Edukacinis užsiėmimas parengtas remiantis A. Miškinio novele "Sabesčius ir Lucius". Kerdžius Sabesčius, mokęs Juknėnų vaikus elgesio, bendravimo, išgyvenimo tiesų, variniu trimitu "paskelbdavo"  vaikams poilsį.
Prie baigiančio degti ugniakuro vieną mokinį aprengsime piemenuko rūbais, apausime naginėmis, įduosime jam maišelį, parodysime, kaip piemenukai slėpdavosi nuo darganos. Vėliau patyrinėsime maišelio turinį: akmenukai gyvuliams skaičiuoti, peiliukas, skudurėly druskos žiupsnelis, padžiūvusio sūrio galas, duonos riekė, švilpynė.
Papasakosiu, kas buvo A. Miškinio novelės kerdžius Sabesčius, ką jis veikė, ko mokė vaikus. O kai " užgrosiu poilsį", sumesime bulves į žarijas ir eisime žaisti judriųjų piemenukų žaidimų ( būtinai "Žaliaduonių gegužėje" aprašytų "Apynasrių vogimo" ir "Ėjimo per ugnį"). Kai sušilsime, pavargsime, grįšime prie laužavietės, trauksime bulves iš pelenų ir skanausime.
Nusiprausę rankas, mokysimės iš karklo vytelės (pavasarį) arba iš ruginio šiaudo (kitu metų laiku)  pasidaryti švilpynę arba rėknę.
Edukacija vyks jaukiai tam pritaikytame Miškinių sodybos sodelyje, jos metu mokiniai ne tik sužinos ir išmoks naujų dalykų, bet ir "išsilakstys", "išsirėkaus", pabus gryname ore.


Palapinė, kelionė ir muzika (Lietuvoje, išskyrus Kauno m. ir Kauno raj. sav.)

M. ir K. Petrauskų skyrius kviečia išbandyti linksmą edukacinį žaidimą ,,Palapinė, kelionė ir muzika”, kurio metu leisimės į pažintinę kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį. Žaidimo dalyviai susipažins su svarbiausiomis asmenybėmis, įvykiais ir datomis, lavins savo pastabumą, ieškodami paveikslėlių, pasislėpusių tarp margaspalvių palapinių, gros įvairiais muzikos instrumentais. Tikslas - edukacinio žaidimo būdu supažindinti lankytojus su svarbiausiomis Lietuvos profesionaliosios muzikos istorijos asmenybėmis, įvykiais bei sąvokomis.
Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu.
Paslauga vedama visoje Lietuvoje išskyrus Kauno miestą ir rajoną. Minimalus užsakomų užsiėmimų skaičius - 2 užsiėmimai, vedami vienas po kito, kai vienoje grupėje yra ne mažiau nei 25 asmenys.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Kieno vardas yra Kintas? Ar jis siejamas su miestelio, esančio Šilutės rajone pavadinimu? Kaip Kuršių Nerijoje atsirado kopos? Ar kopos Kintuose yra? Ką veikė Kintų, Ventės milžinai? Kokio dydžio milžino pėda? O kelnių petnešos saga? Į šiuos ir panašius klausimus mokiniai atsako patys išklausę trumpo pasakojimo ir kelias Pamario krašto legendas apie milžinus, pažiūrėję trumpą filmuką, ,,milžinų fotografijas", padiskutavę ir išmatavę milžino ūgį, pėdos dydį, suradę pamestas milžino Kinto sagas ir žaisdami su jomis aktyvius žaidimus. Visa tai vyksta Vydūno kultūros centre (ir jo kieme), kuris įsikūręs senosios parapijinės pradžios mokyklos pastate, tad edukacijos vadovė - senosios mokyklos mokytoja, šio krašto istorijos, tradicijų ir kultūros skleidėja.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Sapnų ir svajonių gaudyklė - tai ne tik jaukus ir originalus interjero akcentas, tai ir laimės talismanas. Legendos pasakoja, kad šis indėnų kilmės amuletas apsaugo nuo blogų, piktų minčių ir dvasių, nemalonių sapnų, padeda greičiau užmigti ir miegančiajam siunčia ramius, spalvotus ir džiugius linkėjimus iš sapnų pasaulio. Edukacijos metu susipažinsime su indėnų kultūra ir tradicijomis, apie miego svarbą ir sapnus. Sapnų gaudyklę vaikai gamins patys: iš siūlų vers tinklą, kad blogi sapnai negalėtų pralįsti, versime ir kabinsime karoliukus ir papuošimus, su specialiais flomasteriais dekoruosime medinį pagrindą, blizgiais lipdukais gražinsime. Pagaminę ir padekoravę šį nepaprastą amuletą nešitės namo ir mėgausitės laimės talismanu!


Kuriu socialinę reklamą: technologijos turi mums padėti, o ne žlugdyti

Kviečiame tapti reklamos agentūros įkūrėjais! Pirmasis užsakymas – sukurti socialinę reklamą, skirtą ugdyti kritišką visuomenės požiūrį į perteklinį naudojimąsi technologijomis. Edukacijos dalyviai sužinos, kas yra socialinė reklama, kaip konstruojama pokyčius skatinanti žinia, kaip etiškai naudotis internete randamais vizualais.

Padedant komunikacijos ekspertams, dalyviai patys kurs socialinę reklamą / reklamos idėją, kurios tikslas – paskatinti visuomenę technologijomis naudotis atsakingiau, saugant savo fizinę ar psichikos sveikatos ir išvengiant algoritmų pinklių ir interneto priklausomybės rizikos.

Edukacija skatins suprasti ir kritiškiau vertinti technologijų poveikį savijautai, ugdyti gebėjimus atsakingai ir etiškai naudoti interneto resursus ir kurti savitą, visuomenę teigiamai keičiantį turinį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Muzikinis edukacinis renginys „Folkloro dainos šiuolaikiškai“

Ne viskas prie ko prisilietė tėvai ir seneliai mums artima ir aktualu. Daug iš praeities mus pasiekiančių kūrinių jaunajai kartai atrodo pernelyg lėti, pasenę ir nebesuprantami. Tačiau viskas gali pasikeisti pamėginus juos įvilkti į šiuolaikiškesnį rūbą. Kaip skambėtų lietuvių liaudies daina atlikta repo stiliumi? Ir kaip pasikeistų tradiciniai gamtos grožį apdainuojantys kūriniai, jei virstų įtempto siužeto detektyvais arba nukeltų toli į neaprėpiamą kosmosą?

Muzikinių literatūrinių kūrybinių dirbtuvėlių metu pasidalinę komandomis vaikai kurs dainas remdamiesi tradicinio lietuvių folkloro motyvais. Tačiau turės unikalią galimybę jas praturtinti šiuolainio pasaulio akcentais: populiarių muzikos stilių samplaika, modernaus pasaulio atributais ir temomis. Taip bus aktualizuota senoji lietuvių liaudies kūryba ir atiduota pagarba savo šimtmetį šįmet mininčiai „Dainų šventei“. Vaikai galės plačiau susipažinti su poetinėmis ir meninėmis to meto raiškos priemonėmis, patirs kūrybinį džiaugsmą, gilins bendradarbiavimo įgūdžius ir turės puikią progą patys atlikti savo kurtas dainas.

Virgis Šidlauskas – rašytojas ir literatūrinio žurnalo vaikams „Laimiukas“ vyr. redaktorius, muzikantas ir atlikėjas, skaitymo akcijos „Metai su knyga“ ambasadorius, dukart nominuotas Vinco Aurylos premijai skiriamai už geriausius metų pasiekimus vaikų literatūros, knygos meno, bibliotekininkystės,
literatūros sklaidos ir skaitymo skatinimo srityse. Nuo pat pirmosios – „Ulfas ir stebuklinga barzda” patekusios į Metų knygos penketuką, autorius pastebimas skaitytojų bei vaikų literatūros vertintojų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Mažeikių rajono Urvikių kultūros centras

Duonos kelias – tai 3 val. trukmės edukacinė programa, pritaikoma įvairaus amžiaus dalyviams. Programos eigoje lankytojai dalyvauja duonos kepimo procese,  duonos pagerbimo ritualuose, pavaišinami senoviniais valgiais.  Sukurta autentiškai XIX a mūsų krašto valstiečio trobai aplinka, liaudiškos muzikos kapelos, užsiėmimo vedančiojo darbuotojo apranga, veiksmai ir kalba iliustruoja valstiečių buityje gyvavusias tradicijas  ir papročius. Dalyviai ne tik gali stebėti duonos kepimo procesą, bet ir jame dalyvauti: patys susiformuoja užminkytos duonos kepalėlius, išsikepa ir iš užsiėmimo išsineša savo duonutę. Kol duona kepa, dalyviai yra supažindinami su ilgu duonos keliu, – nuo rugio pasėjimo iki iškeptos duonelės padėjimo ant stalo, pamato seniausius žemės įdirbimo, javų apdorojimo padargus, senovinius rakandus, norintys gali pamėginti iškulti rugius spragilais, sumalti  akmeninėmis girnomis, išgirsta istorijų apie tikėjimą magiškąja duonos galia, lemiančia derlių, žmogaus, šeimos gyvenimą, dalyvauja senovinių rakandų viktorinoje. Yra mokomi senovinių dainų, šokių, žaidimų. Multimedijos pagalba rodomo filmo bei senovinių rakandų pristatymu, moksleiviams sudaroma galimybė tapti aktyviais programos dalyviais, o ne stebėtojais. Jie gali palyginti, kokie buvo duonos kepimo darbai, kokie įrankiai senovėje su šiuolaikiniais duonos kepimo darbais ir įrankiais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


„Medinukų pasaka“ medžio drožybos edukacija

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

„Medinukų pasaka“ – mistinė kelionė į tradicinių amatų kultūrą ir natūralią gamtą. Tai puiki galimybė prisiliesti prie senosios lietuvių kultūros ir pačios gamtos teikiamų gėrybių. Medžio drožybos užsiėmimas praturtins dalyvių kultūrines žinias ir sužadins smalsumą leistis į naujus, natūralius potyrius. Kiekvienas atvykęs išsineš naujai atrastus kultūrinius lobius savo širdyse ir rankose!


Kūrybinės dirbtuvės „Mano avelės žalioj pievelėj“

Kūrybinėse dirbtuvėse „Mano avelės žalioj pievelėj“, iš arti susipažinsite su poetės kūryba, jos meile augalams, pasigrožėsite gamtos vaizdais iš muziejaus terasų, skaitysite poetės kurtus eilėraščius, kūrybiniame procese panaudosite poros sode ir Lakštingalų slėnyje surinktus augalus.

Paslauga teikiama tik gegužės–lapkričio mėnesiais, nes didžioji dalis priemonių yra surenkama gamtoje.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Iki XX a. pirmos pusės ir valstietis, ir miestelėnas daug gamtos gėrybių naudojo ir buityje, ir maisto gaminime, ir šventėse. Bus pasakojama, kaip žmonės naudodavo vandens išteklius, žemės gėrybes- molį, smėlį, kalkes, etc. Medžiai, vaistažolės, grybai, uogos. Gyvūnija, vandens pasaulis,  Pastaba. Paslauga vykdoma šiltuoju metų laiku-nuo balandžio iki spalio mėnesio.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa „Ryto teatras“– tai 2017 m. startavusi programa vaikams, kuri sudomino ne vieną mokyklą. Ši programa sukurta pakviesti 1–4 klasių vaikus į kultūros įstaigą pamokų metu, pažiūrėti spektaklio ir po jo dalyvauti pokalbyjeedukacijoje su aktoriais. Šios programos metu yra parodomas vienas iš Klaipėdos jaunimo teatro spektaklių vaikams („Grybų karas“, „Voro vestuvės“, „Knygų personažai atgyja“, „OPA! (Operacija: perdirbtas aš!, "Karalius nuogas")“ ir nuo 2021 m. gruodžio naujas spektaklis „Vieno kiemo istorija“). Kiekvieną mėnesį parodomas vis kitas spektaklis – tam, kad žiūrovai galėtų kelis kartus apsilankyti šioje programoje. Šiais spektakliais Klaipėdos jaunimo teatras neapsiriboja, nes kiekvienais metais išleidžiama po vieną du naujus vaikiškus spektaklius. Po spektaklio vyksta aktorių pokalbis ir užsiėmimai su žiūrovais. Pokalbio tema priklauso nuo rodomo spektaklio, o užsiėmimai parenkami pagal tų dienų aktualijas. Šios edukacinės programos tikslas – palaikyti glaudų kūrėjų ir žiūrovų ryšį, padėti jauniesiems žiūrovams geriau suprasti spektaklių žinutes. Visa edukacine veikla Klaipėdos jaunimo teatras siekia sudaryti sąlygas vaikams atskleisti ir ugdyti savo kūrybinį potencialą, susipažinti su teatru, sukurti jiems galimybę aktyviai ir prasmingai dalyvauti kultūrinėje veikloje.


Įtaigus kalbėjimas: nuo Isokrato iki Aristokrato

Viešasis kalbėjimas - viena didžiausių žmonių baimių. Ją įveikus atsiveria neaprėpiamos galimybės. Dalyviai pamokoje atliks skirtingų šalių praktinius pratimus padedančius įveikti viešojo kalbėjimo baimę, padedančius atsipalaiduoti. Mokiniai bus skatinami kalbėti skirtingų oratorių stiliais taip atverdami duris į tūkstančius metų skaičiuojantį retorikos ir meną. Pamokos metu dalyviai susipažins su garsiausiais visų laikų pasaulio oratoriais ir jų literatūros kūriniais. Mokiniai supras kodėl retorika - kalbėjimo menas toks svarbus visose meno išraiškose, o ypač literatūroje ir muzikoje ir kodėl be Isokrato nebūtų nei Šekspyro, nei Sero Vinstono Čerčilio. Po pamokos kiekvienas mokinys žinos, kodėl reikia praktikuotis norint kalbėti ir kaip įtaigus kalbėjimas gali paversti jį geriausiu žurnalistu, mokytoju, teisininku, pardavėju ar net Prezidentu.


