Kultūrinė edukacinė programa - orientacinė ekskursija „Vienos gatvės istorija“

Kultūrinės edukacinės programos - orientacinės ekskursijos „Vienos gatvės istorija“ tikslas pažinti prieš du šimtus metų škoto Williamo Hastie suprojektuotą pirmąjį Vilniaus prospektą – vieną svarbiausių ir žinomiausių Lietuvos sostinės gatvių, savyje talpinančią visą paletę urbanistinių, istorinių ir kultūrinių miesto spalvų. Ne kartą keitęs pavadinimą, vėliavas ir skulptūras, 1989 m. galiausiai karūnuotas Gedimino prospektu. Komandinių užduočių pagalba moksleivius siekiama įtraukti į gyvą gatvės tyrinėjimą, supažindinti su čia buvusių bankų, teatrų ir kitų pastatų paskirtimi ir kaita, skatinti susieti dabarties sąsajas su praeitimi, ugdyti komandinį darbą, plėsti intelektines moksleivio galias, jo aktyvumą, pilietiškumą ir atsakingą požiūrį į paveldo išsaugojimą. Supažindinti su istorinius įvykius žyminčiomis vietomis, architektūros ir kultūros vertybėmis, meniniais elementais, istoriniais reliktais. Ekskursijos metu moksleiviai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, kurios papildytos vizualine medžiaga. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.


Edukacinė etnokultūrinė programa ,,O, tai arklys"  skirta 1-10 kl. mokiniams. Apsilankymas ,,Utenos žirgyne“ – tai unikali galimybė pabūti prie žirgų, pažinti jų rūšis, sužinoti  kodėl arklys, žirgas buvo laikomas pagrindiniu ūkio pagalbininku. Pamatysite kuo žirgai šeriami, kur miega, kaip paruošiami jodinėjimui, kinkymui.  Galėsite pamaitinti žirgus savo atsivežtais skanėstais. Aplankę žirgyno augintinius, smagiai įsitrauksite į tradicinio muzikavimo linksmybes: mokysitės padainuoti liaudies dainą, išmėginsite tradicinius muzikos instrumentus ( skudučius, kankles, kleketus ir kt. tarškalus) ir sukursite instrumentinį pritarimą liaudies dainai,  žaisite judriuosius liaudiškus žaidimus, ratelius ir šokius. O visų linksmybių pagrindinis veikėjas bus -  ŽIRGAS.
Edukacijos trukmė : 90 min. Kaina dalyviui: 5 Eur Jūsų laukiame: ,,Utenos žirgyne“ - Liepų g. 31, Joneliškių km., Utenos raj. sav. Kontaktai: +37065029522

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Sofijos Kymantaitės-Čiurlionienės pjesė „Tie metai“ – mažai žinomas kūrinys, kai kurių tyrinėtojų laikomas viena iš nedaugelio lietuvių dramaturgų sukurtų tragedijų. Tai kūrinys apie karo metų inteligentų iliuzijas ir jų žlugimą. Sukurta 1941 m., pjesė apmąsto pirmosios sovietinės okupacijos patirtį. Atskleisdama žmonių mąstymą ir veikimo būdus, tautinę savimonę, S. Kymantaitė-Čiurlionienė apmąsto to meto inteligentus ištikusią krizę. Pjesės autorė parodo, kad jie nebuvo pasiruošę sovietų propagandai, todėl bandė išoriškai prisitaikyti ir veikti slaptai. Pjese „Tie metai“ buvo susidomėjęs režisierius Juozas Miltinis, ketino ja pradėti teatro sezoną, tačiau dėl vokiečių cenzūros spektakliui nebuvo lemta išvysti rampų šviesos. Pjesę iš naujo „atradęs“ režisierius Jonas Vaitkus teigia tikįs tokių kūrinių kaip „Tie metai“ reikalingumu šiandienos teatrui. Nors ir pati autorė, ir jos sukurti veikėjai nestokoja naivumo, pjesė aktualizuoja vertybinį pradą. Režisierius skatina stabtelti ir atsigręžti į praeitį, kad pamąstytume, kokie žmonės tuo metu gyveno ir kodėl įvykiai susiklostė būtent taip. „Tie metai“ supažindins moksleivius su XX a. vidurio įvykiais Lietuvoje, atskleis sovietinės okupacijos užkulisius, parodys, kas yra tremtis, kaip į tai reagavo to meto Lietuvos inteligentija bei ką žmonės sutiko paaukoti, kad išsaugotų savo tėvynę, laisvę ir lietuvių kalbą. Taip pat spektaklis skatins susimąstyti, ką teko išgyventi lietuviams sovietinės okupacijos metu, suvokti, kiek ryžto turėjo kai kurie žmonės, norėdami apginti savo tėvynę ir vertybes, taip ugdant moksleivio patriotiškumą, meilę savo tėvynei, jautrumą ir empatiją.


