę mokslininkai patyrė savo EUREKĄ? Nusikelkime laiku kartu su linksmaisiais mūsų aktoriais, kurie įkūnys tokius mokslininkus, kaip pirmajį žmonijos astronautą Wan Hu ar sieros rūgšties išradėją ir alchemijos tėvą Džabirą Ibn Hajaną ir kartu patirkime atradimo džiaugsmą. Lazeriai, eksperimentai ir sprogimai pavers šią kelionę neužmirštamu nuotykiu. Įvairūs eksperimentai bus perteikiami ne tik teoriškai, bet ir praktiškai – sprogimai, ugnies kamuoliai ir garų geizeriai privers kiekvieną aikčioti iš nuostabos ir ilgam pasiliks atminty. Forumo teatro principu pastatytas spektaklis leis žiūrovams patiems iškelti problemas, pasiūlyti sprendimo būdus ir taip nulemti pasirodymo eigą. Viso renginio metu mokiniai bus kviečiami aktyviai dalyvauti diskusijose su vedėjais, įsitrauks į pasirodymą savo idėjomis ir pasiūlymais. RGB projekcinio lazerio filmukai padės lengviau suprasti eksperimentuose vykstančius procesus ir sukurs magišką atmosferą. Pagrindinis renginio tikslas - skatinti vaikų kultūrinį sąmoningumą per kūrybiškumo ir kritinio mąstymo ugdymą. Taip pat populiarinti mokslą parodant nuostabiąją jo pusę. Renginio metu mokiniai pagilins istorijos, fizikos ir chemijos žinias, - o svarbiausia – labai linksmai praleis laiką! "Eureka! PLIUS - tai dar daugiau eksperimentų, dar daugiau efektų ir dar daugiau emocijų!


Edukacinis užsiėmimas apie Kauno IX fortą kaip apie gynybinį objektą. Dalyviai supažindinami su XX a. pradžios architektūriniais ir karinės inžinerijos sprendimais. Moksleiviai turi unikalią galimybę apsilankyti autentiškose forto gynybinės sienos erdvėse, sužinoti jose esančių objektų istoriją, paskirtį, reikšmę. Dalyviai simuliacijos / patirtinės veiklos metu įsijaus į Pirmojo pasaulinio karo laikų žvalgų vaidmenį, atliks žvalgybines užduotis, rinks vertingą informaciją ir ja dalinsis bendraudami tarpusavyje.


Edukacinė programa „Kaip surasti paparčio žiedą?" (5 - 8 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Paparčio žiedo radybos - didelis stebuklas, nes jis pražysta tik vienoje pasaulio vietoje, tik vidurnaktyje ir tik trumpą akimirką. Paparčio žiedą - didžiausios laimės simbolį gali rasti tik labai stiprios valios, ryžtingas, pasiekęs fizinę ir psichinę brandą, nesavanaudis žmogus. Klausomasi etnografinės ekspedicijos „Joninių papročiai Jonavos rajone“ audio įrašų. Joninių šventė pateikiama kaip viena svarbiausių jaunimo švenčių: akcentuojamos jaunimo apeigos, pramogos, vaišės. Išryškinami jaunų žmonių likimą lemiantys ženklai. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su Joninių simbolių: ugnies, vandens, saulės, vartų reikšmėmis. Didesnis dėmesys akcentuojamas į Joninių žolynus, jų galias, mokomasi augalus atpažinti, įvardyti. Sekamos mitologinės sakmės „Laumės pyragai", „Prapuolęs pienas", „Jono žirgas". Išryškinamas raganavimo fenomenas, analizuojamos Joninių burtų prasmės. Demonstruojamas video įrašo „Joninių šventė Jonavoje 1992 m.“ fragmentas. Akcentuojama tradicijų kaita. Kūrybinė užduotis: kuriamas paparčio žiedo ieškojimo mitas.


Teikiamos paslaugos tikslas - susipažinti su tam tikrais istoriniais objektais ir juos atkurti - pažinti jo istoriją. Užsiėmimo metu mokysimės fotogrametrijos meno, 3D aplinkoje atkursime pasirinktus istorinius objektus ar kultūrinius paveldus, artefaktus. Veiklos metu mokiniai susipažins su inžinerine kultūra, mokysis fotografijos meno. Pamokos metu skatinsime mokinių sąmoningumą, kūrybingumą ir skaitmenizavimo meną. Taip pat mokiniai susipažins su istorija, pilietiškumo samprata ir kultūrinio paveldo palikimu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Skaitmeninė kompetencija


Kaleidoskopas - prietaisas gyvuojantis jei daugiau nei 200 metų ir džiuginantis nesibaigiančia spalvų ir raštų derme. Mūsų fantazijai sunku konkuruoti su skirtingų raštų gausa. Tačiau kaip kaleidoskopui pavyksta sukurti šiuos vaizdus? Kaip sukuriama optinė iliuzija su keliomis spalvingomis detalėmis? Edukacijos metu analizuosime optines iliuzijas, bandysime išspręsti skirtingas užduotis ir konstruosime savo kaleidoskopą, kuris bus unikalus ir kiekvieno kuriantis skirtingus vaizdus. Veikla lavina smulkiąją motoriką, skatina susikaupimą ir dėmesio sutelkimą.


Nusivelsim sau veltinį 5-7 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Kas yra veltinis? Veltinis – viena iš seniausių tekstilės technologijų. Jau nuo seno žmonės savo buityje naudojo vilną, nes ji ne tik puikiai šildo, bet ir turi gydomųjų, tonizuojančių savybių. Šiūdienoje vilna naudojama kur kas plačiau: įvairiems aksesuarams, žaislams, namų interjero detalėms ir kt. Programa „Nusivelsim sau veltinį” skirta 5-7 kl. mokiniams norintiems pažinti sausąjį vilnos vėlimo amatą, kuomet vilna badoma specialiomis adatomis. Eigos metu vilnos pluoštas sukimba tarpusavyje, tokiu būdu gimsta nuostabūs meno kūriniai. Užsiėmimo metu dalyviams pateikiama teorinė medžiaga, pristatomas vilnos vėlimo amatas, jo ištakos, istorija, panaudojimo galimybės. Pateikiami įdomūs faktai apie vilną. Vėliau, mokiniai supažindinami su gamybos procesui reikalingomis priemonėmis, demonstruojama vėlimo technika, rodomi veltinių pavyzdžiai. Mokiniams suteikiamos visos reikalingos priemonės: vilna, poroloninės kempinės, įvairių rūšių vėlimo adatos, siūlai, klijai, specialios dekoracijos. Edukatoriui mokant šio amato, vaikai patys kuria norimus dirbinius - figūrėles, žaisliukus, papuošalus ir kt. Vilnos pluošto spalvų gausa vaikams leis pasirinkti norimą derinį, suteiks kūrybinių idėjų ir teigiamų emocijų. Edukacijos pabaigoje vaikai galės aptarti sukurtus darbelius, pasidalinti įspūdžiais. Savo sukurtus veltinukus mokiniai išsineš su savimi. Tikslas - skatinti mokinių domėjimąsi lietuvių senuoju amatu -vilnos vėlimu, siekiant jį išsaugoti, bei perduoti patirtį ir žinias ateities kartoms.
Uždaviniai:
 1. Supažindinti su vilnos vėlimo amato istorija ir jo ištakas mūsų krašte;
2. Sudominti dalyvius senuoju amatu;
3. Perduoti vilnos vėlimo meistrystę ateities kartoms.