Istorinis spektaklis „Šimtmečio moterys“

Istorinis, vaidybinis spektaklis apie garsiausias Lietuvos tarpukario moteris, jų likimus,  kūrybą ir veiklą, prisidedant prie valstybės atstatymo darbų. Tai spektaklis, padedantis geriau suprasti ir įsiminti mūsų valstybės istoriją, skatinantis didžiuotis mūsų valstybe. Parodyti, kad istoriją galima pateikti lengvai ir šmaikščiai, iliustruojant ją ne tik archyviniais kadrais, bet ir to meto rengimosi mada, pasitelkiant animaciją bei nebylaus kino raišką. Atgaivinti scenoje garsių moterų paveikslus ( Žemaitė, G. Petkevičaitė - Bitė, Sofija Smetonienė, Jadvyga Tūbelienė ir kitos), remtis to laikmečio šūkiu - "kokia moteris - tokia ir valstybė". Spektaklio metu žiūrovai tampa jo pagalbininkais ir turi dalyvauti, kuriant jo atmosferą. Po spektaklio visada rengiama diskusija - kas buvo atrasta ar jau žinotina, dalinantis kūrimo ar esamos butaforijos klausimais.
Lietuvos nacionalinio dramos teatro aktorės N. Bulotaitė ir J. Kalvaitytė, pateikdamos ištisą plejadą subtiliai sukurtų vaidmenų, išradingai keliauja šių moterų gyvenimo istorijomis, atskleidžia jų sudėtingų likimų peripetijas, perteikia ne tik jų vidinį, bet ir išorinį grožį, atkurdamos to laikotarpio moterų kostiumų madas, jų kalbėjimo manierą.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Kultūrinės edukacijos užsiėmimas „Mano kaimynas – Nobelio premijos laureatas“

Utenos kraštotyros muziejus siūlo galimybę per vieno miesto istoriją, ekonomiką bei kultūrą patyrinėti tarpukario Lietuvos miesto gyvenimą. Tarpukariu miestuose ir miesteliuose gyveno dvi didelės bendruomenės – lietuviai ir žydai. Kokia buvo kiekvienos bendruomenės vieta ir vaidmuo miesto ekonominiame, politiniame ir kultūriniame gyvenime? Keliaudami laiku (o tam padės ir Utenos miesto istorinė ekspozicija, ir mieste išlikę tarpukario pastatai) bandysime atsakyti į šį klausimą. Aiškinsimės, kodėl miesto ekonominiame gyvenime šiuo laikotarpiu lyderio pozicijos priklausė žydų tautybės žmonėms; kodėl fotografai, spaustuvininkai, gydytojai buvo beveik išimtinai žydai. Ypatingą dėmesį skirsime Boruchui Lacui (JAV jis pasivadino Bernardu Lounu), nes Lietuvoje nedaug miestų, kurie turi „savo“ Nobelio premijos laureatą. Diskutuosime, ką reiškia būti pasaulio piliečiu, susipažinsime su Lacų šeimos gyvenimu Utenoje ir įvertinsime dabartinius žydų bendruomenės atminimo ženklus. Pasidalinsime įžvalgomis ir supratimu apie pakantumą bei pagarbą skirtingoms kultūroms, religijoms. Patyriminėje kelionėje 5–7 klasių mokiniai keliaus po tarpukario Uteną, ras to laikotarpio ženklus dabartinėje Utenoje, susipažins su Borucho Laco šeimos istorija ir Bernardu Lounu – Utenos garbės piliečiu, pasaulio piliečiu, Nobelio taikos premijos laureatu. 8–10 klasių moksleiviai diskutuos, analizuos, vertins dviejų tautų, kultūrų gyvenimą viename mieste, jų vaidmenį bei likusius ir naujai kuriamus dabarties ženklus.


Edukacijos metu supažindinsime su mikro organizmais jų formomis ir paplitimu, vaikai galės ne tik stebėti, tačiau ir atlikti  tai patys su edukatoriaus pagalba ir patarimais. Tai puiki pradinių klasių vaikams įžanga ir paskatinimas iš arčiau susipažinti su nematomu pasauliu aplink mus, nes tik supratę mokslą ir jo savybes  mokiniai laukia naujų potyrių ir galimybių. Mūsų misija, kad mokiniams mokslo žinios būtų pateiktos įdomiai ir nestandartiškai, mūsų moto - „Pažink mokslą kitaip“. Šiam pasauliui turėsime tam skirtą įrangą, mikroskopai kurie gali atverti į nepažystama pasaulį, kelią. Vaikai bus apmokomi kaip šiuo įrenginiu reikia naudotis, kaip atrasti tą paslaptį ir tas nematomas gyvybes. Ir išduosim paslaptį, kad mikroskopo pagalba galima atverti naujas duris į mums dar nežinomą visatą.


Rekomenduojamas 1-12 kl. mokiniams, tačiau adaptuojamas visoms mokyklinio amžiaus grupėms ir suaugusiems. Dalyviai susipažįsta su Kupiškio krašto malūnų istorija. Savarankiškai, naudodamiesi interaktyviu miesto žemėlapiu, pagal pateiktas nuorodas ir užuominas mieste aplanko esančius ir išlikusius malūnų paveldo objektus. Kupiškio etnografijos muziejaus ekspozicinėje salėje suranda malūnų temai tinkančius eksponatus, išsiaiškina jų paskirtį, panaudojimą ir nustato laikotarpį. Surenka Kupiškio krašto malūnų autentiškomis fotografijomis sukurtas dėliones.


Pasitelkę menines - edukacines priemones, papasakosime mokiniams apie Lietuvos istoriją, skatinsime pažinti šalia gyvenantį kaimyną, galbūt kitatautį. Supažindinsime su gausiai mūsų šalyje gyvenusios žydų - litvakų tautos, kuri garsina Lietuvą visame pasaulyje, istorija ir kultūra. Amžių amžius lietuviai ir kitų tautų žmonės gyveno kartu. Mūsų veiklos tikslas - ne tik supažindinti jaunąją kartą su vietos, kurioje jie gyvena, istorija, nors žinojimas yra neatsiejama kiekvieno save gerbiančio žmogaus pareiga, bet ir skatinti bendrystę, kaimyniškumą, norą mokytis ir šviestis, kuris padeda asmeniniam ir šalies klestėjimui. Skatinsime atsiskleisti mokinių meninius gebėjimus, drąsinsime reikšti savo mintis, dalintis idėjomis, rasti naujų pomėgių. Kitų kultūrų pažinimas padeda suvokti ir savo etninės kultūros ypatumus. Šalia to bus pristatomi žmonės - Pasaulio tautų teisuoliai - vietiniai lietuviai ir ne tik, kurie žmogiškumą vertino labiau už saugų asmeninį gyvenimą. Jų pavyzdžiu bus mokoma tolerancijos šalia esančiam. Paslauga tinkama istorijos, literatūros, tautosakos ir muzikos žinių gilinimui.


Klaipėdos miesto savivaldybės koncertinė įstaiga Klaipėdos koncertų salė

Švedijos sostinėje Stokholme, ant daugiabučio namo stogo, už kamino stovi mažas namelis. Jame gyvena „gražus, protingas ir gerai įmitęs vyrukas pačiame jėgų žydėjime“ vardu Karlsonas. Apie jį savo knygelėse pasakojo rašytoja Astrida Lindgren, gyvenusi kaimynystėje ir turbūt ne kartą jį sutikusi pasivaikščiojimų metu. Šis nenuorama, kuris niekaip nenori suaugti, labiausiai mėgsta išdykauti. Su juo niekada nebūna nuobodu, jo galva nuolat pilna įvairiausių idėjų. Štai dabar jis nusprendė mokytis groti trimitu. Ir ne tik trimitu, o visais variniais pučiamaisiais instrumentais iš karto! Ir ne tik pats mokytis, bet ir kitus pamokyti! Kaip jam pavyks įgyvendinti savo sumanymus, pamatysite apsilankę „Karlsono mokyklėlėje“. Nauja KKS edukacinė programa laukia smalsiausių 5–11 metų vaikų. Joje sutiksite ne tik Karlsoną, kurio vaidmenį kurs aktorius Aurelijus Liškauskas, bet ir Klaipėdos brass kvintetą. Renginį režisuoja Nerijus Gedminas, pats jame kuriantis mokytojo vaidmenį. Tai bus linksmas muzikinis užsiėmimas, kuriame netrūks netikėtumų ir išdaigų.


„Susipažink su mano pasauliu – kinas neregio akimis“

Ar tikrai neregys gali žiūrėti kiną? Kviečiame sudalyvauti Lietuvos audiosensorinės bibliotekos kultūros edukacijoje “Susipažink su mano pasauliu – Kinas neregio akimis”, kurios dalyviai turės galimybę pamatyti kino filmų ištraukas neregio akimis, bus supažindinami su garsinio vaizdavimo ypatybėmis ir patys, pasitelkdami turimas menines / kultūrines kompetencijas, mokysis perteikti parinktą kino filmo sceną nematančiam žmogui. Veiklų metu bus akcentuojama meno prieinamumo svarba regos ar kitą negalią, sutrikimą turintiems asmenims, todėl dalyviai bus skatinami kurti atsakingai, aiškiai perteikti norimą žinutę, emociją bei vaizdą taip, kad būtų suprantama nematančiam žmogui. Taip pat bus skatinama kalbėti apie garsinio vaizdavimo kino filmus, išsakyti mintis ir pojūčius žiūrint ar įgarsinant tokio pobūdžio filmus supažindinti dalyvius su audiovizualinio vaizdavimo pagrindais. Kultūros edukacijos “Susipažink su mano pasauliu –Kinas neregio akimis” metu skatinama dalyvių saviraiška, empatija bei neįprasta kultūrinė patirtis.

Ukmergės r. sav.; Vilniaus m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Ar žinojote: jei norite muzikuoti, jums nebūtina turėti daug brangiai kainuojančių muzikos instrumentų? Kad paprastus, bet smagius muzikos instrumentus galite pasidaryti patys iš antrinių žaliavų ir nekenkti savo planetai Žemei? Šiame edukaciniame užsiėmime sužinosime, kokie yra muzikavimo būdai be įmantrių muzikos instrumentų, kaip lengva pasidaryti instrumentus savomis rankomis! Taip pat atkreipsime dėmesį į tai, kodėl mums visiems būtina tausoti savo gimtąją Žemės planetą ir kaip mes visi galime prie to prisidėti mažais, bet svarbiais veiksmais.


Orientacinis žaidimas „Pažink Vilniaus simbolius“

Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.
Susipažinkite su Vilniaus simboliais, kurie simbolizuoja miesto gyvavimo istoriją ir prisiminkite legendas, kurios ilgainiui tapo senojo miesto metraščiu. Orientacinio žaidimo metu mokiniai privalės surasti reikiamus objektus patys, pasitelkę mobilioje aplikacijoje nurodytus žemėlapius. Žaidimas drieksis aplankant skirtingais laikais pastatytus objektus, kurie turi simbolinę reikšmę tiek miesto gyventojams, tiek ir svečiams.
Mokiniai ieškos Vilniaus herbo, panirs į Trijų Kryžių kalno legendą, skaitys Gedimino laiškus, tyrinės Literatų gatvėje paliktus simbolius apie pirmąją lietuvišką knygą, lankys pasislėpusį Ragučio akmenį, suksis ant plytelės „Stebuklas“. Per 90 minučių teks aplankyti 12 objektų, išdėstytų netoli vienas kito žiediniu principu ir išsiaiškinti, kokias paslaptis mums gali atskleisti Vilniaus simboliai bei legendos. Žaidimo pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Lietuvos sostinės materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik  istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu. Žaidimo pradžia ir pabaiga yra Rotušės aikštėje.


Literatūrinė edukacija „MANO MAŽASIS PASAULIS“

Žaismingas knygos “MANO MAŽASIS PASAULIS” pristatymas.
Tai ne vien knygos pristatymas- tai kūrybiškas prisilietimas prie gamtos ir mistinio pasaulio, lavinantis vaikų fantaziją, sąmoningumą ir platinatis pasaulėžiūrą renginys.
Šiame susitikime savo vaikišką knygutę “MANO MAŽASIS PASAULIS”, parašytą eiliuotomis pasakėlėmis, kurios skatina vaikučius mylėti gamtą, vertinti draugystę bei būti atidiems sau ir aplinkai, pristatys autorė Kristina Petkutė Gregor. Piešinius knygutės iliustracijoms piešė Skuodo meno mokyklos dailės skyriaus mokiniai. Kviečiame vaikučius pasinerti į eiliuotų pasakėlių pasaulį, mintimis pasivaikščioti mišku, prisiminti miško gyventojus.
Prisiminti ir įminti mįsles apie gamtą ir jos gyventojus, drauge pakalbėti apie gamtos naudą mums ir gamtosaugos svarbą pasauliui.
Tai smagus ir meniškas susitikimas, ugdantis vaikų sąmoningumą, lavinantis kūrybiškumą bei meilę sau ir aplinkai.
Renginio metu vaikams bus padovanota po knygutę parsinešimui i namus.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Kūrybinė edukacinė programa „Au‘Ginu skaitymą“ – tai kūrybinio ir kritinio mąstymo bei pažinimo kompetencijos ugdymo metodais paremtas būdas skatinti vaikus puoselėti draugystę su biblioteka ir knyga bei domėtis tvarumo idėja, dekoruojant tvarų skaitymo skatinimo simboliu puoštą tekstilinį knygų krepšį. Užsiėmimo metu pateiktas pagrindinis idėjos akcentas –  skaitymo skatinimo simbolis supažindins dalyvius su biblioteka, jos misija, istorija, veikla bei skaitymo svarba ir įtaka žmogaus gyvenime. Pasiūlyta kūrybinės edukacijos priemonė – tekstilinis knygų krepšys skatins domėtis vartotojiškumo kultūra, žadins dalyvių smalsumą bei norą tyrinėti  ir ieškoti naujų alternatyvų tausojant, saugojant ir puoselėjant gamtą, skatins pažinti skaitymo džiaugsmą ir vartojimo kultūrą, jos reiškinius. Dalyviai bus kviečiami panirti į kūrybinį procesą, kurio metu kiekvienas nusispalvins ir papuoš savo tekstilinį knygų krepšį, jį parsineš namo ir galės naudoti ne tik lankantis bibliotekoje, bet ir kasdieniams poreikiams, skleidžiant žinią apie biblioteką ir tvarumo idėją.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lietuvių kalboje žodis „groti“ turi ir žaidimo, ir laimės mėginimo reikšmes. Norėdamas groti, žmogus kūrė muzikos instrumentus iš paprasčiausio šiaudo, plunksnos, kelmo ar lentos. Garsais norėjo ne tik pamėgdžioti gamtą, bet ir perduoti žinią, susisiekti su anapusiniu protėvių pasauliu, išreikšti liūdesį, džiaugsmą, linksmintis ir kitus palinksminti. Edukacinėje programoje susipažinsime su lietuvių liaudies instrumentais, patirsime, kaip gimsta garsas. Kursime, žaisime, improvizuosime.


Kūrybinių dirbtuvių metu dalyviai turės galimybę sukurti grafikos darbą – atvirlaiškį, paveikslą – naudojant lino raižinio techniką. Pradžioje susipažinsime su kitų menininkų lino raižinių pavyzdžiais, aptarsime grafikos įrankių naudojimo saugos taisykles. Tyrinėsime iš ko susideda grafikos kūrinys: kas yra pozityvas ir negatyvas, linijos ir dėmės santykis. Sukurtus raižinius spausime rankiniu būdu, aptarsime tokio raižinio gamybą namų sąlygomis. Naudosime specialius vandens dažus vandens pagrindu.