„Nec aspera terrent!“ (Ir sunkumai nebaugina!)

Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Edukacinis užsiėmimas suformuotas iš dviejų dalių - teorinės ir praktinės. Teorinės dalies metu (skiriama 25-35 min.) užsiėmimo dalyviai supažindinami su Grafų Tiškevičių naudotu „Leliwos“ herbu, kurio ištakos siekia XI amžių. Pristatoma šio herbo atsiradimo istorija ir LDK giminės naudoję šį herbą. Nors “Leliwa” herbo pavadinimo etimologija ir simbolių reikšmė iki šiol neturi argumentuoto paaiškinimo, tačiau Grafų Tiškevičių herbo skydo mėlyname lauke besipuikuojantis auksinis pusmėnulis ir virš jo pakilusi šešiakampė žvaigždė, bei virš skydo kylanti brangakmeniais inkrustuota auksinė grafo karūna su 9 sidabro rutuliukais, o viršūnę vainikuojančios penkios, rečiau – trys, stručio plunksnos - yra gana dažni simboliai heraldikoje, turintys atitinkamą reikšmę ir prasmę. Susipažinę su visuotine herbų atsiradimo istorija, jų kilme ir raida, sudarymo taisyklėmis, spalvomis, formomis, herbinėmis figūromis ir jų simbolika, aptarsime dar vieną svarbų herbo elementą – herbo devizą, šūkį. Ne tik herbe esantys simboliai atspindi herbo savininko siekius, ambicijas, moralines nuostatas. Herbo įvaizdį dar labiau pabrėžia ir sustiprina devizai - apibendrinti posakiai arba šūkiai - sudaryti iš lotyniškų, graikiškų, hebrajiškų žodžių. Dalyviai stebės ir analizuos pristatomą vizualinę medžiagą ir aptars herbo, kaip skiriamo ir reprezentacinio ženklo ypatumus, liudijančias apie giminės priklausymą kilmingųjų luomui ir užimamą vietą šio luomo hierarchijoje. Sužinos, kad herbais buvo puošiami rezidencijų pastatų ir laidojimo koplyčių portalai, kartušai, durys, interjero puošybos detalės, porcelianiniai ir tauriųjų metalų indai, firminiai vokai ir laiškų popierius, antspauduojama korespondencija ir kt. Praktinės užduoties metu, veiklą moderuojant ir paaiškinant edukatorei, pagal aptartas taisykles ant skaidrios, permatomos 2 mm pločio organinio stiklo plokštelės bus gaminamas herbas. Mokiniai sukurs savo eskizą, arba atkartos Tiškevičių herbą ir perpieš jį ant plokštelės.


Edukacija "Junk taškus" susideda iš keturių dalių: 1. Pabudimas 2. Tyrinėjimas 3. Abejojimas ir permąstymas 4.Apibendrinimas Kiekviename žaidimo etape mokiniai iš naujo permąsto gautą 1 iš 5 scenarijų, kelia klausimus ir taip plečia asmeninį kritišką požiūrį. Pabudimo žaidimo fazėje mokomasi, kaip užduoti tikslius klausimus siekiant gauti kuo aiškesnius ir daugiau informacijos turinčius atsakymus. Žaidimo dalyviai susipažįsta su atviro ir uždaro tipo klausimais, mokosi juos formuluoti. Tyrinėjimo žaidimo fazėje žaidimo dalyviai išbando: 1.Nežinomybės kvadratą, paremtu Johario lango teorija 2."Penkių Kodėl klausimų" metodiką 3.Ledkalnio metodologiją. Abejojimo ir Permąstymo žaidimo etapuose dalyviai sukuria kelias naujas žaidimo pradžios versijas ir jas pristato. Apibendrinimo fazėje vyksta gili refleksija (kas čia buvo? ką darėme? ką išmokau? kur tai galiu taikyti? ir t.t.). Taip įtvirtinimas gautų žinių pamatas.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Senųjų amatų dirbtuvės "Lėlytės iš linų pluošto"

Susitikimas prasideda pasakojamu, kaip mergaitę nuo velnio išgelbėjo linas. Taip edukacijos dalyviai nukeliauja į tuos senus laikus, kai buvo garbinamas lietuvių gausiai augintas augalas linas. Pristatoma lino augimo, derliaus nuėmimo ir apdirbimo istorija - dalyviai nagrinėja stenduose pateiktą informaciją, diskutuoja, Pristatomi senovinių žaislų gaminimo būdai, medžiagos. Naudojant vieną iš gamtinių medžiagų - išdirbtą lino pluoštą, dalyviai patys, padedami edukatorių, pasigamina lėlytes.