Origami lėlių spektaklis "Arklio Dominyko meilė" ir diskusija su spektaklio kūrėjais (Nuotolinė paslauga)

Meilė ir draugystė svarbi tema vaikų pasaulyje. Ji padeda augti, pažinti pasaulį, atskleisti save, įsitraukti į įdomias veiklas .Tačiau ne visiems vaikams pavyksta greitai susirasti draugą, jie bendraudami tarpusavyje patiria sunkumų, nes nemoka įvardinti, išreikšti jausmus. Popierinių (origami) lėlių vaidinimas pagal Vytauto V. Landsbergio pasaką “ Arklio Dominyko meilė” šiuolaikiškai, subtiliai ir kūrybingai pateikia jaunajam žiūrovui meilės temą . Žiūrėdami vaidinimą dalyviai nejučia sutapatina save su veikėjais ir stebėdami jų išgyvenimus labiau pažįsta ir supranta save bei aplinką. Pasakos siužetas stebinantis, paradoksalus. Laukinis arklys Dominykas pamilsta gražią ir truputį aikštingą rugiagėlę. Artėjant žiemai, arklys nuskina rugiagėlę ir paslepia, nes šalna kėsinasi ją sušaldyti, o pats iškeliauja į Afriką. Jo kelionė įdomi ir sudėtinga. Dominykas susitinka baltąją mešką, krokodilą, kupranugarių ir kitokių veikėjų. Pagaliau Dominykas patenka į rugiagėlių pievą, iš kurios kilusi jo mylimoji. Artėjant pavasariui Dominykas grįžta į Lietuvą, nes vėl turi išdygti jo rugiagėlė. Sceninio veiksmo metu du aktoriai ( Kamilė Kondrotaitė ir Liudas Vyšniauskas) pasakodami šią istoriją naudoja įvairių dydžių, formų popierinius lankstinius. Scenografijoje matome įvairius pasaulio žemėlapių vaizdavimo būdus , kurie kelionės metu kinta, keičiasi. Visa tai apjungia subtilūs akvarelės piešiniai ( dailininkė Liuda Liaudanskaitė) ir fortepijono garsai (kompozitorė Aušra Vaštakaitė). Stebėdami lėlių ir objektų judėjimą žiūrovai nejučia įsitraukia į žaidimą, lavina savo fantaziją, kūrybingumą. Spektaklyje yra interaktyvių momementų, kurie įtraukia žiūrovą ir skatina kūrybingai mąstyti kartu ieškant sprendimų. Šis meilės ir kelionių vaidinimas moko meilės ir kūrybos. Spektaklis nominuotas klaipėdietiškam teatralų apdovanojimui "Padėkos kaukė" už geriausią metų spektaklį.


Dramos laboratorija „Jei būčiau personažas arba autorius“

Dramos laboratorijos “Jei būčiau personažas arba autorius” metu bus skaitomi 5-9 klasių moksleivių amžiaus grupei skirti lietuvių ir užsienio autorių trumpieji dramos kūriniai, kartu su moksleiviais analizuojami jų personažai, o galiausiai – aptariami pjesės autoriaus, kaip menininko pasirinkimai.


Edukacinė programa „Laimės pasaga“ Kurtuvėnų regioniniame parke, Kurtuvėnų dvaro sodyboje, Kurtuvėnų miest., Šiaulių
raj. Nuotaikingas pažintinis nuotykis 3-6 klasių moksleiviams netradicinėje mokymosi aplinkoje, pažinti paveldo vertybes,
sužadinti kūrybines galias. Tinkama turiningai atšvęsti mokslo metų pradžią ar pabaigą. Keliaudami pagal paslaptingo laiško
aprašymą ir senovinio žemėlapio nuorodas, vaikai ieškos dingusios "Laimės pasagos" Kurtuvėnų buvusio dvaro sodybos
aplinkoje, kur susipažins su senoviniais dvaro sodybos pastatais ir vietomis, atliks smagias užduotis, aplankys parodas Svirno galerijoje, pasmalsaus tarp milžinų lankytojų centro ekspozicijoje „Kraštovaizdžio įvairovė“.  Po programos galima su grupe paiškylauti dvaro parko poilsiavietėse ir pasidalinti nuotykių įspūdžiais. Suraskime prapuolusią Laimės pasagą ir tegul ji Jums atneša laimę!


Vaizdinės ir garsinės priemonės: filmukai ir paukščių balsų garsai, padės dalyviams mokantis identifikuoti varninių paukščių
rūšis ir suvokiant, paukščių įvairovė gyvena aplink mus, pasakojama apie pasiekimus moksle, taikant iniciatyvias
technologijas. Supažindinant su paukščių svarba klasikiniuose meno kūriniuose bei paukščių stebėjimo hobiu, dalyviai
suvoks patirties ir emocijų išraiškas parodant, kad ir šiuolaikiniam žmogui svarbus paukščių egzistavimas. Praktinių
užsiėmimų ir diskusijos metu bus ugdomas vaikų sąmoningumas apie nykstančias paukščių rūšis ir jų buveines, priežasties -
pasekmės dėsniai, kodėl svarbu saugoti paukščius ir jų buveines


Mitinių būtybių slėptuvės. Literatūrinė edukacija su Kotryna Zyle

Ar šiuolaikiniame pasaulyje vis dar galima sutikti mitinių būtybių? Ar lietuviški papročiai gali „vežti“ ir XXI a. žmogų? Rašytojos ir iliustruotojos Kotrynos Zylės vedamos edukacijos supažindina moksleivius su lietuvių mitologija, papročiais, kviečia netikėtu kampu pažvelgti į tautosaką, išradingai aktualizuojamą autorės literatūros kūriniuose. 1–3 klasėms skirti užsiėmimai remiasi „Didžiąja būtybių knyga“ (Gražiausia metų knyga vaikams, 2016). 4–6 klasių moksleiviai dalyvauja smagiai šiurpiame protmūšyje pagal „Sielą sumuštinių dėžutėje“ (Metų knyga paaugliams, 2021), 7–10 klasės kviečiamos į kelionę po romano „Sukeistas“ (Nominuota metų knygos rinkimuose, 2019) kūrybos užkulisius. Su vyresniaisiais diskutuojama, ką tautosaka mums atskleidžia apie praeities visuomenės baimes ir įpročius; mažieji sužino, kokias sritis globojo lietuvių deivės ir dievai, kodėl tuo buvo tikima. Skaidrėse rodomas knygos iliustracijų gimimo procesas, išduodamos autorės „slaptos žinutės“. Moksleiviai supažindinami su rašytojos, iliustruotojos, grafikos dizainerės profesijomis. Kotrynos Zylės susitikimuose gausu dialogo tarp autorės ir klausytojų, atsižvelgiant į dalyvių amžių ir patirtis. Kartu su vaikais ir paaugliais į etnokultūrą pažvelgiama naujai, sudominant, atrandant jos svarbą ir vietą dabartiniame pasaulyje.