Užsiėmimas vyksta menininkės studijoje kultūros komplekse SODAS 2123 Vilniuje. Susitikimo pradžioje vedama trumpa ekskursija po pastatą, susipažįstama su jo veikla, aplinka, vėliau studijoje mokiniai supažindinami su menininkės kūryba bei studijos aplinka. Susitikimo pabaigoje vyksta refleksija kurioje dalyviams sudaromos sąlygos, sukuriama saugi aplinka pasidalinti patirtimi ir sužinoti apie kitų dalyvių patirtis.
Užsiėmimas gali būti integruotas ir pritaikytas konkrečiai temai, mokomajam dalykui.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Vilniaus katedra nuo pat XIV a. laikoma viena svarbiausių Lietuvos šventovių, čia laidoti Lietuvos valstybei ir Bažnyčiai nusipelnę asmenys. Edukacijos metu aplankomos svarbiausios katedros vietos – koplyčios ir požemiai, aptariama pastato kaita, supažindinama su laidojimo tradicijomis ir archeologiniais radiniais. Su pastato istorija susiję Lietuvos istorijos įvykiai pateikiami Europos istorijos kontekste, siekiant geriau parodyti valstybės kultūrinę ir politinę raidą, paprastų žmonių ir didikų gyvenimo pokyčius.


Edukacinė ekskursija po teatrą „Atrask kur slepiasi teatro paslaptys“

Edukacinės ekskursijos po teatrą : „Atrask kur slepiasi teatro paslaptys" metu pradinių klasių moksleiviai turės galimybę kartu su profesionaliu aktoriumi pasivaikščioti po Kauno miesto kamerinio teatro sales, tarnybines bei pagalbines patalpas. Galės ne tik apžiūrėti, bet ir paliesti teatrinius rekvizitus, prožektorius ir dar daugybę kitų paslaptingų daiktų. Ši edukacinė ekskursija suteikia vaikams ne tik galimybę susipažinti su teatro užkulisiais, bet ir praktiškai patirti aktoriaus profesijos ypatumus, išbandyti savo improvizacijos gebėjimus.

Visa tai ir dar daugiau įdomybių moksleiviai sužinos ekskursijos metu po teatrą. Tikime, kad tai  sužadins jų smalsumą bei žingeidumą. O po šios neeilinės kelionė jie dar labiau domėtis teatru ir jo kuriama paslaptinga magija.


Ką pasiimtum į lagaminą, jei žinotum, kad tuoj sėsi į transatlantinį garlaivį, kuris tave nuplukdys į šalį, iš kurios galbūt niekada negrįši? Atverdami pirmųjų lietuvių emigrantų Amerikoje lagaminus – tarsi žvelgdami į svetimus gyvenimus pro rakto skylutę - bandysime atrasti jų gyvenimo istorijas šalyje, kuri nebuvo tokia svetinga, kaip rodėsi iš pasakojimų, sklandžiusių Lietuvos kaime. Kur kūrėsi Amerikos lietuvos, kieno sostinė buvo Šenandorius, kas nenuoramą Joną Šliūpą siejo su Teodoru Ruzveltu, kodėl jis save vadino lietuvybės apaštalu ir kodėl dažnai buvo sutinkamas „saliūnuose“? Tačiau visos naujo gyvenimo istorijos prasidėdavo Eliso saloje – vartuose į didžiųjų lūkesčių šalį. Tad sveiki atvykę!

Edukacijos dalyviams parengti trys lagaminai su skirtingo išsilavinimo, socialinės bei šeiminės padėties emingrantų daiktų komplektais, kuriuos analizuodami jie turės savarankiškai kelti idėjas ir jas tyrinėti, stengdamiesi interpretuoti daiktais perduodamą informaciją apie menamus personažus ir juos identifikuoti. Ne tiesiogiai, tačiau per asociatyviai vertinamus artefaktus pateikiama informacija galės būti iššifruojama tik keliant teorijas ir bendrai aptariant idėjas, toleruojant skirtingą požiūrį ir taikant duomenų apibendrinimą. Be to, kiekvienu lagamine esančiu daiktu koduojama atitinkama aptariamo personažo vertybinės sistemos dedamoji, todėl edukacijos dalyviams teks pateikti jų vertinimą per asmeninės vertybių skalės prizmę. Ketvirtasis - tuščias - lagaminas bus skirtas menamam emigrantui. Šį iššūkį priėmę edukacijos dalyviai rinkdami asociatyvių daiktų komplektą apmąstys savo emocinę (ne)išvykimo kainą, priežastis, moralinius barjerus, pilietinį tapatumą.


Be sporto neįsivaizduojame savo šiandieninio gyvenimo. O kas gi buvo tie asmenys, kuris pradėjo kurti organizuotą Lietuvos istoriją, pradėjo populiarinti sporto šakas, supažindino lietuvius su sporto varžybomis, pirmenybėmis ir čempionatais. Kokie buvo sportininkų laimėjimai ir nuopelnai Lietuvos sportui? Apie visa tai bus pasakojama pirmoje edukacijos dalyje. Po ekskursijos edukacijos dalyviai atlikinės praktines užduotis - orientacinį užsiėmimą. Gavę klausimus, turės surasti ir užrašyti atsakymus į pateiktus klausimus. Atsakę į daugiausiai klausimų, bus apdovanoti suvenyrais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Miestinėtojų pamoka apie Lietuvos pajūrį su gide ir knygų autore Rūta Norkūne

Literatūrinis susitikimas su gide ir knygos vaikams „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autore Rūta Norkūne. Susipažinsime su knygos personažais ir išsiaiškinsime kas yra „miestinėjimai“ ir kaip juos atlikti. Svarstysime, kas yra Klaipėdos kraštas ir kuo jis svarbus? Kuo pajūrys skiriasi nuo pamario? O Kuršių nerija nuo Neringos? Kokius pajūrio ir pamario istorijos faktus apie žmones ir vietas pasakoja legendos?  Atsakymų ieškosime žaisdami ir daikteliaudami. Susitikimą apibendrinsime ir žinias pasitikrinsime žaibo greičio protmūšyje apie Klaipėdos kraštą.

Edukacinio metu mokiniai susipažįsta su svarbiausiais Lietuvos pajūrio ir pamario kultūros paveldo objektais, simboliais ir legendomis. Žaidybinės ir patyriminės veiklos įtraukia kiekvieną mokinį ir padeda atrasti Klaipėdos krašto pažinimo ir skaitymo džiaugsmą.

Edukacinį užsiėmimą veda gidė ir edukatorė Rūta Norkūnė, Interaktyvių edukacinių ekskursijų vaikams ir suaugusiems iniciatyvos „Idėjų karalystė“ įkūrėja, pažintinių knygų vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ (2021 m. pažintinės metų knygos vaikams nominantė) ir „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autorė.

Jei nerandate tinkamo laiko, norėtumėte keisti maršrutą ar turite papildomų klausimų, susisiekite el. paštu idejukaralyste@gmail.com arba nurodytu telefonu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas (išvažiuojamoji)

Tekstilės dekoravimas, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas" metu supažindinama su audinių dekoravimu, bei suteikiama galimybė patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje piešiama dažais, pagalbinėmis priemonėmis dekoruojama medžiaga ir kuriamas maišelio dizainas puoštas nuotaikingais personažais. Kūrybiniai rezultatai visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima sukurti labai gražų darbelį, kuris bus ir daugkartinio panaudojimo, taip prisidedant prie gamtos saugojimo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Socialinio meno intervencija naudojant molį

Ši edukacija - tai savotiškas kūrybinis eksperimentas, kurio tikslas - visai grupei naudojant 10-20 kg molio sukurti kompoziciją komunikuojant be žodžių, papildomų instrukcijų ar temos. Nemažiau svarbi edukacijos dalis refleksija, kurios metu būsite kviečiami įsisąmoninti, kaip sekėsi išreikšti save, įgyvendinti kūrybines idėjas kartu nepažeidžiant kito kūrybinės laisvės, darniai įsilieti į bendrą kūrinį. Todėl edukacija turi daugiapylį poveikį:
*meninį: dalyvaudami veikloje mokiniai patirs kūrybinį eksperimentą, išbandys netradicines raiškos ir komunikavimo priemones, puoselės savo vidinį pasaulį, lavins estetinį suvokimą, vaizduotę;
*edukacinį: mokiniai patirs teigiamas emocijas, įgis naujų patyrimų, reflektuodami mokysis suvokti savo darbo reikšmingumą, todėl ugdysis savivertę, pasitikėjimą savimi, lavins socialinius įgūdžius: gebėjimą dirbti
individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti;
*kultūrinį - ši veikla skatins kultūrinį sąmoningumą, padės suvokti, kad menas turi ir terapinį poveikį, suteikiantį galimybę pažinti save ir kitus.
Ir svarbiausia - iš edukacijos išeis būdami dar labiau KOMANDA.


Edukacinė pažintis su Kinijos kultūra ir papročiais (1-4 kl.)

Kinija – iš pirmo žvilgsnio tokia tolima, paslaptinga ir mums gana nepažįstama kultūra. Visgi po šios edukacijos ji taps daug suprantamesnė! Kviečiame 1-4 klasių moksleivius leistis į kultūrinę kelionę po šią milžinišką Azijos šalį. Pažintinės edukacijos metu moksleiviai ne tik susipažins su tradicinėmis Kinijos šventėmis ir papročiais, bet ir pasigamins tradicinę kinų naujųjų metų dovaną, dekoruotą pačių rašytais hieroglifais. Edukacija prisidės prie vaikų kūrybinio polėkio ugdymo, praplės moksleivių pasaulėžiūrą bei kultūrinės įvairovės suvokimą. Šis užsiėmimas taip pat skatins pagarbos, tolerancijos skirtingoms kultūroms ir jų atstovams ugdymą.


Edukacinė programa „Šiaulių miesto ir krašto istorija dokumentiniuose vaizdo įrašuose“

Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Ar norite pamatyti, kaip Šiaulių Vilniaus gatvė virto bulvaru arba išgirsti Atgimimo laikotarpio mitingų kalbas, skambėjusias Saulės Laikrodžio aikštėje? Kviečiame istorijos apie Šiaulių miestą ir kraštą mokytis ne iš vadovėlių, o žiūrint unikalius bibliotekoje saugomus dokumentinius vaizdo įrašus. Žinias pasitikrinti galėsite virtualioje „Kahoot!“ viktorinoje.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Akmens tapyba – unikalus tapybos būdas, kurį sukūrė Anykščių tautodailės meistras Stanislovas Petraška. Muziejuje nuolat eksponuojami tautodailininko S. Petraškos paveikslai, kuriuos jis nutapė, naudodamas savo sukurtą akmens tapybos techniką. Edukacinės programos uždavinys – ne tik papasakoti išskirtinę Kūrėjo istoriją, bet ir sudaryti sąlygas mokiniams patiems išbandyti šį tapybos būdą. Programos pradžioje (trukmė iki 30 min.) mokiniai bus supažindinami su akmens tapybos darbų ekspozicija. Mokiniai apžiūrės akmens tapybos darbų ekspoziciją, bandys atpažinti gamtinius ir istorinius objektus, kurie dažni Kūrėjo paveiksluose. Papasakojama kaip karininkas, puoselėjęs tarnavimo laisvos Lietuvos kariuomenėje viltį, sovietinės sistemos buvo paverstas tiesiog elektriku, visą gyvenimą degė dviem ugnimis: meile Lietuvai ir jos istorijai bei kūrybos liepsna. Edukatorius pasakos, kaip žmogus, nebaigęs akademinių dailės mokslų, vis tiek siekė kurti ir didžiąją savo laiko dalį praleisdavo savo dirbtuvėlėje, mėgindamas vaizduotėje kilusius ar nuotraukose užfiksuotus vaizdinius kuo tobuliau perteikti akmens tapybos technika. Mokiniai žiūrės trumpą filmuką apie Kūrėją bei jo darbo procesą. Praktinėje edukacijos dalyje, mokiniai galės išbandyti akmens miltelių paruošimo ir tapymo akmens milteliais veiklą, per kurią jie nutapys ir į savo klasę parsiveš Stanislovo Petraškos paveikslo fragmentą. Paveikslo tapybos fragmentai bus parenkami pagal mokinių amžių ir ugdymosi poreikius. Jauniesiems gali būti naudojami S. Petraškos sukurtų pasakų fragmentai bei į veiklas integruotas Kūrėjo sukurtų pasakų skaitymas. Vyresniųjų klasių mokiniams labiau tinkami gamtos ar istorinių paveikslų fragmentai. Edukacinės programos rezultatas – susipažinimas su tautodailininko S. Petraškos asmenybe, kūrybiniu palikimu, bendro paveikslo fragmento atlikimas akmens tapybos technika, suvoktas kūrybos procesas, jam reikalingos kantrybės svarba bei mokinių paskatinimas patiems imtis kūrybinių veiklų.


Edukacinio užsiėmimo metu demonstruojamas trumpas animacinis filmukas „Margučio rytas“. Mokiniai sužino apie senovinių margučių marginimo raštų atsiradimą, jų simboliką ir reikšmę, spalvas. Sužino apie paprotį marginti margučius, kada jis pirmąkart užfiksuotas, kada pradėta dekoruoti margučius ir kokią maginę reikšmę turėjo jų simboliai.Sužino, kodėl reikia dovanoti ir mušinėti margučius. Supažindinama su senųjų margučių raštų vardais (pvz., žiedeliai,žalčiukai, saulutės, „paukščio pėdutės"), aptariama, iš ko susideda raštas, ką jis simbolizuoja. Mokiniams išdalinami lapai tradicinių raštų pavyzdžiais ir jie gauna užduotį – sukurti naują raštą. Savo sukurtą raštą mokiniai perkelia ant virto kiaušinio margindami jį vašku. Praktinės užduoties metu vašku numargintus margučius mokiniai išsineša su savimi.


Nuotolinė edukacija „Teleskopas ir Visata“. Žvaigždės, kosmosas iš arti.  5 - 12 klasės.