Užsiėmimo dalyviai prisidės prie vieno seniausių etninės kultūros lobių – audimo – gyvosios tradicijos išsaugojimo bei tęstinumo. Ugdys meilę istoriniam etnografiniam kultūriniam paveldui. Susipažins su audinių raštais jų paplitimu etnografiniuose rajonuose, senoviniu iš natūralių medžiagų dažymo būdu. Juostų raštus galės pritaikyti gaminat suvenyrus iš popieriaus, medžio ar gamtinės medžiagos. Galės juos pritaikyti buityje. Juostų raštų ornamentais pasipuošti drabužius. Naudoti, kaip lietuviškos tapatybės ženklą.


Panevėžio rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Programa vyksta G.Petkevičaitės-Bitės muziejuje. Čia pristatoma krašto istorija, susijusi su to laikmečio veikėjų – Lauryno Ivinskio. G.Petkevičaitės-Bitės, Mato Grigonio veikla ir kūryba. Programoje naudojami loginiai, kūrybiniai žaidimai, menant mįsles, sekant pasakas, mokantis liaudies dainų, spėjant augalų ir senovinių reiškinių pavadinimus. Į veiklas įtraukiami visi dalyviai - atliekant grupines užduotis jie skatinami bendradarbiauti, ugdyti kūrybiškumą, kultūrinį pažinimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Užsiėmimo metu kviečiama susipažinti su viena įdomiausių kultūros paveldo dalių – knygrišyste bei tvarumo principais, kurti saugojat gamtą, atsakingai naudojant išteklius.
Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinėje dalyje, naudojant skaidres ir pažintinį filmuką, mokiniai supažindinami su knygrišystės amato raida, įrankiais, medžiagomis, knygos gimimo etapais; pristatomi tvarumo principai – sumažink, panaudok antrą kartą, perdirbk, nekenk gamtai. Praktinėje dalyje mokiniai mokysis knygos įrišimo ir apipavidalinimo bei susikurs ekologišką užrašinę. Užrašinei naudojamas perdirbtas ir ekologiškas popierius, viršeliui apipavidalinti naudojamos tvarios medžiagos. Mokiniai ją kuria pasinaudodami išgirsta informacija, pasitelkdami fantaziją, kūrybiškumą. Sukurtą ekologišką užrašinę vaikai išsineša su savimi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Klaipėdos apskrities Ievos Simonaitytės viešoji biblioteka

Edukacinio žaidimo ,,Spaustuvės detektyvas: Gutenbergo kodas” dalyviai, spręsdami detektyvines užduotis, susipažins su autentiška spaustuvės aplinka, spaudos technologijos raida nuo seniausių iki mūsų laikų, lietuviškos spaudos ir raštijos pradžia Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje. Įsitraukdami į detektyvinį - pažintinį žaidimą apie Pasaulio ir LDK spaudos spaudos ir raštijos istoriją bei paveldą lavinsime kūrybiškumo, komandinio darbo ir problemų sprendimo gebėjimus.


„ĮsiGILINAM“ – interaktyvus maršrutas po Lietuvos Tautinio atgimimo ąžuolyną

Ar žinai, kad greta Jono Basanavičiaus gimtinės auga nepaprastas ąžuolynas, kuriame darniai susipina gamta ir mūsų tautos istorija? Jei nori jį atrasti ar geriau pažinti – kviečiame į spalvingą, linksmą ir turiningą kelionę! O keliaujant istorijas apie šią unikalią vietą tau pasakos paslaptingieji Ąžuolyno gyventojai – gilinukai. Niekas nežino, kada tiksliai jie įsikūrė Ąžuolyne ir iš kur čia atkeliavo. Aišku tik tai, kad Ąžuolynas tapo jų namais.

Gilinukų namelius atrasi ir jų pasakojamas istorijas išgirsi naudodamasis Ąžuolyno žemėlapiu ir gvildendamas kitoje jo pusėje esančias užuominas. Aplankęs visus gilinukus, sužinosi skaičių kodą, kuris tau padės atrakinti muziejuje esantį prizų namelį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija " Nuo Agluonos iki Apaščios- pažink Biržų miestą"

Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Atlikdami įvairias užduotis veiklos lapuose ,žaisdami susipažinsime su upėmis, kurios teka per Biržų miestą, keliausime prie Biržų pasididžiavimo, vienintelės Lietuvoje bastioninės pilies, Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios, lankysimės prie oriosios Evangelikų reformatų bažnyčios ir galiausiai pasieksime Apaščios upę.
Laukia įdomi pažintinė kelionė Biržų mieste!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Duonelė kasdieninė“ skirtas 1-4 klasių mokiniams. Šio užsiėmimo tikslas – supažindinti mokinius su ruginės duonos kepimo tradicija Lietuvoje. Arklio muziejuje aukštaitiškoje sodyboje pasitikusi šeimininkė pristato XIX a. valstiečio buitį, supažindina su sodybos aplinka, būdingais pastatais. Susirinkę į trobą programos dalyviai užsiėmimą tęsia prie jau iškūrentos krosnies ir užminkytos duonos duonkubilio. Remiantis asmenine patirtimi mokiniai supažindinami su duonos kepimo, jos vartojimo tradicijomis šeimos švenčių, apeigų metu, palyginama su šiandienine situacija. Mažiesiems medžiaga pateikiama žaidimo forma, pasitelkiant pasakas, patarles, užduodant mįsles. Aptariami žemės ūkio darbai (sėja, pjovimas, kūlimas ir malimas), juos lydėjusios tradicijos. Šeimininkė pasakoja apie krosnį ir įrankius, rodo žarsteklį ir žarsto žarijas. Mokiniams pasakojama apie duonos kepimo papročius, jos ruošimą, sudėtines dalis. Pagaliau rodomas duonkubilis su jau iškilusiu raugu – pasakojama apie duonos minkymą. Iš krosnies iškasamos žarijos, mato, kaip su pušine iššluojamas krosnies padas. Šeimininkė atneša ližę, deda ant jos ajerų ir formuoja pirmąjį kepalą. Mokiniai mato, kaip pašaunamas kepalas, gali pauostyti ir paragauti nekeptos duonos. Paskui ir jie savo rankomis formuoja mažus kepaliukus – pagrandukus, kuriuos šeimininkė pašaus į pečių. Atliekant praktines užduotis, pradinių klasių mokiniams padedama, skiriamas didesnis individualus dėmesys, patariama, kaip laikyti tešlą, formuoti kepaliuką. Dirbama kruopščiai, atsakingai ir atidžiai. Duonai iškepus dalyviams šeimininkė primena senolių minkles ir jų aktualumą šiandien. Dalyviai išsidalija savo duoneles-pagrandukus. Baigus darbus, vyksta užsiėmimo, naujų patirčių aptarimas, dalinamasi, kas labiausiai patiko, ar buvo sunku, kuri dalis buvo sunkiausia. Trumpai įtvirtinamos įgytos žinios.


Kas padėjo kiaušinį? (išvažiuojamoji edukacija)

Kiaušinis – gyvybės pradžia gamtos pasaulyje. Gyvybės atsiradimas kiaušinyje jau nuo senų laikų apipintas mitais ir mįslėmis, o kiaušinis, kaip simbolis, reikšmingas įvairių šalių kultūrose. Šis magiškas kūrinys geba keisti savo turinį ir tapti gyvybe. Ar žinote, jog paukščiai yra ne vienintelė gyvūnų grupė, kuri deda kiaušinius? Edukacijos metu susipažinsite su plačia kiaušinių įvairovę, sužinosite kokie gyvūnai vietoje sėdėjimo lizde, kiaušinius saugiai užkasa žemėje, ir kurių gyvūnų kiaušiniai yra patys mažiausi, kartais, sunkiai matomi akimis. Kviečiame stebėti ir tyrinėti gyvūnų pasaulį, liesti ir atrasti kiaušinių paslaptis, bei sužinoti nuo ko viskas prasideda.


Edukacinis užsiėmimas "Kaip atsiranda perlas?"

Edukacinis užsiėmimas „Kaip atsiranda perlas?“ Istorijos apie perlus yra apaugusios daugybe mitų bei pasakojimų: nuo tokių, kurie teigia, jog pirmieji perlai atsirado iš Ievos ir Adomo ašarų, iki tokių, kurie teigia, jog perlai - turintys mistinių galių, galinčių net pražudyti. Tikėti, ar ne – kiekvieno pasirinkimas, tačiau edukacinio užsiėmimo metu mes Jums pateiksime pačius tikriausius faktus apie neįprastą perlo gimimą, jo augimą, supažindinsime su perlo nameliu ir atliksime neįtikėtiną bandymą, kurio galutinis rezultatas garantuotas – tai šokoladinių perlų gamyba. Nepavykti tiesiog neįmanoma. Šios edukacijos metu vaikai daugiau sužinos ir apie save pačius ir šalia esančius. Savęs ir pasaulio pažinimas padės dalyviams suvokti save kaip perlą - išskirtinę ir unikalią asmenybę.