Lietaus garso muzikos instrumento gamyba

Tai edukacinis užsiėmimas, kurio metu vaikai bus supažindinami su lietaus garso instumento gamyba ir jo istorija. Užsiėmimo metu bus mokoma viso proceso, nuo skylučių darymo, pagaliukų tvirtinimo, kruopų pylimo ir dekoravimo. Instrumento gamybai bus naudojamos antrinės žaliavos, papasakojant apie daiktų antrinio panaudojimo naudą. Vaikai bus skatinami kūrybiškai pasižiūrėti į visą procesą ir ieškoti savo individualios išraiškos instrumento apipavidalinime,skatinama saviraiška, pokalbiai, pasitelkiami žaidimo elementai. Po užsiėmimo visi kartu grosime - šauksime lietų išbandydami savo kurtus instrumentus. Kiekvienas vaikas turės savo instrumentą, kurį galės pasiimti su savimi ir ilgai juo groti.


Anykščių šilelio gamtos paslaptys (Nuotolinė paslauga)

Kalnai kelmuoti, pakalnės nuplikę! Kas jūsų grožei senobinei tiki? Kūrinio autorius, kunigas Antanas Baranauskas taip beveik prieš 200 metų pradėjo rašyti savo žymiąją poemą ,,Anykščių šilelis”, kurioje aprašo ne tik miško augaliją, bet ir ten gyvenančius miško žvėris, miške besilankančių žmonių elgesį. O ar dabar šilas toks pats, kaip beveik prieš 200 metų? Tą mums padės išsiaiškinti miškininkas, miško mokytojas Raimundas Ereminas, kuris visomis mintimis ir darbais yra pasinėręs į miško reikalus. Edukacijos dalyvius jis supažindins ne tik su A. Baranausko žymiąja poema, bet ir panagrinės dabartinę Anykščių šilo florą ir fauną. Edukacijos pabaigoje iliustruotoja Vilija Kvieskaitė dalyvius skatins būti ekologiškais ir perdirbti popierių.


Pabėgimo kambarys MISTINIS ČIURLIONIS - tai žaidimas, kurio metu komanda uždaroma kambaryje, pilname loginių užduočių bei galvosūkių ir pasitelkdama savo protą, atidumą bei išradingumą turi iš kambario ištrūkti per tam tikrą laiką. Pateksite į 19 amžiaus pabaigos atmosferą – metus kai gyveno ir kūrė garsusis kompozitorius, chorvedys ir dailininkas Mikalojus Konstantinas Čiurlionis. Kambarys tiesiog persmelktas muzikos ir dailės dvasia. Turėsite tik 60 minučių pabėgimui iš jo, kitaip liksite 19 amžiuje. Nors nesame tikri ar nenorėsite ten ir pasilikti, mat čia lyg muziejuje eksponuojami žymiausi menininko kūriniai, skamba jo sukurtos simfonijos.


Edukacinis užsiėmimas „PAŽINKIME NEREGIMĄ PASAULĮ“ skirtas suartinti skirtingus vaikus bei ugdyti gebėjimą suprasti ką jaučia kitas žmogus, o susitikimas su neregiu padės pažinti kitaip pasaulį matančius žmones. Vaikai susipažins su unikaliomis knygomis, kurios skaitomos skirtingais pojūčiais: rega, lytėjimu, klausa ir net uosle. Pasitelkdami skirtingus pojūčius jie atliks interaktyvias užduotis, susipažins su Brailio raštu ir ir mėgins suvokti iškiliąsias iliustracijas taip, kaip tai daro neregiai. O pažintis su neregiu suteiks bendravimo patirties ir paliks nepamirštamą įspūdį. Ugdomas vaiko sąmoningumas, tolerancija ir gebėjimas priimti skirtingus – „kitokius“ žmones. Užsiėmime dalyvavo daugiau nei 5000 vaikų. Atliktas tyrimas parodė, kad po šio užsiėmimo vaikams sužadinamas empatiškumo, atjautos jausmas ir noras padėti kitiems bei prisidėti prie gerų darbų. Padėkime vaikams pažinti akimis nematomą pasaulio grožį! Užsiėmimą vedą du skaitovai: regintys ir neregys. Eglė Jokužytė (VšĮ „Verslas ar menas“ vadovė, knygų leidėja, rašytoja). Knygos “Marsiečio abėcėlė” autorė. Ilgametė neformaliojo vaikų švietimo patirtis. Įgyvendina socialinius projektus su reginčiais ir neregiais. Jos leidžiamos knygos reginčiųjų ir Brailio raštu turi socialinį edukacinį poveikį vaikams bei įvertintos nacionaliniu ir tarptautiniu mastu. Edukacinės programos iniciatorė: • 2016 m. Nacionalinės lygybės ir įvairovės „Metų proveržio“ apdovanojimas už regos negalią turinčių ir matančių žmonių suartinimą jaučiant knygas • 2019 m. „Geriausias vaiko draugas“, NVO ir kt.;


Smagūs lietuvių liaudies tradiciniai šokiai ir rateliai skambant gyvai muzikai.


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Spektaklio tikslas - supažindinti mokyklinio amžiaus žiūrovą su šiuolaikiniu teatru, atskleisti kūrybišką požiūrį į tikslinei amžiaus grupei aktualias problemas, paskatinti mokyklinio amžiaus vaikų susidomėjimą teatru, jį pateikti patraukliai ir įdomiai, pasiūlant domėjimąsi istorijomis kaip pilnavertę laisvalaikio praleidimo alternatyvą greta kitų šiuolaikinių pramogų.

Marsha Norman „Labanakt, mama“ (rež. Ieva Stundžytė)

Ten, kur debesys ganos nakty,

Seka mama sapnelį tavo.

Užsimerk ir neverk,

Mik, užmik, saulele mano...

Jaukus ir šiltas, gal kiek per daug daiktais apkrautas motinos kambarys. Jame tarp įvairių formų bei spalvų nėrinių, daugybės dėžių ir saldžių pyragaičių su plikytu kremu vakarą leidžia motina Telma ir jos suaugusi dukra Džesė. Tik į įprastą ir atpažįstamą rutiną staiga įsiterpia Džesės žodžiai apie planuojamą savižudybę. Ši žinia tampa atskaitos tašku, priverčiančiu veikėjas su didesne atida pažvelgti vienai į kitą, iš naujo apmąstyti gyvenimą ir mirtį.

Vienos dalies tragikomiško spektaklio kūrėjos, narpliodamos šios keistos situacijos priežasčių grandinę, ieško būdų suvokti jautrius, kartais absurdo spalvomis nuspalvintus ryšius su pačiais artimiausiais. Spektaklyje žiūrovai kviečiami kartu mąstyti apie reikšmingą, bet dažnai taip ir neužduodamą klausimą – ar yra įmanomas dviejų žmonių atviras ir nuoširdus pokalbis, kai pagrindinė jo sąlyga yra pabandyti iš tikrųjų išgirsti vienam kitą?