Visapusiškai informatyvi, moksliniais duomenimis ir žiniomis
paremta pramoginė vaizdinė edukacija - virtuali kelionė teleskopu po Visatą, kurios metu keliaudami patirsime
nepakartojamus įspūdžius. Jei tu nesi astronautas ar žmogus, išmanantis raketų mokslą, tu niekada neturėsi galimybės
pakeliauti po Kosmoso erdves. Ši edukacija suteikia puikią galimybę pamatyti Visatą kaip gigantišką Gamtos meno kūrinį. Kelionės metu iš labai arti susipažinsime ne tik su mūsų galaktika - Paukščių Taku, bet ir su tolimesnėmis galaktikomis. Naudodamiesi specialia kompiuterine programa keliausime ir aplankysime Saulę, Mėnulį, Saturną, Marsą, Juodąją skylę, patyrinėsime jų paviršius, palyginsime skirtingų teleskopų matomus vaizdus. Ši mokslinė - kūrybinė kelionė padeda susivokti apie save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą, Visatos kūrėją. Šia programa skatiname labiau domėtis mokslu ir menine kultūra, jų svarba ir reikšme dabartyje, o ateityje renkantis profesiją bei kuriant ir gyvenant savo gyvenimą. Siekiame, kad šis užsiėmimas klausytoją skatintų kritiškai ir kūrybiškai mąstyti, ieškoti galimybių praktiškai taikyti įgytas žinias šiame visaapimančiame pasaulyje. Svarbiausia - būti lanksčiu, nesunkiai prisitaikančiu prie kasdien besikeičiančio pasaulio. Tikslas - pasijusti neatskiriama ir svarbia Visatos dalimi, mėgautis duotu gyvenimu ir tiesiog būti laimingais neišsenkančiais kūrėjais.
Praktinė dalis - pažintis su elektroniniu teleskopu. Praktinė dalis - pažintis su elektroniniu teleskopu. Esant tinkamoms oro sąlygoms - stebėsime Saulę/Mėnulį, netinkamom - anksčiau užfiksuotų Kosmoso vaizdų įrašus, lyginsime juos. Klausimai - atsakymai. Geriausia patalpa šiai edukacijai - su maksimaliai užtamsintais langais ir didelis baltas ekranas/siena/išmani lenta. Užsiėmimus veda astrofotografas, astronomijos mokslo populiarintojas, privačios observatorijos įkūrėjas Simas Šatkauskas.

Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Literatūrinė edukacija  „Šaukšto Šmaukšto stalo  akademija“

Kaip gražiai padengti stalą namuose? O kaip taisyklingai laikyti šakutę ir peilį? Kaip elgtis svečiuose, jei tavo lėkštėje – spagečiai ar žuvis, o šalia – ne viena, o keletas šakučių? Nežinai, jautiesi sutrikęs ar sutrikusi? Ne bėda! Į pagalbą skuba Šaukšto Šmaukšto stalo akademija. Tik čia sužinosite naudingų dalykų, kuriuos turėtų išmanyti kiekvienas šių laikų ponaitis, panelė ar tiesiog kultūringas žmogus! Tai – literatūrinė edukacija, parengta pagal rašytojos D. Kandrotienės knygą „Šaukšto Šmaukšto stalo akademija“. Literatūrinės edukacijos metu moksleiviai per eiliuotą tekstą įžengia į stalo etiketo akademijos paskaitą, kuri skatina vaikų kūrybiškumą ir leidžia kitokiu formatu, nekasdieniškai mokytis stalo etiketo taisyklių. Edukacinės pamokos metu vaikai sužinos stalo įrankių istoriją, mokysis gražaus elgesio  prie stalo, kaip taisyklingai laikyti stalo įrankius, kaip tinkamai jais naudotis, išbandys įgytas žinias praktinėje užduotyje.
Edukacijoje vaikai supras pagrindinius stalo etiketo principus, o juos išmanydami gebės priimti sprendimus ir netikėtose situacijose. Žiūrės vaizdo medžiagą, diskutuos apie tinkamą ir netinkamą elgesį prie stalo. Edukacinė pamoka skirta 1–4 klasių mokiniams, ją  veda personažu persirengęs edukatorius. Priklausomai nuo mokinių amžiaus, pamokos vedėjas parenka metodus ir pažintinės informacijos kiekį. Kiekvienas dalyvis dovanų gauna stalo padėklą bei Garbingo valgytojo diplomą. Dalyvių atsiliepimai apie  edukaciją: „Sužinojau, kaip atsirado šaukštas, peilis ir šakutė. Labiausiai patiko įrankių atsiradimo istorijos, nes įrankiai išties atsirado netikėtai“, Gustė 3B kl. „Grįžęs namo barsiu tėtį, nes jis prie stalo būna su telefonu“, Matas 3B kl.
Pastaba:
Mažiausias pamokų skaičius Kauno mieste - 2 pamokos vienoje mokykloje.
Mažiausias pamokų skaičius kituose miestuose - 4 pamokos vienoje mokykloje.
Kiekviena edukacija derinama individualiai: data, pamokų pradžios laikas, tad prieš rezervuojant laiką, būtina susisiekti telefonu.


Pasakojimas pagal Ievos Babilaitės tyliąją (bežodę) knygą „(Ne)vienas“

Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Edukacijos dalyviai  kviečiami kartu su edukatoriumi skaityti Ievos Babilaitės tyliąją (bežodę) knygą „(Ne)vienas“ ir atrasti jos teikiamas kūrybinės saviraiškos galimybes.  Šiuo edukaciniu užsiėmimu siekiama  supažindinti priešmokyklinio amžiaus vaikus su bežodžių (tyliųjų) knygų rūšimi ir  jų skaitymo ypatumais bei taip pat dalyvius paskatinti tapti aktyviais pasakojimo  kūrėjais. Edukatoriaus moderuojamas pasakojimo kūrimas skaitant bežodę knygą grindžiamas klausimų-atsakymų principu bei edukacinio rinkinio priemonių panaudojimu. Edukacijos metu kuriant bendrą pasakojimą bus ugdomi dalyvių socialiniai įgūdžiai, vaizduotė, skatinama dalyvių saviraiška, aktyvus minčių dėstymas.  Dalyvaudami šiame edukaciniame užsiėmime dalyviai  taip pat supras, kad kaskart skaitant tą pačią tyliąją (bežodę) knygą, galima ją skaityti vis kitaip, įtraukti skirtingus veikėjų vardus, integruoti skirtingus pasakojimo elementus ir pan.


Požemiai – paslaptinga vieta, tačiau visi pojūčiai dar labiau paaštrėja užgesus šviesai. Būtent į tokius, tamsoje skendinčius
požemius leidosi pirmieji tyrinėtojai. Pasišviesdami tik žibintuvėliais, kartu su gidu čia apžiūrėsime seniausius Lietuvoje
mūrus, laidojimo patalpas, archeologinius radinius, karališkąjį mauzoliejų. Niekas neprilygsta atradimo džiaugsmui, todėl ieškosime ir atrasime visas požemių paslaptis.


Kviečiame 8-9 klasių mokinius sudalyvauti netradicinėje edukacijoje unikaliame gynybinės architektūros pastate -Vilniaus gynybinės sienos Bastėjoje ir sužaisti Protų mūšį požemiuose -smaigiai praleidžiant laiką, bet kartu ir sužinant naujų dalykų apie karybą ir mūsų krašto istoriją, bei įtvirtinant jau turimas žinias.


Trakų Pusiasalio pilyje, edukacinio užsiėmimo metu jo dalyviai sužinos apie Lietuvos Didįjį kunigaikštį Kęstutį, paties kunigaikščio statytoje pilyje, dalindamiesi savo žinomais faktais paneigs arba patvirtins su šiuos valdovu siejamas legendas ir mitus, išsiaiškins didžiojo kunigaikščio asmenybės bruožus, suvoks jo kaip valdovo indėlį ir reikšmę Lietuvos istorijai. Užsiėmimo metu bus įtrauktos dar dvi svarbios Lietuvai asmenybės: Vytautas didysis ir jo motina Birutė. Dalyviai pasigamins su kunigaikščiu Kęstučiu susijusį suvenyrą – jo antspaudą.


Mokymuisi naudosime Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės salės erdvę ir čia esančius eksponatus, susijusius su Žalgirio mūšiu. Žalgirio mūšio maketas – didžiausias tokio tipo maketas Lietuvoje – puiki priemonė tyrinėti didįjį viduramžių mūšį. Maketas su 1000 karių vaikms palieka didelį įspūdį. Makete matoma mūšio kulminacija: Vytauto Didžiojo manevras, kuris, kaip mano tyrinėtojai, atvedė į pergalę. Mokiniai sužinos, kiek pulkų surinko Vytautas ir Jogaila, kiek priešininkai. Žaisime žvalgus (surasime savus, atpažinsime priešus). Aiškinsimės apie ginkluotės ypatumus, taktines gudrybes. Ypatingas dėmesys skiriamas vėliavai (pulkui), kaip kariuonenės formavimo vienetui. Aptariama vėliavos prasmė ir reikšmė. Kūrybinė užduotis: kiekvienas pasigamina savo pulko vėliavą, laikantis taisyklių (3-4 kl.) 5 kl. mokinims siūlome rašto užduotis ar tyrinėti ginklus, ekipuotę.


Šioje edukacinėje programoje iš mažų gabalėlių pabandoma sulipinti visą poeto gyvenimą Kaune. Žinome, koks smagus yra atradimo džiaugsmas, todėl leisime jums patiems aptikti tuos gabalėlius klaidžiojant po poeto butą ir sudėlioti juos į Maironio namų fragmentų mozaiką. Edukacinė programa vyksta memorialiniuose poeto kambariuose, po edukatorės pasakojimo edukacinės programos dalyviai pagal gautas fotografijas turi atpažinti bute esančius daiktus, pabandyti juos susieti. Atradę sąsają dalyviai gauna tekstus, kurie aprašo vieną eilinę Maironio gyvenimo dieną. Tekstai seni, raidės kai kur jau išblukusios – dalyviams teks patiems pasukti galvas ir įrašyti trūkstamus žodžius, rastoji sąsaja čia labai pagelbės!.. Edukacinės programos metu sužinosite daugiau ne tik apie Maironį, bet ir apie Kauno kultūrinį gyvenimą. Kartu su savo draugais išsiaiškinsite, kokie pobūviai vykdavo tuometiniame Kaune, kur lankydavosi poetas, su kokiais žinomais žmonėmis jis bendraudavo, kokios jo būdo savybės, o gal net rasite ką sau artimo ir pažįstamo...


Orientacinis žaidimas „Kauno tautos: istorijos detektyvas"

Kokios tautos gyveno, dirbo ir kūrė Kaune? Kur jie meldėsi, kuo prekiavo, ką valgė? Kuo žydų, lekų, vokiečių ar totorių paveldas svarbus mums šiandieną? Kviečiame moksleivius visų atsakymų ieškoti orientaciniame žaidime ir leistis į gyvą pažintį su daugiakultūrio miesto gyventojais. Orientacinio žaidimo tikslas – per pažintį su skirtingų tautų kultūros paveldu ugdyti mokinių kultūrinį sąmoningumą, toleranciją bei paskatinti vaikus plačiau domėtis ir tyrinėti daugiakultūrį miestą. Pagrindiniai žaidimo uždaviniai: įtraukti vaikus į gyvą skirtingų miesto tautų paveldo tyrinėjimą; sudominti vaikus įvairiais skirtingų tautų kultūros paveldo aspektais – religija, architektūra, gastronomija ir kt.; atskleisti skirtingų tautų paveldo svarbą ir reikšmę šiuolaikiniame mieste; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą urbanistinėje erdvėje įžvelgi įvairias kultūrines raiškos formas. Žaidime naudojami metodai: navigavimas remiantis žemėlapiais – vaikai turi surasti kelią iki objektų; užduotys, atskleidžiančios architektūros vertybes bei daugiakultūrio miesto gyventojų istoriją– istorinių vietų atpažinimas nuotraukose, kryžiažodžių sprendimas, sąsajų tarp vaizdo, vietos, teksto paieška ir kt.; Siekiama, jog po žaidimo mokiniai geriau pažinotų miesto daugiakultūrį paveldą, suvoktų jo svarbą ir reikšmę, skirtingų tautų indėlį į miesto kultūrą suvoktų kaip teigiamą reiškinį ir būtų motyvuoti toliau tyrinėti greta mūsų gyvenusias ir vis dar gyvenančias skirtingas tautas.


Dvarininkų žaislai. Iliuzinio žaislo gamyba

Edukacinės programos metu dalyviai aplankys dvaro rūmus, kuriuose susipažins su optinės iliuzijos žaislų istorija. Išbandę kaip veikia senieji žaislai, svečiai leisis į kitų optinės iliuzijos formų tyrinėjimus. Galiausiai, po optinės iliuzijos žaidimo, imsis iliuzinio žaislo gamybos – taumatropo (thauma – gr. nuostabus, stebuklingas, trope – tai kas sukasi), kurį kiekvienas parsiveš namo.
Bet tai dar ne viskas! Pasigaminę optinės iliuzijos žaislą, edukacijos dalyviai galės aplankyti paslaptingąjį panoptikumą – išvysti baronų gydytojo keistenybių kolekciją, Fortūnos saloną (Salon De Fortune), magiškąją krautuvėlę.


Švilpikų gaminimo edukacinę programą veda tradicinė amatininkė Dalia Ramonienė. Iš paruoštų produktų ruošiama masė, formuojami švilpikai, pašaunami į iškūrentą krosnį, ruošiamas spirgučių padažas. Iškūrentoje autentiškoje krosnyje kepant švilpikams, dalyviams pasakojama apie bulvių atsiradimo istoriją pasaulyje bei Lietuvoje, tradicinius lietuvių patiekalus. Pasidengiamas stalas, vyksta degustacija.


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Menas – universali kalba, galinti skirtingus žmones sutelkti bendram tikslui.
Edukacijos tikslas - į magiško teatro procesą įtraukti niekada scenoje nestovėjusius žmones.
Šiaulių rajono savivaldybės Kultūros centro mažojoje teatro scenoje dalyvius pasitiks magijos artistė lydima scenos partnerių - gyvūnėlių (šuo, papūga ir kt.).
Edukacijos metu edukatorė supažindins su Magijos teatru ir jo artistais. Mokinius mokys, kaip elgtis scenoje, valdyti balsą ir kūną, išmokins nesudėtingų magiškų triukų, papasakos apie pasirodymo kūrimo eigą.
Dalyvių grupė bus padalinta į dvi dalis: artistai ir žiūrovai. Edukatorės pagalba bus kuriamas "Magijos teatro" pasirodymas, kuriuo metu dalyviai kurdami bendrą pasirodymą, atras būdų, kaip išreikšti save, suteiks jėgų perlipti per save ir įveikti baimes. Drauge dalyvaudami kūrybos procese visi taps labai artimi.
Edukacija baigiama refleksija, kuri padės mokiniams susieti ankstesnes žinias su naujomis, taip pat bus kalbama su mokiniais ką jie jautė, ką jie naujo atrado, ko išmoko. Tokiu būdu mokiniai bus skatinami daugiau mąstyti ir domėtis, pergalvoti ką tik įgytas žinias ir potyrius.