Edukacinio užsiėmimo metu bus supažindinami su Veliuonos krašto istorijos muziejuje esamais dailininko Valentino Gerulaičio paveikslais Gedimino žūtis prie Pilaičių ir Veliuonos pilis. Bus rodomas animacinis filmukas Veliuonos piliakalniai. Sukaupta vaizdine ir rašytine informacija mokiniai kurs viduramžių pilių: Veliuonos, Bajerburgo ar kitų maketus iš savaime džiūstančio molio.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Ekskursijos metu dalyviai sužinos, kas yra iliuzijos, kaip jos susidaro, kas yra miražas, pareidolija ar dirbtinės perspektyvos. Dalyviai susipažins su judančiais paveikslėliais, gėrėsis 3D anaglifais ir interaktyvių eksponatų pagalba atras stulbinančių optinių apgaulių.


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Trimis auksiniais scenos kryžiais apdovanota režisierė Olga Lapina ir Keistuolių teatro aktoriai, pasitelkę Milošo Macoureko pasakas bei apsakymus, praveria duris į ypatingai trapų ir jautrų pasaulį - pirmuosius žingsnius mokykloje žengiančio vaiko išgyvenimus naujoje ir nepažįstamoje sistemoje.? Scenoje atgimstančius kūrinius sieja viena tema - atėjimas į pirmąją klasę. Kas atsitinka mažam žmogui, išgyvenančiam aplinkos bei sistemos, pagal kurią jis gyveno iki šiol, apsivertimą aukštyn kojomis? Spektaklio kūrybinė komanda ieško atsakymo į šį klausimą pasitelkdami abstrakčią erdvę, estetiką ir ieškodami vaikiškos logikos, kalbos bei santykių jungties. „Vertingiausias dalykas, kurį atradome M. Macoureko kūryboje - didžiulė pagarba vaiko vidiniam pasauliui. Spektaklis primena žiūrovams, jog buvimas mokyklos sistemoje negali sunaikinti žingeidžios, išradingos, fantazija paremtos mažojo žmogaus prigimties, - o juk atėjęs į mokyklą vaikas išgyvena nuolatinį konfliktą tarp to, kaip jis turėtų atrodyti bei elgtis ir to, kaip pats save įsivaizduoja. Su „Ilgąja pertrauka“ tęsiame M. Macoureko tradiciją ir atliekame savotišką teatrinį vaiko vidinio pasaulio tyrimą“, - mintimis dalinosi režisierė O. Lapina.? „Ilgoji pertrauka“ - spektaklis ne tik mokyklinukams, tiems, apie kuriuos kalbama scenoje; tai kūrinys visiems jų aplikoje esantiems žmonėms, tėvams bei mokytojams, atskleidžiantis vaizdingą, vaiko akyse bei mintyse nuolat besimainantį pasaulį - visiškai kitokį, nei regime suaugusiojo žvilgsniu. Tuo pačiu tai ir spektaklis kiekvienam, kažkada patyrusiam, ką reiškia iš savo saugaus ir šiek tiek pasakiško pasaulio žengti į didelį, kitonišką ir bauginantį mokyklos gyvenimą.


„Visata stiklainyje“ – naujausia edukacinė programa apie astronomiją, dangaus kūnus ir žmones, dirbančius kosmose.

Jos metu sužinosite įdomių faktų apie mūsų kaimynines planetas, palydovus ir keliones į kosmosą. Kuo įžymūs Belka ir Strelka? Kiek kainuoja astronauto kostiumas? Kaip susitepti sumuštinį Tarptautinėje kosminėje stotyje? Ir, svarbiausia, – kaip tapti astronautu?

Edukacijos pabaigoje sutalpinsime visą visatą į nedidelį stiklainį ir apšviesime muziejaus dirbtuves!

Į šią edukaciją atsineškite stiklainį ir stiklainio dangtelį.


Edukacinis užsiėmimas "Vandens gyvenimo linija"

Edukacinio užsiėmimo objektas: ruonis, jo gyvenimas, jo santykis su motina ir jį supančia aplinka. Vieno ruoniuko istorija pateikiama kaip priemonė užsiėmimo dalyviams analizuoti Pasitikėjimo, Meilės, Ištikimybės, Atsakomybės, Laisvės temas. Visas edukacinis užsiėmimas „Vandens gyvenimo linija“ sukonstruotas kaip meninė instaliacija. Garsinio ir tekstinio pasakojimo centre Baltijos jūros ruoniai – didžiausi mūsų regione gyvenantys jūrų gyvūnai, kurie kuria mūsų regiono unikalumą ir savitą ekosistemą. Dalyviai kviečiami į bendrą dialogo erdvę, kuri atskleidžia šių gyvūnų kasdienybę, patirtis ir savijautą. Į meninį dialogą, kuris skatina išgirsti tiek mums, tiek ruoniams aktualias ekologijos, taršos ir išlikimo temas, kviečia permąstyti asmeninį santykį su mus supančia aplinka.