Režisierė Ieva Stundžytė

Vaidina: Ilona Balsytė, Diana Kamarauskaitė

Scenografė ir kostiumų dailininkė Laura Luišaitytė

Kompozitorius Aidas Giniotis

Šviesų dailininkas Darius Malinauskas

Trukmė 1 val. 30 min.
N – 14

Spektaklio pastatymo PROJEKTĄ FINANSUOJA LIETUVOS KULTŪROS TARYBA

"Originally Produced on Broadway by Dann Byck, Wendell Cherry,
The Shubert Organization and Frederick M. Zollo
Original production directed by Tom Moore
Originally produced by the American Repertory Theatre, Cambridge, Mass.”

Šalčininkų r. sav.; Ukmergės r. sav.; Vilniaus m. sav.; Rokiškio r. sav.; Anykščių r. sav.; Plungės r. sav.; Telšių r. sav.; Mažeikių r. sav.; Radviliškio r. sav.; Šiaulių r. sav.; Šiaulių m. sav.; Pasvalio r. sav.; Kėdainių r. sav.; Panevėžio m. sav.; Biržų r. sav.; Vilkaviškio r. sav.; Marijampolės sav.; Kretingos r. sav.; Prienų r. sav.; Kauno m. sav.; Jonavos r. sav.; Varėnos r. sav.; Rietavo sav.; Skuodo r. sav.; Panevėžio r. sav.; Alytaus m. sav.; Širvintų r. sav.; Kaišiadorių r. sav.; Molėtų r. sav.; Utenos r. sav.; Elektrėnų sav.; Klaipėdos m. sav.


Interaktyvus emocijų pažinimo spektaklis „Džiugena ir Rūgena“

Šio teatrinio veiksmo-spektaklio tikslas - ugdyti vaikų emocinį intelektą, gebėjimą atpažinti emocijas ir mokytis jas valdyti.
Spektaklis sukurtas pasitelkiant objektus-daiktus, spalvas, garsus, muziką, kūno  kalba, mimiką, kuo tiksliau atspindinčius pasirinktą emociją bei remiantis psichologės Domicelės Jonauskaitės moksliniais tyrimais apie spalvas ir emocijas, bei Robert Plutchik "Emocijų rato" studija.

Spektaklyje veikia du pagrindiniai personažai – paštininkai Džiugena ir Rūgena. Kodėl paštininkai? Ogi todėl, kad pašte yra daugybė laiškų. Tuose laiškuose linksmos, džiugios, įdomios, o gal liūdnos ir netikėtos žinios. O kokios krūvos siuntinių!!! Įvairiausių formų, dydžių ir spalvų, atkeliavusių iš labai toli arba keliaujančių į tolimus nepažintus kraštus.

Paštininkai pasiruošę keliauti, o jūs, ar pasiruošę keliauti kartu? Jei taip, tuomet jūsų laukia daugybė nuotykių, atradimų, pažinimų, visa krūva įvairiausių spalvingų emocijų... Nes teks keliauti į Marsą pas vienišą ir liūdną Marciuką Marsiukietį! Teks nešti siuntinį į vandenyno dugną! – Bet ten gyvena piktas ryklys... Kodėl jis piktas? Ei, atrodo, dar yra siuntinys į
Vaiduoklių pilį! –Oi, ne, aš ten neisiu... aš bijau...ir dar..., ir dar... Žodžiu, mieli bičiuliai, pasipustom padus ir į kelią! Į emocijų pažinimo kelią...

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Edukacinės programos tikslas – ugdyti pagarbą savo krašto senosioms tradicijoms bei skatinti mokinių domėjimąsi etnine kultūra, supažindinti moksleivius su senovės lietuvių vaikų kasdienybe.
Užsiėmimo metu dalyviai susipažins su senovės lietuvių vaikų žaislais, žaidimais ir darbais. Veiklai įkurta anų laikų aplinka – butaforinė senolių klėtelė, senoviniai daiktai, žaislai, buities rakandai, vaizdinė medžiaga.
Vaikai bus įtraukti spektaklį, kviečiant juos įkūnyti senovės buities gyvenimą, apsirengiant senoviniais rūbais, pasipuošiant aksesuarais. Vaikai žais žaidimus, mokysis skaičiuočių, iš antrinių žaliavų gaminsis skudurines lėlytes.
Edukacinį užsiėmimą veda dvi bibliotekininkės, turinčios 20 metų patirtį teatralizuotų edukacinių užsiėmimų rengime.


Tai judrus komandinis užsiėmimas, skirtas žemaičių tarmei ir 19-20 a. Žemaitijos kaimo gyvenimui pažinti. Autentiškoje Žemaitijos kaimo ekspozicijos aplinkoje pagal pateiktą ekspozicijos planą ir užduotis, dalyvių komandos įmena mįsles ir atranda eksponatus, įveikia įvairias užduotis. Dalyviai susipažįsta su autentiškais darbo priemonių, gyvūnų pavadinimais, sužino įvairių įrankių, pastatų paskirtį, lavina pastabumą, išradingumą ir kūrybiškumą. Naudojami metodai: komandų varžybos, stebėjimas, diskusija, klausimai-atsakymai. Edukacinis užsiėmimas naudingas kaip moksleivių neformaliojo ugdymo elementas.


Mokiniai užsiėmimo metu kurs savo gaminį iš molio, sužinos apie molio gavybą, savybes, panaudojimą ir keramikos degimo procesą. Gamindami savo kūrinį ugdys pasitikėjimą savimi, kritinį mąstymą, saviraiškos poreikį. Išsiaiškins koks procesas vyksta kelyje nuo molio gavybos iki buityje naudojamo indo. Keramikos meistras suteiks pagrindines žinias apie keramikos lipdymą ir žiedimą. Edukacijos metu vaikai susipažins su Kuršėnų miesto puodžių istorija bei senuoju keramikos amatu, pažiūrės trumpametražį filmą pasitelkiant informacines technologijas. Filmas apie visoje Lietuvoje žinomus Kuršėnų Puodžių karalius ir žinoma Kuršėnų dvaro sodybą.


Mes kūrėjai: kūrybiškumas dirbant komandoje

Kiekvienas gali būti menininkas. Kiekvienas toks jau YRA. Tik dalis žmonių taip užsklendžia duris į savo kūrybiškumą, kad lieka įkalinti įprastos realybės rėmuose, pamiršta pažvelgti plačiau, pamatyti tai, kas dar neregėta ir suvokti, kad turi savyje slypintį neįkainojamą turtą – kūrybos galią, kuri gali išaugti į didžiulį, apčiuopiamą, regimą, girdimą, suvokiamą kūrybos lobyną. Inspiraciniuose - motyvaciniuose užsiėmimuose moksleiviai turės galimybę per kūrybinius, patyriminius, komandinius pratimus/žaidimus atskleisti savo talentus, juos pritaikyti komandinėms užduotims atlikti. Kadangi kiekvienas asmuo yra skirtingas ir kūrybinio mąstymo įgūdžiai skiriasi, padėsime išsiaiškinti kaip lavinti divergentinį ir konvergentinį mąstymą, kuris iš jų labiau išvystytas, kaip pritaikyti ir/ar atskleisti savo talentus dirbant komandoje, taip kuriant bendras menines idėjas. Užduotys skatins moksleivių bendrakūrybą, apims įvairias meno šakas (muziką, vizualinį bei scenos meną, improvizaciją).