„Labas rytas, pone triuši“ pagal Milan Marković Matthis

„Labas rytas, pone Triuši“ – tai rinkos sąlygojamų šiuolaikinio meno ir visuomenės kritika, tai narcisistinių fantazijų analizė, istorija apie tarpgalaktinę draugystę, apie Budą ir drugelį, apie mažą paukštelį, nutūpusį ant peties, apie šunis, kates ir delfinus… (Milan Marković Matthis) Tai pjesė apie modernios vartotojiškos visuomenės šizofreniją. Spektaklis apie jauną žmogų, nusivylusį vartotojiška „pirk arba mirk“ visuomene, kurioje jis bando išgyventi. Vartotojų visuomenė prieš Asmenybę. Asmenybė prieš Vartotojų visuomenę. Vyriškumas prieš Moteriškumą. Moteriškumas prieš Vyriškumą. Laisvė prieš Stigmatizaciją. Stigmatizacija prieš Laisvę. Beprotybė prieš Gydymą. Gydymas prieš Beprotybę. Beprotybė prieš Keistenybę… Užburtas ratas… Iš pirmo žvilgsnio atrodo neįmanoma ištrūkti iš šio labirinto. Bet tik iš pirmo žvilgsnio. Giliau įnikus į šią istoriją, paaiškėja vienas dalykas: tai drama, kurios esminis konfliktas yra senas kaip pasaulis. Tai konfliktas tarp atsakomybės ir laisvės. Kalbant teatriniais terminais – tarp meilės ir pareigos. Šioje dramoje bandoma prisitaikyti prie mus supančio pasaulio taisyklių. Ši drama – tarsi vadovėlis, kuriame aprašytos žaidimo taisyklės tuomet, kai žaidimas virsta gyvenimu. Tikru gyvenimu. Pjesės autorius yra jaunas ir jau tarptautinį pripažinimą pelnęs serbų dramaturgas, rašytojas ir atlikėjas Milan Marković, gimęs 1978 m. Belgrade, gyvenantis Švedijoje, Malmėje. Jo darbai didžiuosiuose nacionaliniuose Kroatijos, Slovėnijos, Serbijos, Italijos teatruose ir nepriklausomoje scenoje demonstruoja svarbius jo meninės veiklos aspektus. Pagal jo dramaturgiją pastatyti spektakliai Danijoje ir Vokietijoje. Jis yra aktyvus „FyraBen“ narys.


Edukacinė programa "Rugio šiaudo spindesys"

Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produktų - šiaudinių girliandų, šiaudinių žvaigždžių, šiaudinių eglutės žaisliukų ir šiaudinių sodų rišimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Edukacinės programos metu dalyviai supažindinami su senuoju šiaudinių sodų rišimo amatu, tradicijomis ir svarba mūsų kultūroje. Mokoma gaminti girliandą, saulutę arba šiaudinio sodo elementą - reketuką.


Lankytojai supažindinami su duonos atsiradimo istorija, sėjos, arimo, derliaus nuėmimo papročiais, ekspozicijoje esančiais daiktais ir padargais, kurie naudojami javų auginimui ir apdirbimui. Po apžvalginės ekskursijos vaikai suskirstomi į „rugių“, „miežių“, „kviečių“ komandas ir tarpusavyje rungtyniauja viktorinose, praktinėse užduotyse. Nugalėtojų laukia išskirtinis prizas – grūdų malimas rankinėmis pastatomomis ir akmeninėmis trinamosiomis girnomis.


“Myliu tik tai, ką žinau, saugau tik, tai ką myliu”
Konradas Lorenzas

Miškas klasėje, tai miško pedagogika-su mišku susijęs švietimas vaikams, skatinantis mokinius suvokti gamtos įvairovę ir naudą sau.
Dėmesys skiriamas visai miško aplinkai ir pagarbai. Nuo senų laikų miškas minimas žmonijos istorijoje kaip šventa vieta. Miškas apsuptas paskojimais tiek literatūroje, tiek mitologijoje.
Tai vieta bendradarbiavimui su gamta, nuotykių ir pasakų vieta, kūrybos ir vaizduotės šaltinis, ramybės oazė ir natūrali vaistine.
Samanos tampa minkštu patalu, spygliai gydomaisiais vaistais, grybai ir uogos gardžiu maistu.
Pakviesime vaikus klasėje pajusti mišką, pauostyti ir paliesti, kalbėsime apie miško naudą, jo gėrybes ir gamtosaugą. Įtrauksime vaikus į protėvių pasaulį, supažindinsime su pamirštais papročiais ir gamtos naturaliais gydomaisias būdais, skirtingais metų laikais.
Ši edukacija žaismingai, per pasakojimus,uoslę, pojučius, poeziją pateiks dalyviams gamtos mokslus ir gamtosaugos pagrindus.

Savo eiliuotą pasakėlę “Miško talka” iš knygutės “Mano mažasis pasaulis”, kurioje atsispindi meilė gamtai ir jos gyventojams, kuri pamoko vaikučius mylėti ir tausoti gamtą, skaitys autorė Kristina Petkutė-Gregor.


Edukacija skirta atkreipti dėmesį į perteklinį vartojimą ir išmokyti būdų, kaip galima prikelti savo turimą drabužį antram gyvenimui. Užsiėmimo metu bus naudojami savi arba iš atiduotuvės kabyklos surinkti drabužiai, mokomasi drapiruoti, dekoruoti, piešti, karpyti ir kitaip atnaujinti drabužį. Dalyviai bus supažindinami su mados pasauliu, greitu jo tempu ir kaip kiekvienas gali prisidėti prie pokyčių, ilgesnio vartojimo ir ekologijos. Tai aktyvus užsiėmimas, kurio metu vaikai ieškos sau reikalingų elementų, juos kurs, bus skatinami ieškoti savo individualaus stiliaus, kūrybiškai spręsti užduotį ir tuo pačiu diskutuoti, su kokiomis problemomis jie susiduria, kaip mato madą ir ką ji jiems reiškia, kokia galėtų būti ateities mada. Po užsiėmimo kiekvienas turės savo atnaujintą drabužį, bus susipažinęs su drabužio atnaujinimo technikomis ir galės jas pritaikyti kituose kūrybiniuose procesuose.


Vilniaus katedros požemiai ir varpinė (5-8 kl.)

Edukacijoje aplankomos dvi vietos - aukštyn lipama į katedros varpinės bokštą, kur drąsiausi moksleiviai galės apžiūrėti miestą iš 45 metrų aukščio ir pamatyti senojo laikrodžio varpus. Žemyn moksleiviai keliauja į Vilniaus katedros požemius, kurie pristato pristato šventovės, stovinčios vienoje seniausiai gyvenamų Vilniaus vietų, istoriją, pastato kaitą, čia palaidotus Lietuvos valstybei ir Bažnyčiai nusipelniusius asmenis.


Edukacinė programa „Velykinio margučio ornamentai“ 2-5 kl. mokiniams

Lietuvoje kiaušiniai marginami nuo seniausių laikų. Kasmet praėjus didžiosioms metų šventėms, senoliai suskubdavo ruoštis Šv. Velykoms, nes dažus margučiams reikėdavo pasigaminti patiems ir iš anksto. Juos ruošdavo iš ąžuolo, alksnio, šaltekšnio žievės, džiovintų dilgėlių, ramunėlių, rugiagėlių, svogūnų lukštų ir kitų aplinkui augančių augalų. Juos palikdavo subręsti, o jau vėliau natūraliu bičių vašku nurašytus kiaušinius merkdavo į šiuos dažus. Šiandien viskas paprasčiau nuvykę į parduotuvę įsigyjame lengvai paruošiamas chemines spalvas, jas sumaišome pagal instrukciją, ir viskas marginimui pasiruošta. Jei siekiate susipažinti su senosiomis kiaušinių marginimo tradicijomis, istorija,
Edukacinė programa „Kiaušinių marginimas vašku“ skirta 2-5 kl. mokiniams norintiems supažindinti su kiaušinių marginimu senąja technika - rašytiniu būdu, jo ištakomis, istorija. Taip pat, šia edukacija siekiama perduoti senąsias kiaušinių marginimo tradicijas jaunajai kartai.
Edukacijai suteikiamos visos priemonės kurios reikalingos šiai veiklai: balti (kietai virti vištos kiaušiniai), natūralus bičių vaškas, stovelis su žvake, metalinis indelis, įrankis su adatėle gale, natūralūs dažai. Edukaciją veda tautodailininkė, edukacinių programų ir etninės kultūros specialistė, puodynių ir kiaušinių margintoja senoviniais lietuvių raštais edukatorė Alina Milašienė.
Atvykę dalyviai susipažins su Šv. Velykų tradicijomis, papročiais, marginimo technikomis, spalvų reikšmėmis. Vėliau karštu bičių vašku nusirašys du kiaušinius, merks juos į natūralius dažus. Margučius dalyviai pasiims su savimi namo.
Ruoškimės Šv. Velykų  šventei kartu!


Edukacijos tikslas – kūrybiškai ugdyti vaikus lėlių teatro metodika - patirti kūrybos proceso džiaugsmą kuriant personažą, puoselėti meninį skonį, išmokyti teatrinės raiškos įgūdžių, sceninės drąsos ir išraiškos. Lavinti vaizduotę, viešo kalbėjimo, persikūnijimo į personažą, vaidybos gebėjimus.
Uždaviniai: 1.	Mokymas iš tvarių medžiagų susikurti nesudėtingą teatro personažą-lėlytę (kūrybinis darbas). 2. Trumpa lėlių teatro pamokėlė, kaip vaidinti (pavyzdžio demonstravimas), 3. Grupės vaidinimo kūrimas-inprovizavija (procesas). 4. Spektakliuko aptarimas, vaikų nuomonės, refleksija (grįžtamasis ryšys).
Kurdami personažus ir vaidindami, vaikai ne tik atsiskleis kūrybiškai, bet turės galimybę savyje atskleisti kūrėją, įgaus pasitikėjimo, drąsos, išmoks geriau išsisakyti, vertinti save ir kitus, įgaus atsparumo patyčioms. Teatro žaidimas yra puiki psichologinė priemonė išsikalbėti per kūrybinį procesą, atsipalaiduoti ir realizuoti gebėjimus.
Edukaciją ves Rasa Ripskienė, Joniškio kultūros centro vaikų ir jaunimo teatro „Bendraamžiai“ režisieriaus padėjėja, kurianti lėlių spektaklius, vedanti lėlių teatro edukacijas Joniškio m. vaikų darželių vaikams, pradinių klasių moksleiviams.


Kauno moksleivių techninės kūrybos centras

Animacijos edukacija skirta 1-6 klasių mokiniams supažinti juos su animacijos kūrybos procesu, analizuojant pasakų siužetus, charakterius, ar teigiamus ir neigiamus bruožus. Netikėčiausias ir įdomiausias šios edukacijos momentas yra tada, kai išlaisvėjus vaikų fantazijai įsižiebia kūrybiškumo ugnis ir dažnai, jau visiems gerai žinomas siužetas, mokinių rankose virsta nauja pasaka ar pasakojimu ir sukuriamas animacinis filmukas. Užsiėmimo metu mokiniai analizuos žinomų pasakų ar kitų pasirinktų literatūros kūrinių pagrindinius veikėjus, kurs savo pasakojimus ir personažus, sukurs animacinius fonus, efektus, dirbdami su nesudėtingomis programomis ir kameromis juos animuos, įgarsins veikėjų tekstus. Edukacijos metu mokiniai gilinsis ne tik į technologinius animacijos kūrimo principus, bet taip pat analizuos tekstus ir veikėjų charakterius. Literatūros tekstus rinksimės atsižvelgiant į mokinių amžiaus grupę: pasakas, vaikų dainas, patarles, priežodžius, mįsles rekomenduojama 1-2 kl. mokiniams, lietuvių liaudies ar Brolių Grimų pasakas - 3-4 kl. mokiniams, o H. K. Anderseno, A. Lindgren, S. Lagerlof kūrinių ištraukas - 5-6 kl. mokiniams. Edukacijos metu kiekvienai grupei suteikiamas kompiuteris su reikiama technologine įranga ir animacine kamera. Kūrybinis procesas yra orientuotas į vienos akademinės valandos užsiėmimą. Edukacijos metu sukurtas filmas techniškai sutvarkomas ir dalyviams atsiunčiamas elektroninėmis ryšio priemonėmis.


Kauno fotografijos galerijos kūrybinė laboratorija

Lietuvos fotomenininkų sąjungos Kauno skyrius

Plati ir įvairiapusiška Kauno fotografijos galerijos parodų programa suteikia galimybę susipažinti tiek su Lietuvos, tiek su užsienio autorių kūryba. Apsilankymas galerijoje prisidės prie fotografijos, kaip svarbaus Lietuvos ir pasaulio kultūros dėmens suvokimo įtvirtinimo. Apsilankę galerijoje, dalyviai išmoks atskirti galeriją nuo muziejaus, bus supažindinti su galerijoje veikiančia ekspozicija ir sudalyvaus įdomiose, pagal parodą pritaikytose kūrybinėse dirbtuvėse. Pasitelkus ekspoziciją, kviesime pradinukus dialogui su menininku – mokysimės, kaip žiūrėti į fotografiją ir ją analizuoti. Sieksime akcentuoti ne tik formaliąsias nuotraukos savybes, kaip apšvietimą, kompoziciją ar istoriją, bet ir emocinį fotografijos pradą – pasirinkę emociškai skirtingas nuotraukas, dalyvius skatinsime pastebėti tas emocijas, jas įvardyti ir, nuo jų atsiremiant, reflektuoti savąsias. Pradinių klasių moksleiviui nėra lengva ir paprasta atpažinti, suprasti savo bei kitų žmonių emocijas, todėl fotografija gali būti panaudojama kaip priemonė jų suvokimui. Užsiėmimas konstruojamas taip, kad pati fotografija tampa laidininke tarp dalyvių ir fotomenininkų kuriamų emocijų pasaulių. Tokiu būdu skatinamas prigimtinis kūrybiškumas, suteikiama erdvė moksleivių individualiai interpretacijai ir savirefleksijai. Po ekskursijos parodoje ir diskusijos, pradinukų lauks individuali kūrybinė užduotis.


Edukacijos tikslas - supažindinti mokinius su  savo pinigų tvarkymu, t.y. finansiniu raštingumu.
 Suteikti žinių apie pinigus, skatinti kūrybiškumą ir kritinį mąstymą, generuojant, analizuojant idėjas, kaip aš galiu uždirbti, taupyti, išleisti ir skolinti- investuoti. Ugdyti  mokinio sąmoningumą, atsakingumą, savęs  pažinimą.Mokyti  kultūringumo bendraujant ir bendradarbiaujant, skatinama būti originaliu, "perlipti per save" pristatant užduotis klasei, lavinti mokinio kalbinius viešojo kalbėjimo įgūdžius,  nugalėti savo baimes. Edukacijos metu ateliekamos loginės,kūrybiškumas ir  kritinį mąstymą lavinančios užduotys, kurios kaitaliojamos su judriais žaidimais.Žinios įtvirtinamos -žaidimu- vitorina.
Kultūrinės edukacijos metu mokiniai turi galimybę sužinoti, kaip atsirado pinigai, kas yra finansinis raštingumas- taip pralėsdami savo kultūrinį sąmoningumą, ugdosi platesnį supratimą  apie pinigų valdymą, vertybes – tvarumą, ekonomiškumą.
Mokiniai turės supratimą, kaip elgtis su pinigais, kad jų turėtų, kaip taupyti ir išleisti. Susiformuos pagrindus apie savo  pinigų tvarkymą, bendradarbiaudami įgis sąmoningumo.