Programos dalyviai turės galimybę mokytis suprati ir vertinti tai, kaip idėjos ir prasmė perduodamos, kūrybiškai išreiškiamos skirtingose kartose įvairiausiomis kultūrinėmis formomis. 2015 - 2024 metų Šiaulių miesto strateginio plėtros plano ilgalaikis prioritetas „Aktyvi, kūrybinga ir atsakinga bendruomenė“ suponuoja, kad šiauliečiai ir miesto svečiai, o ypač jaunoji karta , nestokotų kūrybiškumo, aktyvumo ir domėjimosi. Dalyvaudami edukacinėje kultūrinėje veikloje „Sveiki, atvykę į ledainę!“, programos dalyviai praplės savo žinias apie mažai kam žinomą Šiaulių miesto valgomųjų ledų gaminimo istoriją, bei gilins žinias apie sveiką mitybą. Patys dalyvaudami ledų gaminimo procese, jaunoji karta ugdys verslumo įgūdžius, bei turės galimybę palyginti ledų gaminimo technologijų skirtumus kelių dešimčių laiko perspektyvoje, o tai leis jiems ugdyti kritinį mąstymą. Programos „Sveiki, atvykę į ledainę!“ metu bus pasakojama apie legendomis apipintą, maždaug 1992-asiais Šiauliuose veikusią populiariąją ledainę „Pingvino ledai“. Remiantis archyvine medžiaga, randama pasakojimų, kad 1972-asiais po pusę kilogramos išfasuotus valgomuosius ledus pradėjo gaminti Šiaulių pieno kombinatas. Vykstant ledų gaminimo procesui, programos dalyviams bus atsakyta į klausimą, ar iš tiesų Šiaulių pieno kombinate dirbo garsus šiaulietis krepšininkas Robertas Javtokas, ar jam teko gaminti ledus... Miglota istorijos skraistė gaubia ir visiems šiauliečiams žinomą Šiaulių bulvare stovinčią Gaidžio skulptūrą, prie kurios prieš kelis dešimtmečius buvo pastatytas modernus valgomųjų ledų gaminimo aparatas.
Edukacijos video: https://www.youtube.com/watch?v=R8YfGlxhopo


Senovinio amato karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija,
žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai
kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros
programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta
edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų
pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas
sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir
populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis.
Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys
formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.


XIX -XX a. lauko žaidimai: kroketas ir miestučiai

Viešoji įstaiga Vilniaus miesto muziejus

Užsiėmimo metu vaikai išmoks du senovinius žaidimus: kroketą ir miestučius


Edukacinė programa skirta supažindinti dalyvius su Lietuvos valstybingumo ir knygnešystės istorija. Programa vyksta J.Tumo-Vaižganto ir knygnešių muziejuje, kur dalyviai autentiškoje aplinkoje gali tiesiogiai susipažinti su istoriniu svirnu, ir jose esančiomis ekspozicijiomis, knygnešių slėptuve. Dalyviai įtraukiami į interaktyvias veiklas ir žaidimus,  skatinančius pajusti to laikmečio kultūrinį kontekstą, lavinti savo bendravimo įgūdžius, kritinį mąstymą.
Programa siekiama stiprinti dalyvių pilietines ir patriotines pozicijas, ugdyti jų kultūrinį identitetą ir skatinti aktyvų dalyvavimą visuomenės gyvenime. Tikimasi, kad dalyviai ne tik įgis naujų žinių, bet ir patirs emocinį ryšį su Lietuvos istorija, kas prisidės prie bendros kultūrinės atminties išsaugojimo.