Vilniaus m. sav.; Kauno m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Scenarijaus autorė ir režisierė - Danutė Cikanaitė. Kompozitorius - Aras Žvirblys. "Kalėdinė pasaka" - tai linksma istorija apie niurzgalę Raganaitę ir Klouną. Raganaitė, pametusi savo stebuklingos šluotos ražą, slampinėja visur jo ieškodama ir sutinka Klouną Širduką, kuris yra labai nusiminęs ir nelaimingas, nes pabudęs neberado savo cirko. Nors iš pradžių jie pykstasi, tačiau Kalėdinės dvasios paveikti, susidraugauja, o Raganaitė netgi pažada suradusi savo stebuklingąjį ražą, nuskraidinti Klouną Širduką į cirką. Tik ar pavyks? Ir kokie dar nuotykiai jų laukia? O gal padės Kalėdų Senelis? Viso spektaklio metu vaikai įtraukiami į spektaklį - moko Klouną dainuoti, padeda Raganaitei prisiminti burtažodžius, ploja ir dainuoja kartu su personažais. O Kalėdų Senelis iš tolimosios Laplandijos atveža ne tik žaidimų ir dovanų, bet net ir sniego.


VIEŠOJI ĮSTAIGA "AUKŠTAITIJOS SIAURASIS GELEŽINKELIS"

Programos edukatorius pasitiks moksleivius, atvykusius į Panevėžio siaurojo geležinkelio stotį. Pasisveikinsime, pažasisime susipažinimo žaidimą. Taip užmezgsime ryšį su grupe. Mokinius supažindinsime su ekskursijos eiga: riedmenų ekspozicija, pažintis su Panevėžio siauruko stotimi, važiavimas siauruku, Depas – traukinių garažas, pasivažinėjimas rankine drezina. 1. Riedmenų ekspozicijoje programos dalyviams pristatysime skirtingos transporto priemones riedančias bėgiais, paaiškinsime jų tarpusavio skirtumus. Supažindinsime su riedmenų paskirtimi, kartu su programos dalyviais svarstysime, kaip tokie riedmenys pakeitė žmonių gyvenimą. Žaisime „istorinį“ žaidimą, kurio metu mokiniai pagal išorinius matomus požymius turės pasakyti, kurie eksponatai buvo sukurti ir naudojami ankščiau, o kurie vėliau. 2. Pristatysime Panevėžio stotį, stoties aplinką, stoties viršininko namelį ir kitą infrastruktūrą. Mokinius supažindinsime su geležinkelyje dirbančiais darbuotojais: stoties viršininku, mašinistu, palydove, kelininkais. Diskusijų būdu išsiaiškinsime kaip atskirti šių profesijų atstovus. 3. Traukinuku riedėsime į didžiausią pasaulyje siaurukų Depą (garažą). Depe – Garvežinės pristatymas, šilumvežio ir garvežio techninių charakteristikų skirtumai panaudojant garvežio maketą. Pristatysime Aukštaitijos siaurojo geležinkelio ruožą analizuojant stoteles, atstumus, infrastruktūrą, panaudojimo galimybes išvykoms. Esant galimybei aplankysime I klasės vagoną ir vagoną valgyklą, apžiūrėsime kitus Depe esančius riedmenys. Kalvėje žiūrimi animaciniai filmukai po kurių vykdomi aptariami: 6 skrybėlių metodas viktorina, pastabumo užduotys ar atliekamos meninės užduotys susijusios su traukinukais ar siauruko stotimis. 4. Išbandysime pačią paprasčiausią bėginę transporto priemonę - dreziną. Išsiaiškinsime jų paskirtį, svarstysime, kaip tokie riedmenys palengvino žmonių gyvenimą. Mokiniai (išklausę ir pasirašę saugos instrukcijas) rankine drezina važiuoja tyrinėdami, kokios transporto priemo


Dažnai gauname patarimų ką sakyti ar ką daryti tam tikromis situacijomis. Tačiau dažniausiai tokie patarimai nelabai padeda, nes, sužinoję KĄ, nežinome KAIP. Šiuo klausimu dažniausiai scenos menuose atlikėjams padeda režisierius. Praktinių užsiėmimų metu bus mėginama į pažįstamas situacijas pažvelgti iš įvairių pusių, tuo lavinant interpretacinius gebėjimus, kritinį mąstymą, gebėjimą bendrauti ir bendradarbiauti. Kūrybinės dirbtuvės susideda iš trijų dalių: medžiagos rinkimas, nagrinėjimas ir interpretacijos galimybės, pastatymas. Šios trys dalys suteikia galimybę kitaip pažvelgti socialinius jaunimo kontekstus, gebėti nevienpusiškai jas vertinti bei išmokti demokratiškai vadovauti grupei žmonių, siekiant kūrybinio rezultato.


Mergaitė Doli gauna galimybę vykti į planetą, kurioje linksmai laiką leidžia žmogaus kūnus palikusios sielos. Įdomiausia jų veikla – stebėti savo artimųjų gyvenimą Žemėje. Žiūrėdamos iš viršaus sielos džiaugiasi, jei mato, kad jų brangiausieji yra laimingi, įdomiai leidžia laiką bei mėgaujasi gyvenimo suteiktomis dovanomis. Tokiu būdu parodoma, kaip svarbu gyviesiems stengtis džiaugtis kiekviena diena, būti linksmiems ir pozityviems, padėti vienas kitam nelaimėje ar bet kokioje kasdienėje situacijoje. Juk kažkada visų sielos susitiks toje planetoje ir tuomet apims didelė palaima, kai seniai mirę artimieji tave pagirs už prasmingai praleistą gyvenimą ir nuveiktus didžius darbus. Kaip sekėsi mergaitei Doli keliauti į Rojaus planetą, kodėl ji ten keliavo ir ką kelyje sutiks - žiūrovai pamatys spektaklyje.


Ar esate buvę teatre? O ar pastebėjote visus darbuotojus, kurie ten dirba? Teatras - tai ne vien artistai ir muzikantai! Šiame užsiėmime turėsite galimybę susipažinti su tais, kurie teatre atlieka nematomą, bet visiems reikalingą darbą, kol spektakliai pasiekia žiūrovų akis! Su darbuotojais susipažinsime tyrinėdami Valstybės teatro ekspoziciją ir kurdami pasirinkto spektaklio scenografiją ir kostiumus! Ar esate įtikinę, kad pavyks atrasti visus darbuotojus? Jei pavyks, tai tikėtina, kad užsiėmimo pabaigoje jie leis jums pabūti ir ant tikros teatro scenos!
Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo ir intelekto negaliomis, sudarant ne didesnę kaip 5 asmenų grupę neįskaitant lydinčių asmenų - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.