Tvarumo laboratorija: popieriaus transformacijos

Klaipėdos apskrities Ievos Simonaitytės viešoji biblioteka

Popieriaus laboratorijoje ne tik sužinosite, kaip keitėsi popieriaus gamybos technologijos nuo seniausių laikų iki šių dienų, tačiau ir patys išbandysite rankų darbo popieriaus gamybos techniką. Edukacijos metu kritiškai įvertinsime popieriaus gamybos sąnaudas nustatydami poveikį gamtai ir žmogui. Naudodami dizaino mąstymo principą kursime popieriaus panaudojimo vizijas. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis pasigamins po popieriaus lapą naudodamas popieriaus plaušo sėmimo sietelį ir sužinos, jog popieriaus gamyba – nelengvas ir atsakingas darbas, kuriam reikalingas susikaupimas ir klasės draugų pagalba. Popieriaus gamybos dirbtuvės – tai nuotaikingas užsiėmimas suteikiantis galimybę popieriaus gamybos procesą pažinti praktiškai.


Ekskursija „Kuršių nerijos kultūrinis kraštovaizdis“

Edukacinė ekskursija „Kuršių nerijos kultūrinis kraštovaizdis“ – tai patyriminio pobūdžio kelionė per tris muziejus (Rašytojo Thomo Manno memorialinį muziejų, Kuršių nerijos istorijos muziejų, Nidos žvejo etnografinę sodybą) ir Nidos etnografines kapines, išsidėsčiusius beveik per visą Nidos gyvenvietės teritoriją. Jos tikslas – ne tik pažinti Kuršių nerijos istoriją ir vietos bendruomenės – tiek "istorinės", tiek šiuolaikinės – gyvenimo ypatumus bei įtaką šio krašto kultūrinio kraštovaizdžio formavimui, bet ir paskatinti dalyvius patyrinėti savų gyvenamųjų aplinkų praeities ir šiandienos sąsajas, bei savo pačių įtaką jų formavimui.


Edukacinė paskaita „Užgavėnių papročių simbolika“

Šios paskaitos dėka susipažinsime su Užgavėnių šventimo papročiais, magija, simboliais, ieškosime šios šventės ištakų bei prasmės. Aiškinsimės, kada švenčiamos Užgavėnės, kokia turėjo vyrauti nuotaika, kokie būtini tos dienos  atliekami ritualai. Ieškosime paslėptų šventės simbolių, tikėjimų bei burtų, aiškinsimės jų prasmes. Analizuosime, ką tą dieną ir kodėl valgė mūsų protėviai, ieškosime, kuriame Lietuvos regione šio valgio tradicija išlikusi ir mūsų dienomis. Aiškinsimės, nuo kada pagrindiniu Užgavėnių patiekalu tapo blynai ir ką jie simbolizuoja. Susipažinsime su Užgavėnių kaukių kolekcija  ir jų geneze. Mokiniai bus mokomi atskirti ikikrikščioniškas ir jau krikščionybės adaptuotas Užgavėnių tradicijas, kurios buvo svarbios lietuviškos kaimo bendruomenės gyvenime. Paskaitos pabaigoje KAHOOT programėlės pagalba bus surengta viktorina, leidžianti užtvirtinti gautą informaciją.
Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti lietuviškus Užgavėnių papročių simbolius, jų atributus bei reikšmes, skatinama pagarba lietuviškoms tradicinėms šventėms, kultūrai, paveldui ir papročių perdavimui ateinančioms kartoms.


Smėlio atvirutės Tapyba spalvotu smėliu technika yra skirta lavinti smegenų veiklą, motoriką, skatinti susikaupimą, vaizduotę, padėti koncentruoti dėmesį bei, per piešinį, vystyti sugebėjimą išreikšti save. Teorinėje dalyje aptarsime atvirutės atsiradimo istoriją. Peržvelgsime pavyzdžius. Aiškinsimės, kokios atviručių kūrimo tendencijos buvo Lietuvoje. Praktinėje dalyje susipažinsime su smėliu kaip naudinga iškasena, jos kilme, panaudojimo būdais. Aptarsime darbo su spalvotu smėliu specifiką, spalvų gamą. Išlaisvinsime savo kūrybą. Vaikai sukurs smėlio piešinį iš spalvoto smėlio. Piešinys pritaikomas pagal norimą temą. Jį klijuos ant jau paruoštos popierinės atvirutės. Dekoruos karpiniais.


Menas išgelbės pasaulį arba kaip suprasti meną

Keista, bet dar ir šiandien į modernų meną (XIX a. pab. – XX a. pr.) daugelis žiūri nepatikliai. Neretai nuostabą ar net juoką sukelia 1915 m. sukurtas K. Malevičiaus paveikslas „Juodas kvadratas“. Vis dar nesuvokiama, kad menininko dvasinė tikrovė gali būti išreikšta įvairiomis meninėmis priemonėmis. Dažnas pamatęs įvairių XIX a. pab. – XX a. pr. modernizmo meno srovių kūrinius pamano, ar net garsiai replikuoja: „ir aš taip galėčiau“. Nenumanydami, kad spalvinė klausa, novatoriškumas, koncepcija nėra lengvai suvokiami ir kopijuojami dalykai. Daugeliui sunku suprasti modernizmo meną, jis atbaido neįgudusį vartotoją, dėl nežinojimo bei kelia daug klausimų: kas yra modernistinis menas, kodėl jis atsirado, ką menininkai norėjo savo menu pasakyti? Kokia viso to esmė? Kodėl jis jiems atrodo nesuprantamas, nepriimtinas, svetimas ar net brutalus. Todėl pagrindinis šio užsiėimo tikslas ir yra atsakyti moksleiviams į paminėtus klausimus supažindinant juos su XIX a. pab. – XX a. pr. išaugusiais įvairiais meniniais sąjūdžiais, kurie dabar vadinami modernizmo menu. Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje moksleiviai sužinos, kodėl XIX a. pab. – XX a. pr. menininkai ėmė laužyti akademines taisykles, kodėl ėmė studijuoti pirmykščių genčių meną, ieškojo naujų išraiškos priemonių ir daug eksperimentavo. Sužinos kokios modernaus meno srovės bei judėjimai iškilo, kuo jie ypatingi, kokios meninės išraiškos priemonės buvo naudojamos, kokie menininkai buvo įvairių modernizmo meno srovių pradininkai, kokie žymiausi jų darbai. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai dirbs grupėse. Kiekviena grupė atliks meninę užduotį susijusią su skirtinga modernistinio meno srove (pvz. kubizmu, puantilizmu, fovizmu, futurizmu, siurrealizmu). Atlikdami užduotis grupėse moksleiviai pajus komandinio darbo privalumus, tarsis dėl būsimo kūrinio idėjos, meninio sprendimo, pasiskirstys darbais. Smagios meninės užduotys įtrauks moksleivius į kūrybinį procesą, padės pažintis modernistinio meno pasaulį.


Nuo pat seniausių laikų svarbus žmogaus gyvenimo aspektas buvo apginti save, savo artimuosius bei savąjį kraštą. Užsiėmimo metu domėsimės ir aiškinsimės kaip buvo ginama LDK sostinė nuo pat jos įkūrimo iki XVIII a. pabaigos. Kas paskatino Vilniaus gynybinės sienos atsiradimą? Kam ir kodėl buvo pastatyta vienintelė tokia Lietuvoje – Vilniaus bastėja? Tyrinėdami ir aiškindamiesi Vilniaus bastėjos istoriją, keliausime po svarbiausius, o kartais ir netikėčiausius Lietuvos bei Vilniaus istorijos periodus, įvykius ir paslaptis. Dalyviai ne tik sužinos naujų Vilniaus istorijos detalių, plės savąjį žodyną bei mokysis orientuotis istoriniame laike, bet ir patys taps istorijos tyrėjais, bandydami atrakinti praeities paslaptis.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kultūros edukacijos užsiėmimo metu, autentiškoje Prezidento rūmų aplinkoje, dalyviai susipažins su Lietuvos Prezidento institucija ir prezidentais Antanu Smetona, Aleksandru Stulginskiu ir Kaziu Griniumi. Vėliau kartu su edukatoriumi aptars svarbiausius valstybės simbolius (kalbą, valstybės ir miestų herbus, himną ir Lietuvos valstybinę, istorinę ir Prezidento vėliavas), jų reikšmę bei aiškinsis, kaip visa tai atsispindi kasdienybėje. Edukatorius kartu su mokiniais bandys atsakyti į klausimus: Kas mums kiekvienam yra Lietuva? Ar galime ją apčiuopti ir išmatuoti? Kuo mums yra svarbi lietuvių kalba? Kaip mus supanti aplinka tampa ženklais ir simboliais? Kas užkoduota svarbiausiuose Lietuvos simboliuose: vėliavos spalvose, herbe jojančiame raitelyje bei himno žodžiuose? Aiškinsimės, kaip mes suprantame svarbiausiuose valstybiniuose simboliuose užkoduotas vertybes ir kaip tai veikia mūsų elgesį ir mus supančią aplinką? Per žaidimus ir smagius pokalbius edukacinės programos dalyviai ne tik atsakys į iškeltus klausimus, tačiau tuo pačiu bus ugdomas jaunų žmonių noras saugoti, puoselėti, prižiūrėti ir mylėti Lietuvą, bus formuojama jų savigarba bei atsakomybė už tautą ir valstybę.


LIETUVA - mano namai! Odinio raktų pakabuko gamyba!

Tuk tuk! Tai - dažnai girdimas garsas odininko dirbtuvėje. Kalam, plakam kaip širdelė..  O mūsų širdelėse visada gyvena meilė savo šaliai. Taigi, ar norėtumėte pasigaminti odininį savo raktų pakabuką namuką, kuriame gyventų meilė ne tik savo artimiesiems, bet ir savo šaliai? O gal norite pabandyti iškalti žodžius odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet kviečiame į Druskininkus, į amatų centro „Menų kalvė“ odininko dirbtuves. Čia ne tik susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, piešti ant odos, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos raktų pakabuku kišenėjė! Laukiame Jūsų ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!


Edukacijos metu: bus pristatomi žydų religinės praktikos ritualai, kasdiena, gyvenamoji erdvė. Taip pat aptartas pasiruošimas Šabui, aptariama kaip šiai dienai kaupiamasi ir kaip tvarkomasi rengiantis sutikti Šabo pradžią griežtai nustatytu laiku. Pažinsime tradiciją, atėjusią dar iš Senojo Testamento, skelbiančio, kad Aukščiausiasis pasaulį sukūrė per šešias dienas, o septintąją ilsėjosi ir pasiaiškinsime ar tiesa, kad darbo nutraukimas - tai visiškai nieko neveikimas. Pasitelkę kūrybiškumą diskutuosime kokius darbus žydai privalo atlikti ir kurią vis tik vengti Šabo dieną.
Šis edukacinis užsiėmimas ugdys sąmoningumą priimant kitokią kultūrinę tradiciją; paslauga skatins pagarbą žydų
bendruomenės tradicijų atžvilgiu, kels klausimą apie teisę išpažinti ir laisvai pareikšti savo religinius įsitikinimus. Paslaugos
gavėjai plės tolerancijos ir empatijos aspektus šiuolaikinės visuomenės kontekste.


Be ko neįmanoma įsivaizduoti Dzūkijos? Be pušynėlių, upelaičių, pelkučių ir šiame gamtos prieglobstyje gyvenančių, kuriančių žmonių. Edukacijos metu leisimės į patyriminę istorinę, gamtinę, etno kelionę mišku, kurios metu panelė Pušis vaikams bylos, kaip seniau gyveno dzūkai: ką veikė savo kasdienybėje, kaip leido laisvalaikį, kokius rakandus gaminosi, kaip išgyveno negandas ir nepriteklius. Vaikai sužinos, kodėl dzūkams toks svarbus miškas, kokią įtaką jis turėjo jų kūrybai, sveikatai, šeimyniniam gyvenimui. Vaikai sužinos ir apie prieš 100 metų gyvenusių vaikų kasdienybę, išmoks posmelį dzūkiškos dainos, žais dzūkiškus judrius žaidimus, ragaus pušų arbatą, pažins mišką visais pojūčiais, atliks gamtines užduotis bei pasigamins darbelį iš pušies: paukščių lesyklėlę iš konkorėžio žiemą, vabalų viešbutį kitais metų laikais. Jeigu oras geras, visa programa vyks miške, jei ne - didžioji jos dalis patalpose. Programos tikslas - supažindinti vaikus su Dzūkijos regiono etninės kultūros ypatumais ir savitumu per kultūrinę, istorinę, pilietinę, gamtos ir žmogaus ryšio prizmę.


Įveik magišką teatro labirintą! Teatro labirintas tai smagi galvosūkių ir užduočių pilna veikla. Šio žaidimo metu vaikai atliks įvairias kūrybiškas, judrias ir pamąstyti priversiančias užduotis, kurių metu sužinos daug įdomybių apie teatrą. Išsprendę visą labirintą vaikai gaus teatro žinovo pažymėjimą.

Tikslas - padėti mokiniams įgyti teatro krypties žinias, gebėjimus ir įgūdžius, ugdyti kūrybiškumą, komandinius įgūdžius, sklandžią idėjų raišką, prigimtinius gebėjimus ir individualumą.
Uždaviniai:
1. Plėtoti mokinių meninius gebėjimus, kūrybiškumą, komandinio darbo įgūdžius.
2. Ugdyti mokinių kultūrinį sąmoningumą ir estetinę nuovoką, kuriant meniškai vertingą, įvairią ir estetišką, kūrybiškumą skatinančią ugdymosi aplinką.
3. Supažindinti, su teatro elementais, teatro profesijomis, kūrybiniais etapais.

VšĮ „Kultūros gija" studijos tikslas – suburti bendruomenę kultūriniam gyvenimui. Juk kultūra plati kaip vandenynas, čia prisiliečiame prie vienos iš jos gijų. „Kultūros gija" – erdvė, iniciatyva gimti kultūrai, ji gimė iš meilės renginiams ir teatrui.

„Kultūros gija" kūrėja, teatro pedagogė Skaistė Skučaitė dirba jau ne pirmus metus pradinėse mokyklose, organizuoja veiklas bei renginius įvairiaus amžiaus vaikams. Išskleiskim kūrybiškumo sparnus kartu!