„Pasaulio dailės lobynai“ – inovatyvi dailės pamoka, išradingai supažindinanti su ryškiausiais meno istorijos bruožais bei
žymiausiais menininkais, suteikianti žinių rinkinį kaip reikėtų analizuoti meno kūrinius, mokanti per meną pažinti patį save.
Edukacijoje – edukatorė pristato pavyzdinius atskirų laikotarpių meno kūrinius (originalaus dydžio, sertifikuoti,
dailininkų pertapyti kūriniai, kuriuose matomi potėpiai, braižas, spalvos), tokius kaip L. Da Vinčio „Mona Lisa“, V. van Gogo
„Saulėgrąžos“ ir kt. Pasitelkdama įvairius žaidimus ir metodikas veda diskusiją, kurios metu moko moksleivius kaip vertinti ir analizuoti meną, kelia klausimus, kurie parodo dalyvių skirtybes ir kiekvieno jų kitokį santykį su meno kūriniu (kodėl pvz., gėlių natiurmortas vieniems kelia teigiamus jausmus, o kitiems gali reikšti liūdėsį, kas įtakoją skirtingą paveikslo "nuskaitymą"). Galų gale pažvelgiama į kūrinį iš dailininko perspektyvos, o ką visgi iš tikrųjų tapytojas norėjo užfiksuoti, kokie įvykiai ar reiškiniai slepiasi kūrinyje, su kokiais iššūkiais susidūrė menininkas. Įspūdžiui pagrįsti – pasiltekiami trumpi dokumentiniai kadrai iš laikotarpio, kurio metu buvo sukurti kūriniai (pvz., rodomas 19 a. pab. Paryžius - laikotarpis kuomet atsirado impresionizmas, ypatingai tapatinamas su Prancūzija). Pamokos pabaigoje vyksta praktinis patyrimas - moksleiviai virtualios realybės pagalba turi galimybę patys "nusikelti" į paveikslą, kurį ką tik analizavo ir tapti jo veikėjais (pasivaikščioti po K. Monė sodus, pabuvoti S. Dali sapne ir kt.). Po edukacijos dalyviai gauna atmintinę, kurioje apibendrinama informacija, pateikiamos bazinės dailės žinios apie laikotarpius, įdomybės ir kt.
Viso edukacijoje susijungia šios dalys: žinomiausių dailės kūrinių stebėsena ir analizavimas, edukatorės vedama diskusija, kurioje moksleiviai analizuoja ir patys save, savo santykį su menu, rodomi dokumentiniai kadrai bei pasitelkiama virtualios realybės technologija nukelianti į pasirinktą paveikslą.


Protų mūšiai. Europa, - tai pramoginė, interaktyvi viktorina, lavinanti loginį mąstymą ir fantaziją. Edukacijos metu dalyviai, sudarę komandas, atsakinėja į įvairius klausimus, susijusius su Europos šalių istorija, kalbomis ir literatūra, geografija, muzika, choreografija, daile ir kitais dalykais. Dalyviai ne tik atsakinėja į teorinius klausimus, bet ir sprendžia praktines užduotis: natūrinius galvosūkius, daro eksperimentus, siekdami sužinoti atsakymą greičiau už kitus. Ši edukacija suteikia galimybę dar giliau pažinti Europos šalių kultūras ir praplėsti akiratį. Nekantriai laukiame susitikimo su jumis!


Edukacinės programos „Sveikatingumas Druskininkuose“ metu dalyviai (1-4 kl. mokiniai) sužinos apie kurorte taikomas terapijas, glaustai susipažins su miesto sveikatinimo istorija bei jo kultūrą formavusiomis asmenybėmis. Skaitmeninėje edukacijos „Sveikatingumas Druskininkuose“ kelionėje apjungiamos visos keturios gamtos stichijos – oras, vanduo, ugnis ir žemė, todėl sveikatos reikia semtis iš gamtos, kurioje naudojami šie pradiniai elementai, sukūrę žemę ir sudarantys jos egzistencijos pagrindą. Laikas, praleistas medžių šlamesy ar saulės nutviekstame paplūdimy, - vienas iš sveikatingumo veiksnių. O kokie kiti? Pasitelkus interaktyvias priemones, edukacijos dalyviai varžysis viktorinoje ir kurs sveikatingumo parko maketus. Smulkiajai motorikai, kūrybiškumui ir tarpusavio bendradarbiavimui lavinti sukurtą sveikatingumo parko maketą dalyviai pasiims su savimi. Kaip žinia, Druskininkų parkai visais laikais buvo garsūs juos kūrusių asmenybių vardais, inovatyviomis idėjomis ir net revoliuciniais metodais, padedančiais stiprinti žmogaus bei gamtos ryšį. Įtraukiančios praktinės užduotys, atliekamos, naudojantis išmaniaisiais „Išmani klasė“ įrenginiais, ne tik papildys gautas sveikatingumo žinias, bet ir suteiks pozityvumo, skatins pastabumą, lyderystę, kritinį mąstymą, emocinį raštingumą, mokys komandinio darbo ir patenkins vaikų saviraiškos poreikius.