Alytaus Jurgio Kunčino viešoji biblioteka

Kūrybinė edukacija „Pasigamink savo skirtuką!" yra skirta pradinių klasių mokiniams. Mūsų tikslas - skatinti vaikus skaityti savo malonumui, pasitelkiant diskusiją apie knygų skaitymo naudą, bei smagią praktinę užduotį pasigaminti sau knygų skirtuką pagal individualius poreikius. Diskusijos metu bus lavinamas vaikų kritinis mąstymas, gebėjimas ieškoti problemos sprendimo būdų ir išsakyti savo nuomonę. Praktinės užduoties metu bus lavinamas vaikų kūrybiškumas, vaizduotė, gebėjimas pasirinkti sau tinkamas priemones, o pabaigus užduotį reflektuoti, kodėl būtent tokias priemones pasirinko ir kokias emocijas šis kūrybinis procesas jiems sukėlė. Ši kūrybinė edukacija paskatins vaikus dažniau į rankas paimti fizinę knygą, kadangi taip jie galės praktiškai panaudoti savo rankomis pasigamintą knygų skirtuką.


Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Fantaziją paversti realybe, kurti laikui nepavaldžius šedevrus, ieškoti naujų architektūrinių augalų komponavimo sprendimų – toks buvo Prancūzijoje gimusio kraštovaizdžio architekto, genijaus Eduardo Fransua Andre pašaukimas ir gyvenimo aistra.
Šis iškilus kraštovaizdžio specialistas ir botanikas XIX a. pabaigoje - XX a. pradžioje sukūrė virš 100 parkų Prancūzijoje, Anglijoje, Danijoje, Liuksemburge, Olandijoje, Belgijoje, Šiaurės Afrikoje, Šiaurės ir Lotynų Amerikoje ir kitose pasaulio šalyse. Šio žinomo kūrėjo dėka, kurį į Lietuvą atvykti pakvietė grafai Tiškevičiai, Trakų Vokės parkas ir šiandien laukia stebindamas savo istorija, architektūra, augalų ekspozicija.
Edukacinės kelionės metu kviesime tyrinėti parko augmeniją, surasti tam tikrus architektūros ir gamtos objektus, ir malonų pasivaikščiojimą paversti atradimo ir pažinimo džiaugsmu. Įgytas žinias bus galima pasitikrinti ir įtvirtinti antroje užsiėmimo dalyje, žaidžiant augalų atpažinimo žaidimus, o  edukacinėse dirbtuvėse kviesime susikurti puošnų herbariumo žiedais ir žolynais dekoruotą knygos skirtuką.


Per kūno raišką žmogus gali stipriausiai patirti pats save ir kitus - koks aš esu, ką aš vertinu, kuo išsiskiriu iš kitų, o kas mane su kitais sieja? Paauglystėje yra be galo svarbu atrasti savo identitetą, vertybes, ribas, talentus, draugus ir kultūrinę aplinką, susidėlioti prioritetus ir tai, kas jaudina į "stalčiukus", analizuojant savo pasirinkimus.

Edukacijoje naudojami teatrinės improvizacijos, dramos terapijos ir šokio-judesio terapijos metodai, padedantys vystyti tam tikrus kūrybinius ir kognityvinius gebėjimus, atskleisti asmenybę, ugdyti pasitikėjimą savimi ir vaizduotę, ugdyti emocinį intelektą ir bendravimui svarbius įgūdžius, kaip empatiją, elgesio koregavimą, dėmesingumą, valingumą, savikritiškumą. Priklausomai nuo grupės amžiaus ir ugdymo tikslų (jie bus tikrai skirtingi penktokams ir vienuoliktokams) užsiėmime gali būti parenkamas socialinių vaidmenų žaidimas, aktualių gyvenimo temų atvaizdavimo žaidimas, veidrodžio judesio žaidimas, porinis ir grupinis skulptūrų žaidimai, vieno personažo istorijos kūrimo vaidybinės užduotys grupėse, genties gyvenimo istorijų kūrimas grupėje ar grupėse bei kitos įtraukios, žaismingos, smagios vaidybinės improvizacinės užduotys, kurios kiekvienai klasei, kiekvienai grupei parenkamos individualiai. Taip pat edukaciją galima kartoti tai pačiai klasei ir užduotys-žaidimai gali būti vėl kitokie!
Užsiėmimas visuomet pradedamas apšilimu, o baigiamas refleksija – aptarimu, kas įvyko, kas buvo atrasta ir patirta, kokie jausmai, įžvalgos, mintys ar emocijos aplankė, kuo paaiškėjo, kad mes esame skirtingi, o kuo esame panašūs. Edukacijoje į pagalbą pasitelkiama muzika, kartais kitos pagalbinės priemonės, kurias atsiveža jau 10 metų su vaikais ir jaunimu dirbanti edukatorė, šokio-judesio terapijos praktikė Indrė Šiliauskaitė.
Užsiėmimas pravedamas erdvesnėje ugdymo institucijos patalpoje. Tinka papildyti teatro, etikos, muzikos, sveikos gyvensenos, fizinio lavinimo ir kitas pamokas bei veiklas mokykloje.


Mes tarsi vienas kito atspindžiai. Gimstame, gyvename, mirštame ir vėl atgimstame. Nesibaigiantis ciklas. Tuo ypač tikėjo mūsų protėviai ir savo pasaulėvaizdyje turėjo Pasaulio (Gyvybės) medžio simbolį. Buvo tikima, kad auga jis - Visatos centre ir padeda žmogui pažinti pasaulį bei suprasti savo vietą jame. Pasaulio medis dalinamas į tris sferas: požemį (šaknys), žemę (kamienas) ir dausas (šakos). Tai tarsi tiltas tarp praeities, dabarties ir ateities. Mes ir patys labai panašūs į medžius. Mūsų kojos tarsi šaknys, kūnas tarsi kamienas, galva tarsi šakos.
Edukacijos metu vaikai išgirs apie Pasaulio (Gyvybės) vaizdinį mūsų protėvių gyvenime. Kalbėsimės apie medžio reikšmę žmogaus gyvenime praeityje ir dabar, aptarsime mūsų pačių panašumus su medžiais, apie jų svarbą. Supažindinsime vaikus kodėl būtent vieni ar kiti medžiai augo kiekvienoje sodyboje, kalbėsimės apie jų gydomąsias ir mitinės savybes. Papasakosime kuo tikėjo mūsų protėviai žvelgdami į vieną ar kitą medį.
Susitikime atverti medžių ir Pasaulio (Gyvybės) medžio klodus.