Paslaugos tikslas – prisidėti prie 1-4 kl. mokinių ugdymo siekiant jų, kaip individų, kaip atsakingų piliečių, visapusiškos fizinio, intelektualinio, socialinio ir dvasinio potencialo išraiškos. Uždaviniai: (1) supažindinti su laivybos vidaus vandenimis ypatumais, laivavedžių profesija; (2) praplėsti kultūrinį akitatį, supažindinant su etnine Minijos kaimo architektūra, Ventės rago lankomais objektais; (3) supažindinti su terorizmu ir nusikalstamumu vandenynuose, siekiant užkirtsti kelią ir sumažinti smurto aukų skaičių aktyvaus piratavimo zonose. (4) Nemuno deltos augmenijos ir gyvūnijos pažinimas ir stebėjimas ekskursijos laivu metu; (5) Nemuno deltos pažintis pagal žemėlapio nuorodas. Numatomos veiklos: pasakojimas "Šių dienų piratai", edukacinė programa "Pažink Rusnę", ekskursija laivu. Paskaita "Šių dienų piratai" skirta supažindinti su smurtu, terorizmu bei nusikalstamumu vandenynuose, aktyvaus piratavimo zonomis, pastarųjų metų piratavimo statistika, apsaugos priemonių metodais. Edukacinės programos "Pažink Nemuno deltą" tikslas - žemėlapio pagalba supažindinti su Minijos kaimo achitektūros ir Ventės rago lankomais objektais (švyturys, ornitologinė stotis). Ekskursija laivu po Nemuno deltą, Kniaupos įlanka, Minijos upėmis marštutu Minija-Ventės ragas-Minija. Pažintis su laivavedžio profesija, vidaus vandenų laivybos taisyklėmis. Siektinis rezultatai: mokiniai žinos laivybos vidaus vandenimis, laivavedžių profesijos ypatumus. Edukacinės programos "Pažink Rusnę" metu praplės kultūrinį akirat,į bus skatinami mokinių progresyvūs atradimai ir atsakomybė, mokoma vadovauti sau ir kitiems, bendradarbiauti, ugdomas charakteris ir kompetencija, įgyjama pasitikėjimo savimi, atrandami gabumai. Ugdoma atsakomybė saugojant unikalią Nemuno deltos gamtą ir jos gyvūniją. Paskaita "Šių dienų piratai" praplės mokinių žinias apie terorizmą ir nusikalstamumą vandenynuose, aktyvaus piratavimo zonas, pastarųjų metų piratavimo statistika, apsaugos priemonių metodus.


Kūrybinės gaminio-žaidimo dirbtuvės, tai - įdomi patirtis, kūrybiškas atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Kryžiukai-nuliukai" metu pristatomas žaidimas, jo taisyklės ir suteikiama galimybė patiems išbandyti praktiškai, t. y. kiekvienam susikurti savo žaidimą. Pamokoje piešiama, liejami dažai, dekoruojamas medžiaginis maišelis, piešiame žaidimo "lenta", sukuriamos medinės savito dizaino "figūrėlės". Gal Jūsų kryžiukai-nuliukai taps augalu ar gyvūnu? Ženklu? O gal dar kuo? Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą kelioninį žaidimą, kuris džiugins ne vienerius metus, bus lengvai transportuojamas, detalės nepasimes ir primins gerą laiką su klasiokais. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Neturint jokių dizaino ar tapybos pagrindų, galima sukurti labai gražų žaidimą.


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Edukatorius papasakos suvenyrų gaminimo technologiją, o paskui parodys kaip juos pasigaminti. Reikalingos priemonės – marlė, bintas, vanduo ir sausi gipso milteliai. Marlę ar bintą sukarpyti nedideliais kvadratais, iš vandens ir gipso miltelių sumaišyti mišinį. Ant suformuoto kartoninio kūgio formos būtina uždėti polietileninį maišelį, o ant jo jau dėti gipso mišinyje pamirkytus marlės gabalus. Audinys su gipsu stingsta labai greitai, todėl laukti, kol vienas sluoksnis sudžius, nereikia. Sustingusius suvenyrus galima nudažyti akriliniais dažais ar guašu, papuošti audiniais, kailiu.


Muilą naudojame kasdien, tačiau nesusimąstome kaip jis atsirado, kaip prausėsi mūsų seneliai ar proseneliai, ar kokia jo sudėtis. Edukatorės „skalbėjos“ papasakos muilo atsiradimo istoriją, pristatys muilo gamybos būdus, supažindins su skalbimo įrankiais, jų panaudojimu. Moksleiviai ne tik klausysis apie įrankius, bet ir patys skalbs medinėse geldose su metalinėmis bei medinėmis rumbėmis. Po pažinties su skalbimo įrankiais dalyviai bus pakviesti į kūrybines dirbtuves, kur pasigamins individualaus kvapo, formos bei spalvos muilą!


„Teleskopas ir Visata“. Žvaigždės, kosmosas iš arti. 5 - 12 klasės

Visapusiškai informatyvi, moksliniais duomenimis ir žiniomis
paremta pramoginė vaizdinė edukacija - virtuali kelionė teleskopu po Visatą, kurios metu keliaudami patirsime
nepakartojamus įspūdžius. Jei tu nesi astronautas ar žmogus, išmanantis raketų mokslą, tu niekada neturėsi galimybės
pakeliauti po Kosmoso erdves. Ši edukacija suteikia puikią galimybę pamatyti Visatą kaip gigantišką Gamtos meno kūrinį. Kelionės metu iš labai arti susipažinsime ne tik su mūsų galaktika - Paukščių Taku, bet ir su tolimesnėmis galaktikomis. Naudodamiesi specialia kompiuterine programa keliausime ir aplankysime Saulę, Mėnulį, Saturną, Marsą, Juodąją skylę, patyrinėsime jų paviršius, palyginsime skirtingų teleskopų matomus vaizdus. Ši mokslinė - kūrybinė kelionė padeda susivokti apie save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą, Visatos kūrėją. Šia programa skatiname labiau domėtis mokslu ir menine kultūra, jų svarba ir reikšme dabartyje, o ateityje renkantis profesiją bei kuriant ir gyvenant savo gyvenimą. Siekiame, kad šis užsiėmimas klausytoją skatintų kritiškai ir kūrybiškai mąstyti, ieškoti galimybių praktiškai taikyti įgytas žinias šiame visaapimančiame pasaulyje. Svarbiausia - būti lanksčiu, nesunkiai prisitaikančiu prie kasdien besikeičiančio pasaulio. Tikslas - pasijusti neatskiriama ir svarbia Visatos dalimi, mėgautis duotu gyvenimu ir tiesiog būti laimingais neišsenkančiais kūrėjais.
Praktinė dalis - pažintis su teleskopu. Jei dangus giedras ir šviečia Saulė - per teleskopą stebėsime ją. Jei giedros nebus - pažiūrėsime į nutolusius esančius objektus (bažnyčios bokštai, nutolusių daugiaaukščių stogai, tolimiausios eglės kaštonai, inkilas medyje ir pan.). Palyginsime vaizdus plika akimi ir per teleskopą. Klausimai, atsakymai.
Užsiėmimus veda astrofotografas, astronomijos mokslo populiarintojas, privačios observatorijos įkūrėjas Simas Šatkauskas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Natūralių smilkalų gamyba iš vaistažolių ir prieskonių

Lietuvoje smilkalai senovėje gaminti iš vaistažolių ir prieskonių (kadagio, pelyno, jonažolės, šalavijo, ąžuolo žievės, kalendros, stumbražolės, ajero, gintaro ir kt.) ir smilkomi gydomaisiais tikslais, tačiau dabar smilkomų žolių savybės yra deja primirštos. Nuolatiniame strese, skubėjime ir įtampoje gyvenantis žmogus šiandien nėra išrankus ir perka tai, ką jam įperša nuolatinės konkurencijos sąlygomis veikiantis pardavėjas, siekiantis parduoti kuo daugiau ir kuo pigiau. Smilkome dabar labiau pramoginiais tikslais (pvz. norėdami panaikinti blogą kvapą), o didžioji dauguma rinkoje esančių smilkalų gaminami iš nenatūralių, toksiškų, žmogaus sveikatai kenksmingų medžiagų. Prekybos centruose – kaip niekad didelis šių kvapiųjų lazdelių pasirinkimas. Tačiau laboratoriniai tyrimai patvirtino, jog beveik 95% rinkoje esančių smilkalų gali ne tik sukelti galvos skausmą, bet ir stipriai pakenkti žmogaus kvepavimo takams, nervų ir imuninei sistemai ir, galų gale, susargdinti sveiką žmogų.

Tad kviečiame jus į natūralių smilkalų gamybos užsiėmimą, kurio metu jūs savo rankomis gaminsite smilkalus iš vaistažolių ir prieskonių. Sužinosite, kokios medienos pagrindą geriausiai naudoti smilkalų gamyboje. Taip pat sužinosite natūralių smilkalų "klijų" receptą (smilkalus klijuojame medumi ir cukrumi, dėl to jie yra visiškai natūralūs, be jokių toksiškų dervų). Jūsų pasirinimui siūlome net 40 vaistažolių ir prieskonių, naudositės metodine medžiaga, derindami savo smilkalų ingridientus pagal asmeniškai jums tinkančias jų savybes. Kiekvienas dalyvis pasigamins po 10-12 natūralių smilkalų iš savo pasirinktų vaistažolių ir prieskonių. Po užsiėmimo jums atsiųsime metodinę medžiagą apie kiekvienos vaistažolės ir prieskonio savybes, poveikį, suderininamumą, kuria galėsite naudotis toliau savarankiškai kurdami smilkalus namuose.


Edukacinis užsiėmimas „Pabėgimo kambarys SOS“

Modernus edukacinių ir ekstremalių patirčių turinys Pabėgimo kambaryje SOS sukurtas remiantis tikrų situacijų ir veiksmų liudijimais, vykdant minų paieškos, identifikavimo ir sunaikinimo darbus laive M52 Sūduvis.

•	Dalyvių laukia įvaizdinta minų medžioklės operacija, kurios metu reikės gerai įsiklausyti į kapitono komandas, identifikuoti ir atkoduoti gautas paslėptas žinutes, gerai orientuotis aplinkoje, veikti įšvien, būti greitiems, drąsiems, išmaniems priimant sprendimus, išbandant specialiąją laivo įrangą. Netrūks įtampos gaisro akivaizdoje, plaukiant minų nusėtu dugnu ir…
•	Dalyvių laukia kova už laivo gyvybingumą, atliekant išminavimo darbus – detonaciją.
•	Dalyvių laukia nepakartojama patirtis – čia sužinos tikrąją žodžių SAUGOTI ir GINTI vertę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa susideda iš dviejų dalių - teorinės ir praktinės.  Programos tikslas - supažindinti mažuosius programos dalyvius su Mažosios Lietuvos regiono etnokultūriniais elementais, teatralizuotai pristatant pamario krašto senąjį amatą - žvejybą medinėmis valtimis.  Kintų Vydūno kultūros centro kieme eksponuojama sena Venterinė valtis, prie kurios dalyvius teatralizuotai pasitinka etnogarfiniais rūbais apsitaisiusi žvejo žmona. Ji ateina susirinkti vyro sugauto laimikio ir sutinka vaikus, kuriuos įtraukia į diskusiją apie senus ir naujus laivus. Parodo  Venterinę valtį, joje esančius įrankius ir kokias žuvis vyras dažniausiai mariose sugauna, kiek laiko jis praleidžia mariose, ką valgo, kur miega, ką daro užklupus audroi.  Žaismingo dialogo pagalba kiekvienas vaikas skatinamas diskutuoti atsakyti ir užduoti jam iškilusius klausimus. Taip išsiaiškinama apie pagrindines valties dalis, išgirsta naujus tarmiškus žvejybos įrankių pavadinimus, bando atspėti kam jie naudojami. Betarpišku bendravimu ir teatralizuoto dialogo principu programos dalyviai įtraukiami į klausimų ir atsakymų pokalbį. Programos dalyviai sužinos, kaip reikia paruošti valtį ir kokius įrankius su savimi privalo turėti žvejas. Kokie išlikę prietarai ir kada žvejas jų paisydavo. Kokius reginius ar nutikimus vieni kitiems pasakojo žvejai. Improvizuota žvejo žmona pakviečia vaikus pažiūrėti koks laimikis įklivo į tinklą ir kviečia vaikus į pagalbą išrinkti žuveles-magnetukus, spalvinimo rušinius.  Žvejo žmona tarmiškais pavadinimais vardina traukiamas žuvis ir vaikų klausia, kokias žuvis jie pažįsta ir gal žino kaip jos atrodo.  Vaikai kviečiami į dirbtuves prie edukacinio stalo, kur  tęsiama praktinė ir kūrybinė dalis.  Klasėje vaikai prisimena marių žuvelių raštus, kaip jų švynai ir pelekai blizga saulėje, kaip gali raibuliuoti įvairiomis spalvomis. prisiminimui apie pamario kraštą vaikai išsineša nuspalvintą medinę žuvelę-magnetuką.


Edukacinis užsiėmimas "Diena prieš 1000 metų" (1-4 kl.)

1-4 klasių mokinius pakviesime praleisti laiką kaip prieš 1000 metų Edukacijų namuose Drevernoje. Užsiėmimo metu žaidimo forma mokiniai bus supažindinti su IX-XII a. duonos ir jos gaminių kepimo kulinariniu paveldu ir tradicijomis. Vaikai sužinos iš ko ir kaip prieš 1000 metų mūsų protėviai kepė duoną ir bandeles, kaip leisdavo kasdienybę, linksmindavosi. Mokiniai patys senoviniu ir autentišku būdu keps duonos paplotėlius atviroje laužavietėje ant juodmetalio plokštės, keps bandeles ant nužievintų šakelių, stebės kaip kepama duona senovinėje dūminėje krosnyje. Edukacijų namuose užsiėmimo dalyviams bus atkurta ir pristatyta IX-XII a. buitis, pramogos, gyvensena, kulinarinės tradicijos, archeologiniai radiniai, kostiumai ir papuošalai. Kol lauks krosnyje kepančios duonos, vaikai žais skirtingus senovinius stalo žaidimus, susipažins su senoviniais laisvalaikio praleidimo būdais. Užsiėmimui besibaigiant glaustai apibendrinsime pateiktą medžiagą, akcentuosime svarbiausią informaciją, atsakysime į vaikų užduodamus klausimus bei įteiksime dovanėlių! Paslauga atliepia prioritetinę 2023 m. valstybės minimą svarbią sukaktį „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-sias metines“.


Orientacinis žaidimas KLAIPĖDOS LEGENDOS

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Lankomus objektus turėsite rasti patys, pagal mūsų virtualaus gido Braino siunčiamas užuominas ir užduotis. Gidas visos kelionės metu Jums neleis pasiklysti, o susidūrus su rimtu iššūkiu - visada bus pasiruošęs padėti.
Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis.
2 km. maršruto po Kaipėdą metu sužinosite, kur dingo prašmatniausi Klaipėdos statiniai, ką pasakoja legendos apie šį jaukų uostamiestį, išgirsite pačių įdomiausių istorijų.

Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Klaipėdoje!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas yra tikras žmogus, tačiau fiziškai su jumis nedalyvauja: jis realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale.
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kvirkato turnyras 7-10 kl. (išvykstamasis Lietuvoje išskyrus Kauno miestą ir rajoną)

Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Atvyksime pas jus ir papasakosime apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pamokysime žaisti kvirkatą - įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre!
Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su intelekto negalia, pravestas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.
Paslauga teikiama visoje Lietuvoje, išskyrus Kauno miestą ir rajoną. Minimalus viename užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 25, užsakant ne mažiau nei 2 užsiėmimus, vedamus vienas po kito.


Tradicinių amatų centras "Meniškas kaimas"

Programos metu sužinosite veltinio atsiradimo istoriją, susipažinsite su Lietuvoje auginamų avelių veislėmis, vilnos rūšimis, veltinio gaminiais, bei jų pritaikymu buityje. Patys pamėginsite karšti (šukuoti) vilną . Iš vilnos susiklosite pagrindą paveikslui. „Tapysite“ įvairiaspalve vilna. Išmoksite išgauti ryškias spalvas, pustonius bei šešėlius. Dekoruosite įvairiais natūraliais pluoštais: šilko, lino, , kanapės... Velsite, skalausite, formuosite ir namo parsivešite originalų šiltą paveikslą – padėkliuką


Meninė edukacija - Mandalos iš spalvoto smėlio

Tai spalvų kupina pamokėlė, kurioje vaikai susipažins su mandalų kūrimu ir jos atsiradimo istorija bei svarba mūsų gyvenimui. Mandala - tai vidinio žmogaus pasaulio, žmogaus dalios atspindys. Kartu pasinersime į spalvoto smėlio terapiją, kuri leis laisvai išreikšti savo mintis, emocijas, nuotaikas. Ugdysime vidinę harmoniją, savęs pažinimą, susikaupimą, didesnį pasitikėjimą savimi ir savo jėgomis. Susipažinsime su Rytų kultūros mandalų kūrimu ir sužinosime kaip jos pasireiškė lietuvių kultūroje. Klausysimės meditacinės muzikos ir susikursime aplinką su atviru ir nuoširdžiu buvimu kartu. Kiekvienas vaikas pasigamins po nepaprastą prisiminimą - mandalos piešinį, kurį galės parsinešti namo, o įgyta patirtis moksleiviams padės kituose ugdymosi procesuose bei visuomeninėje veikloje. Taip pat per mandalų kūrimą, bus skatinamas kultūrinis ir istorinis šalies sostinės pažinimas, ieškosime bendrų sąsajų su "Vilnius 700" sukaktimi ir istorijos detalėmis.


Ekskursija/žygis Vilnelės krantais: upės kaimynų istorijos!

Vilnios upės kaimynystė tikrai ypatinga – nuo Užupio meno kūrinių iki Raudonosios knygos paukščių! Ilgiausias sostinės balkonas ir seniausias ąžuolas taip pat čia. Ir ne tik… Kviečiame vaikus leistis į nuotykių žygį ir pažinti unikalias Vilniaus istorijas, tekančias kartu su upe! Ekskursijos metu vaikai įtraukiami į komandines užduotis, žaidimus, naudojamos įvairios priemonės, suteikiančios moksleiviams papildomų patirčių.

Žygio metu nukeliaujama apie 1,5 km miesto ir gamtos takais, būtina patogi avalynė.


Edukacinė programa „Kuršėnų molis ir karaliai“ 9-12 kl. mokiniams

Molis - Lietuvos žemės turtas, skaičiuojantis šimtus milijonų metų, menantis net jūros periodą. Nepaisant pasirinkimų gausos, šiandien molis vis dar plačiai naudojamas  - kuriami dailės kūriniai, gaminamos įvairios statybinės medžiagos (čerpės, apdailos medžiagos). Molis mėgstamas dėl natūralumo, ekologiškumo, gebėjimo sugerti ir atiduoti šilumą, ilgaamžiškumo.
Edukacija „Molio meistro dirbtuvėje“ skirta 9-12 kl. mokiniams norintiems pažinti keramikos amatą. Programos tikslas yra supažindinti mokinius su lietuviška keramikos tradicija, jos formavimosi aplinkybėmis, gamybos procesais - lipdymu, džiovinimu, išdegimu, glazūravimu, aplankant keramiko (puodžiaus) dirbtuves ir patiems išbandant sukurti keramikos darbą . Praktinio užsiėmimo metu, lipdant mokiniai patirs kūrybos džiaugsmą, susipažins su keramikos keliu, nuo molio iki gaminio.


Druskos kelias: nuo seniausių iki šių laikų

Šiandien be druskos daugelis neįsivaizduoja savo maisto raciono. Tačiau šis maisto produktas, dabar tekainuojantis centus, kažkada buvo prabangos prekė. Jos istorija prilygsta žmonijos istorijai. Homeras savo „Odisėjoje“ druską pavadino dieviška. Druska – tai dviejų cheminių elementų – natrio ir chloro išgryninta forma – junginys. Kristalinė medžiaga. Smulkinti druskos kristalai atspindi šviesą ir atrodo tarsi balti. Edukacijos metu mokiniai sužinos apie druskos istoriją, ištirs jos savybes, pagamins spalvotą druską ir suvenyrą iš jos. Pažintinė dalis: teorinės dalies metu mokiniams bus parodyta vaizdinė medžiaga apie druskos istoriją, pateiktos interaktyvios kritinio mąstymo užduotys ir klausimai. Mokslinė veikla: vaikai atliks keletą bandymų druskos savybėms ištirti. Kūrybinė veikla: spalvotomis kreidelėmis nudažys druską ir pasigamins suvenyrą. Suvenyrai liks vaikams prisiminimui.


"Peliukas Antanas" - lėlių teatro edukacinė programa  skirta plėsti vaikų saviraišką, kūrybiškumą, stiprinti tarpusavio bendravimo ir bendradarbiavimo įgūdžius.
Programą sudarys trys dalys:
1.  Supažindinimas su lėlių teatro istorija, priemonėmis ir  lėlė. Vaikai pažins lėlę ne kaip žaislą, o kaip gyvą būtybę, su kuria galima bendrauti ir pasidalinti rūpesčiais.
2. Spektaklio rodymas, įtraukiant vaikus į kūrybinį procesą, kuriant istorijos pabaigą.
3. Edukacija baigiama refleksija, kuri padės vaikams susieti ankstesnes žinias su naujomis, taip pat bus kalbama apie tai ką vaikai jautė, ką jie naujo atrado, ko išmoko. Tokiu būdu vaikai bus skatinami daugiau mąstyti ir domėtis, pergalvoti įgytas žinias.


Panevėžio Elenos Mezginaitės viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo „Riedėk riedėk, obuoliuk“ tikslas – ugdyti moksleivių bendruosius gebėjimus, kūrybinį mąstymą supažindinant su nonsenso stilistikos literatūra, pristatant V. V. Landsbergio knygą „Obuolių pasakos“ arba K. Kasparavičiaus pasaką „Obelis“ bei smulkiosios tautosakos kūrinius, praplečiant jaunosios kartos žinias apie vieną iš pagrindinių knygos veikėjų – obuolį, įvairiais aspektais.
Psichologijos klasikai teigia, kad pasakos daro didžiulį poveikį vaiko psichinei sveikatai, gyvenimo kokybei, vertybių sistemai bei įsitikinimams. Fantastikos ir realybės elementų persipynimas  sužadina vaiko vaizduotę, pažadina kūrybines galias ir skatina kurti gyvenimo scenarijus bei rasti išeitis iš keblių gyvenimo situacijų. Edukacinės programos metu skaitysime pasakas iš nonsenso stilistikos knygos V. V. Landsbergio „Obuolių pasakos“ (3 – 4 kl.) arba K. Kasparavičiaus pasaką „Obelis“ (1 - 2 kl.).  Vyresnieji moksleiviai  papildomai bus supažindinami su nonsenso literatūros žanru.
Su pagrindiniu knygos personažu – obuoliu – programos dalyvius susipažindinsime plačiau ir pristatysime vaikams jį ne tik kaip pasakų personažą, bet ir nuostabią gamtos dovaną, gausiai derančią mūsų šalies soduose.
Užsiėmimą tęsime mindami mįsles, išmoksime nuotaikingos skaičiuotės, dainuosime dainelę „Obuoliukai“. Užsiėmimo dalyviai varžysis žaisdami žaidimą „Obuolių slėpynės“, rungtyniaudami linksmosiose estafetėse. Po aktyvios užsiėmimo dalies moksleiviams dar reikės įveikti kūrybinę užduotį – sukurti namuką kirminiukui. Užsiėmimo pabaigoje visi vaišinsis šviežiais ar džiovintais obuoliais.
Siektinas rezultatas – pritraukti kuo daugiau vaikų į biblioteką ir įtraukti juos į skaitymo procesą, kaip vieną iš naudingų laisvalaikio praleidimo būdų, praturtinantį kalbą, suteikiantį naujų žinių, pasitikėjimo savimi, skatinantį mąstyti ir kurti.


Edukacinės programos metu persikelsime į karaliaus Mindaugo laikus. Sužinosite, kokiose pilyse gyveno karalius, kaip atrodė jo aplinka ir žmonės ir kiek svėrė karaliau Mindaugo karių šarvai. Patys galėsime tapti karaliaus kariais - išbandyti katapultą - didžiausią ir pavojingiausią tų laikų ginklą.


Lietuvos laukiniai gyvūnai (išvažiuojamoji edukacija)

Išvažiuojamoji edukacinė programa „Lietuvos laukiniai gyvūnai“ kviečia į kelionę, kurios metu pažinsite patiklius ir draugiškus, plėšrius ir pavojingus, unikalius Lietuvos krašto gyvūnus. Kaip ir kituose pasaulio kraštuose, taip ir Lietuvoje, vienos rūšys yra paplitusios labiau, kitos sutinkamos rečiau, ar visai retai. Edukacijos metu galėsite „pavartyti“ Lietuvos Raudonosios knygos puslapius, atrasti ir pažinti rūšis, kurios be globos, apsaugos ir žmogaus pagalbos gali išnykti. Sužinosite apie nedraugiškas – invazinės rūšis Lietuvoje. Tyrinėsite, analizuosite ir diskutuosite apie grėsmes ir pavojus kylančius, labiausiai pažeidžiamiems, mūsų krašto gyvūnams.


Lietuvos regionų puošmena - tautinis kostiumas

Tautinis kostiumas – vienas iš tautos ženklų, kurį sukūrė tauta ir mūsų tikslas kalbėti apie tautinę savastį nuo mažų dienų.
Edukacijos metu bus pristatyti 5 Lietuvos regionų unikalūs tautiniai kostiumai, leidiniai, kurie apibūdina regionų tautinio kostiumo ypatumus.
Edukacijos tikslas -skatinti mokinius puoštis tautiniu kostiumu.
Edukacijos poveikis  pagerins gebėjimus mokomąją medžiagą labiau sieti su tikru gyvenimu, paskatins daugiau mąstyti ir domėtis regionine kultūra, pergalvoti ką tik įgytas žinias, sustiprins mokinių atkaklumą, smalsumą, kritinį mąstymą. Bendradarbiaudami su mokytojais ir mokiniais įgis bendradarbiavimo, kūrybinės veiklos pilietiškumo ir tautinės tapatybės puoselėjimo įgūdžių.


Tai vaikų kūrybiškumą skatinanti edukacija, kurioje per žaidimą į darnią visumą sujungiamas mokymosi procesas ir kūrybinio mąstymo lavinimas. Edukacijos metu, vaikai pamatę pora praktinių pavyzdžių kaip galima raidę paversti iliustracija, bandys patys pirmąją savo vardo raidę paversti piešiniu. O raidžių ir skaičių pažinimo ir įtvirtinimo įgūdžius gerins bandydami atpažinti dekoratyviniuose piešiniuose paslėptus skaičius ir abėcėlės raides bei iš jų sudėliodami žodžius.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacinė pamoka “Senųjų slavų simboliai: iš praeities į ateitį

VšĮ "Mstislavo Dobužinskio daugiakultūrinis centras"

Slavų metodologiją vystėsi 3000 metų. Ji gimininga Lietuvių metodologijai. Vienas iš jų bruožas – simbolius, daiktinis, vaizdinis ženklas. Slavų liaudies simboliuose užkoduotas tautos kultūros mąstymas, gilios tradicijos ir papročiai amžiais buvo saugoti šeimose ir perduodami iš kartos į kartą. Unikali liaudies simbolika lydėjo žmogų visuose gyvenimo etapuose, nuo gimimo iki mirties, saugodama jį, nešdama sėkmę arba suteikdama trokštamų savybių. Žmogaus kurti, buityje naudoti daiktai, namai ir drabužiai buvo puošiami teigiamais, sakralinę reikšmę turinčiais simboliais. Edukacinė pamoka “Senųjų slavų simboliai” - tai interaktyvi edukacija, kurios metu, naudojant inovatyvius metodus, išlaisvinamas mokinių kūrybiškumas. Edukacijoje susipažinsite su senųjų slavų ornamentų prasmėmis ir simboliais, atversite jų gilesnę prasmę, įsitrauksite į kūrybinį procesą, kurie ženklai simbolizuoja stichijas – ugnį, orą, žemę ir vandenį, sužinosite, kur ir kaip buvo naudojami šie ženklai, kokie jų vaizdavimo ypatumai. Šiandienis dizainas puikiai derina archajiškus raštus su naujomis technologijomis ir moderniomis išraiškos priemonėmis. Gavę žinių ir pradėję atidžiau stebėti tautinius raštus suprasite simbolių kalbą ir jų archetipinę prigimtį, pamatysite šio meno unikalumą ir grožį. Piešimo būdu (pasirinktinai) dekoruosite simboliai, kuri pasiimsite su savim.


Ir žmonės, ir augalai yra šios planetos dalis - lygiaverčiai partneriai. Ryšys su augmenija, atsiradęs nuo seniausių laikų, glaudus ir labai svarbus. Seniau augalai buvo suvokiami kaip statybinė medžiaga, šilumos, maisto šaltinis. Dabar ši samprata kinta: žinoma, kad augalai jaučia, supranta, girdi. Edukacinė programa paskatins pažvelgti į mus supantį augmenijos pasaulį kitomis akimis. Programoje aiškinsimės gamtos paslaptis, mokysimės nustatyti medžių amžių, bandysime pažinti augalus iš sėklų, dalyvausime uoslės lavinimo mankštoje.