Veiklos metu dalyviai susidurs su
iš anksto suplanuotomis, bet užslėptomis inžinerinėmis problemomis. Užsiėmimas intensyvus, bet dalyviai išmoksta labai daug. Mokoma elektronikos pagrindų. Taikomas STEAM mokymo metodas ir „Design Thinking“ (sėkmingų įmonių produkcijos ir paleidimo į rinką metodas). Užsiėmimas pagrįstas tarptautinio "Erasmus+" programos projekto "Think Inside The Box! A methodological STEAM toolkit for schools" metu parengta mokomoji medžiaga, pratestuota du kartus Rumunijoje, Estijoje, Lietuvoje. Po kiekvieno testavimo atlikti tiksliniai metodinės medžiagos pataisymai ir papildymai. Ši veikla skatins mokinio: kūrybiškumą, gebėjimą dirbti komandoje, gebėjimą spręsti problemas, kruopštumą, nuoseklumą, gebėjimą mokytis iš klaidų, gebėjimą išsakyti kritiką, inžinerinius įgūdžius, elektronikos ir programavimo įgūdžius, gebėjimą taikyti išmoktas žinias skirtingose situacijose savarankiškai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Simbolis, liudijantis šlovę: monogramos kūrimo dirbtuvės

Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Daugelį amžių valdovai naudojo monogramas kaip ypatingo statuso ir pasididžiavimo simbolius. Monogramos buvo dedamos ne tik ant įvairių daiktų, baldų, pinigų, bet ir puošdavo rūmų interjerus. Nuo visoje Europoje paplitusios monogramų mados neatsiliko ir Lietuvos valdovai. Monogramas su Žygimanto Augusto inicialais galima rasti ant koklių bei rombo formos stikliukų, puošusių langus. Tokią pat stiklo formą praktinėje šio užsiėmimo dalyje, kurdami savo monogramą, naudosime ir mes. Per užsiėmimą sužinosime, kuo skiriasi monograma nuo inicialų, ieškosime meninės raiškos būdų, kaip sukurti unikalią, akį patraukiančią ir savininko individualumą atspindinčią monogramą.


“Surask savo džiazą” – tai nuotolinis tradicinio džiazo muzikos koncertas, tiesiogiai transliuojamas  iš muzikanto studijos, taip pat papildytas edukacinėmis veiklomis bei multiinstrumentalisto Remio Rančio pasidalinimu patirtimi apie savo kūrybinį kelią. Mokiniai bus supažindinami su džiazo muzikoje populiariais instrumentais: soprano saksofonu, alto saksofonu, baritoniniu saksofonu, pianinu, fleita, melodionu, gitalele bei perkusija. Trumpai pristatoma šių instrumentų kilmė bei išskirtinės jų savybės bei pritaikymas džiazo stiliaus muzikoje. Koncerto repertuare skamba ir originalios R. Rančio kompozicijos, ir laiko patikrinti klasikinio džiazo muzikos kūriniai, kuriuos grojo garsiausi JAV bei Lietuvos tarpukario orkestrai. Taip pat edukacijos metu pristatomi garsūs JAV džiazo kūriniai, kuriuos Lietuvos muzikantai savitai interpretuodavo ir atlikdavo lietuvių kalba. Edukacijos tikslas – supažindinti mokinius su džiazo muzikos kilme, raiškos būdais, muzikos instrumentais ir taip pat jiems suteikti galimybę išbandyti įvairias ritmines kompozicijas, improvizuoti, siekiant  lavinti ritmo pojūtį, koordinaciją bei pasitikėjimą savimi.

Edukacijos esminė žinutė, kad kūrybingai panaudojus net ir labai paprastą muzikos instrumentą, galima sukurti ne kasdienines patirtis ir tapti laisvesniais, improvizuoti gebančiais individais.

Remis Rančys – Lietuvos ir tarptautinėje muzikos scenoje puikiai žinomas muzikantas,  multiinstrumentalistas, džiazo kūrėjas bei edukatorius. Jis taip pat užsiima edukacine veikla – per daugiau nei penkerius metus Lietuvoje bei užsienyje R. Rančys surengė apie 200 muzikos edukacinių užsiėmimų vaikams ir suaugusiesiems.


Ar valgėte maistą, kuris būtų skanus, maistingas, natūralus ir sveikas? Sakysite, tokio XXI a. beveik nėra. Netiesa. Mes kviečiame jus  susipažinti su  Ilzenbergo dvaro ūkiu ir jame  gaminama  produkcija. Ir  ne tik! Daugelį produktų, kuriuos mes gaminame, jūs galėsite paragauti ir tuoj pat įvertinti. Tvaraus kulinarinio paveldo edukacija „Darnoje su gamta vardan sveiko maisto ir žydresnės Baltijos jūros“ prasidės apžvalgine ekskursija, kurios metu dalyviai susipažins su Ilzenbergo dvaro ūkio specifika, aplankys ūkio fermą, paukštidę, bityną, sodą, šiltnamius, vynuogyną, naudojamos žemės ūkio technikos parką. 2019 m. Ilzenbergo dvaro ūkiui įteiktas Lietuvos gamtos fondo (LGF) įsteigtas „Baltiją tausojančio ūkio“ apdovanojimas. Į šį apdovanojimą gali pretenduoti ūkiai, tausojantys žemę ir  gamtai nedarantys taršos. Ilzenbergo dvaro ūkis veiklą vykdo natūralios žemdirbystės principais ir kol kas yra vienintelis toks ūkis dvare ne tik Lietuvoje, bet ir Latvijoje bei Estijoje. Po to mokiniai keliaus į dvaro oficiną (šeimininko namą), kuriame, gidas  pristatys darnoje su gamta užaugintus ir natūraliai pagamintus dvaro produktus, jų gamybos technologiją, degustavimo specifiką, net eigą. Išklausę gido pasakojimą, mokiniai atliks praktines  užduotis: 1-4 kl. mokiniai, pasiskirstę grupėmis po 4 - 5, iš paruoštų kortelių surinks teisingą dvaro produkcijos gamybos kelią, kuris atitiktų edukacijos pavadinimą; 5-8 klasių mokiniai orientuosis į tiriamąją veiklą ir su išmaniaisiais telefonais atliks interaktyvią užduotį, o 9-12 klasių mokiniai, kaip tikri detektyvai, iššifruos Cezario kodu užrašytą Ilzenbergo dvarui svarbią mintį. Gidas užduočių lape patikrins ar raktiniai žodžiai teisingi.
          Pirmieji, teisingai atlikę užduotį, gauna prizą! Edukacija užbaigiama įsimintinu dvarišku siurprizu – švediškos patrankos šūviu!


Edukacija „Atrask Žagarės dvaro lobį“ Žagarės regioninio parko lankytojų centre (Žagarės dvaro rūmai, Malūno g. 1, Žagarė, Joniškio raj.)
Kviečiame 1-4 klasių moksleivius susipažinti su Žagarės dvaro rūmais ir juose įsikūrusiu Žagarės regioninio parko lankytojų centru bei gamtos mokykla. Vienas didžiausių lankytojų centrų Lietuvoje nustebins ekspozicijų gausa ir įvairove, o edukaciją paįvairins Žagarės dvaro lobio paieškos. Keliaudami po rūmų sales pasijusite tarsi filme „Naktis muziejuje“.
Edukacijos metu trumpai pristatysime dvaro istoriją, kam priklausė šie rūmai ir kokias istorijos paslaptis jie saugo. Interaktyviose ekspozicijose naudodamiesi 3D virtualios realybės akiniais galėsite išvysti teatrališką XIX – ojo  amžiaus dvarininkų gyvenimą. Virtualios realybės turas, naudojant mįsles ir užuominas, ves per skirtingas dvaro erdves ir virtualiai susipažindins su išskirtiniais dvaro eksponatais. Jūsų taip pat lauks interaktyvus žaidimas didžiuliame ekrane, kuris supažindins su žymaus XIX - ojo amžiaus dendrologo, Žagarės dvaro parko architekto G.F.F. Kuphaldo darbais, Žagarės dvaro parko augalais ir leis kiekvienam susikurti savo įsivaizduojamą parką. Šios edukacijos metu galėsite pasijusti tikrais dvarininkais ir pažinti jų gyvenimą iš arti: išklausydami, išbandydami, prisiliesdami. O didžiausias nuotykis jūsų lauks, kuomet reikės surasti dvarininko paslėptą lobį Žagarės dvaro rūmuose. Pagal lobio žemėlapyje surašytas užuominas išnaršę dvaro rūmus atrasite tikrų tikriausią lobį!
Edukacijos trukmė - apie 1 val. Kaina 3 Eur/asm. (moksleiviams).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė mitologinė programa „Kas tas kaukutis?“

Rokiškio rajono savivaldybės Juozo Keliuočio viešoji biblioteka

1. Teorinė dalis (trukmė 30 min.): a. Edukacinis pasakojimas tema „Kaukas - lietuvių vaikų mitologijos personažas“ – pažintis su būtybe, sutinkama tautosakoje, pasakose, rašytojų kūryboje nuo seniausių laikų iki mūsų dienų. b. Su tema susijusių knygų pristatymas, vieną jų (arba kūrinio ištrauką) perskaityti garsiai vaikų auditorijai. c. Diskusija su vaikais apie jų žinomas liaudies pasakų mitologines būtybes – Baubus, Kaukus, Aitvarus, raganas, laumes ir kitus. 2. Praktinė dalis diferencijuojama pagal sudėtingumo lygį, atsižvelgiant į edukacinės programos dalyvių amžių, turimą patirtį, gebėjimus. 1-3 klasių mokiniams skirtas kūrybinis užsiėmimas „Kaukutis“ (trukmė 20-30 min). Jo metu vaikai gamina darbelį iš priemonių, su kuriomis jiems patogiausia dirbti. Tai popierius, įvairios piešimo priemonės, natūralaus pluošto medžiagos (vilnoniai siūlai, audinio skiautės, džiuto virvelė), sagos, karoliukai, klijai. 4-6 klasių mokiniams skirtas kūrybinis užsiėmimas „Kuriu savo Kauką“ (trukmė – 30 - 45 min.), kurio metu dalyvis aprašo ar nupiešia savo įsivaizduojamą veikėją ir gaminasi jį iš natūralių medžiagų: vilnos, siūlų, džiuto, modelino. Darbelis gaminamas koliažo technika. 3. Programos apibendrinimas. Pokalbio metu vaikai komentuoja savo kūrybą, dalinasi įspūdžiais, kūrybinėmis idėjomis. Trukmė - 15 min.


Viešoji įstaiga Pal. J. Matulaičio socialinis centras

Kas mokosi Jūsų klasėje? Kas visi šie žmonės? Ar jūs tikrai pažįstate vieni kitus? Gal nepažįstate, bet norite. O gal nenorite pažinti, nes JIE KITOKIE. O ar tikrai - galbūt jūs ir jūsų interesai ar nuomonės ne taip jau ir skiriasi, tik nebuvo progos tai išsiaiškinti.
Kviečiame per žaidimus, piešimą, diskusiją geriau pažinti savo bendraklasius, išmokti  juos tikrai "išgirsti ir pamatyti", išdrįsti išsakyti savo ir tuo pačiu gerbti kitų nuomonę, išmokti konstruktyviai bendrauti su tais žmonėmis, su kuriais nori ar nenori, bet mokykloje tenka praleisti nemažą savo gyvenimo dalį.
Edukaciją ves ilgametę darbo su paaugliais turintys edukatoriai, savo veikloje taikantys interaktyvias edukacines priemones ir metodus, mokymosi iš patirties principą.


Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas DINGUSI KLAIPĖDA

Interaktyvi ekskursija, kurios lankomus objektus turėsite rasti patys, vedami mūsų virtualaus gido Braino. Lyg detektyvinę bylą narpliosite DINGUSIOS KLAIPĖDOS istoriją, kol ištyrinėsite pagrindinius esamus ir dingusius Klaipėdos objektus.  Aiškinsitės kur dingo Reformatų bažnyčia, ką mena varpas nusileidęs iš bažnyčios bokšto, ką Simonas Dachas aprašė savose eilėse arba kur dingo balandžio sparnai puošę seniausio pašto įėjimą? Žingsnis po žingsnio versite istorijos knygos puslapius, kol praeisite 2.5 km. ilgio maršrutą po Klaipėdos senamiestį. Įdomu? Susitikime ant Biržos tilto!

Pasidalinę į nedideles grupeles, į savo telefonus komandiškai gausite suktas užuominas, kurias išnarpliojus - rasite vietą, kurią jums gidas nori parodyti - gal tai bus tiltas, o gal paminklas, kartais tiesiog tuščias žemės plotelis, nors vos prieš kelis dešimtmečius čia buvo didingiausias Mėmelio statinys. Tik suradę tai ką reikia ir išklausę trumpą ir įdomią informaciją apie rastą "lobį" galėsite tęsti žaidimą, keliaudami prie sekančios užduoties, kol išspręsite DINGUSIOS KLAIPĖDOS detektyvą.
Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - nepkalaidinome dar nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.
Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet kviečiame į Klaipėdą!

Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Šioje edukacijoje savo paslaptis atvers ant sūraus požeminio vandens kupolo išaugęs miestas. Išskirtiniai jo vandenys žinomi nuo viduramžių. XIX a. tapęs kurortu buvo patekęs į populiariausių Europos kurortų dešimtuką. Gal jau atspėjote, kad tai – Birštonas? Sūraus vandens savybių pažinimas domina ir vaikus, ir suaugusius. Edukacinio užsiėmimo metu turėsite galimybę pasitikrinti ir plėsti žinias apie vandenį: gėlą ir sūrų, požeminį, gydantį,.. Sūrių versmių kilmę padės suprasti interaktyvios schemos, tūriniai maketai, skaidrės su filmuota medžiaga, nuotraukomis, piešiniais). Praktinėje užsiėmimo dalyje pasiūlysime sudalyvauti „gurmanų konkurse“ ir tapti patyrusiais vandens žinovais. Taip pat moksleiviai sužinos apie neįprastą kūrybos būdą, kuriam reikia vandens, fizikos žinių ir šiuolaikinių technologijų. Laukiame visų, kuriems smalsu sužinoti, koks brangiausias Lietuvos turtas, kuo nuo seno garsėja Birštonas, kodėl šiose vietose požeminis vanduo sūrus?