Nuo ko pradėti, kai planuoji pabėgimą iš tremties? Juk įveikti reikės net 5000 km! Nepastebėtam ir nesučiuptam. Kuo pasitikėti, o kas gali išduoti? Vienas klaidingas žingsnis, ir visas planas gali sužlugti. Virtualus ir interaktyvus edukacinis užsiėmimas „Pabėgimas iš tremties“, pasitelkus į pagalbą šiuolaikines technologijas, ne tik supažindins paauglius su tremties realijomis, kurias patyrė jų bendraamžis, bet ir formuos šiuolaikinio jaunimo vertybes ir socialinės bei kultūrinės savivokos kompetencijas, ugdys jauno individo pilietiškumą. Edukacija parengta pagal autentiškus keturiolikmečio dienoraščius, rašytus Sibire „Aš prašau duonos“. Tai unikali knyga, kurioje atsiskleidžia kaip iš keturiolikmečio svajotojo, nuotykių ištroškusio paauglio gyvenimo sunkumai tremtyje, darbas, nepritekliai, neįtikėčiausi nutikimai kalėjimuose ir lageryje tarp tikrų nusikaltėlių subrandina aštuoniolikmetį beveik suaugusį vyrą. Virtualus žaidimas paskatins dalyvius ne tik pažinti, patirti, išmokti, bet ir varžytis.


Apsilankę rašytojo Jono Biliūno tėviškės muziejuje, edukacinės programos „Jono Biliūno tiesos idealai“ dalyviai turės ypatingą galimybę išgirsti tik 28-erių metų sulaukusio rašytojo gyvenimo ir kūrybos legendą, pateikiamą vaizdingai, profesionaliai, daug plačiau, nei reikalauja literatūros ugdymo programose iškelti klausimai. Čia įsitikinama, kad J. Biliūno asmenybės moralinės vertybės tapo ir jo kūrinių pamatinėmis nuostatomis. Čia tampa suprantami rašytojo kūrybinio įkvėpimo šaltiniai: nemažos kūrinių dalies mintis užsimezgė būtent tėviškėje, kuri iki šiol saugo rašytojo įkvėpimo ženklus. Todėl unikali patirtis apie tai kalbėtis būtent rašytojo namuose, kur visa tai vyko prieš 140 metų! Programa vyksta troboje ir visoje erdvioje sodyboje, saugančioje autentiškus seniai praėjusio laiko simbolius. Programos metu būtinai simboliškai ragaujame iš seno tėviškės šulinio gelmės svirtimi pasemto skaniausio vandens. Muziejaus tikslas – su kiekvienu bendrauti meilės kalba. J. Biliūno muziejuje mes nesigėdijame ašarų, nebijome tylos, mokomės išklausyti neskubindami, nesijuokiame pašaipiai, prisipažįstame, ko nežiną. Programos dalių laikas gali būti paskirstomas, susitarus su dalyviais, pasirinkus prioritetus.


Metodai: pasakojimas, demonstravimas, gaminimas, aptarimas. Programos turinys: edukacinę programą veda tradicinių amatų meistrė Jurgita Treinytė. Supažindinama su šv. Velykų tradicijomis ir papročiais. Programos dalyviai gauna priemones. Naudojama tik natūralios, gamtinės medžiagos. Gaminamos verbos. Rodoma, kaip paruošiamas karkasas, tvirtinamos atskiros detalės. Gaminant pasakojama apie šv. Velykas, verbų reikšmę, kalbama apie senųjų tradicijų svarbą, perėmimą ir saugojimą. Aptariama kalendorinės metų šventės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Programos metu pristatomas XIII–XV a. Šeimyniškėlių (Vorutos) piliakalnio istorinis kompleksas – buvęs vienas didžiausių gynybinių įtvirtinimų Rytų Europoje. Programos dalyviai, atsidūrę istorinės rekonstrukcijos aplinkoje, iš karto tampa ne pasyviais stebėtojais, o aktyviais veikėjais, įsitraukusiais į „gyvosios“ istorijos pažinimą. Programos metu vykdoma veikla – žaismingi edukatorių pasakojimai, įtraukiantys dalyvius į minėtą istorinį laikmetį, susipažinimas su piliakalnio infrastruktūra (apsauginiais pylimais, papiliu, papėdės gyvenviete) bei medinių pilių gyventojų gyvenimo kasdienybe ir karyba (ugnies skėlimas su titnagu, virvučių vijimas, viduramžių kario šarvų ir ginkluotės tyrinėjimas, šaudymas iš lanko, aksties mėtymas, viduramžiais žaistų stalo žaidimų mokymasis, pažintis su viduramžių karo technika, bausmės įrenginių išbandymas) leidžia manyti, jog istorija nėra nuobodi, o gyvos diskusijos apie problematiškus istorijos momentus (pvz., Mindaugo pilies Vorutos vietą) leidžia nors trumpam prisiliesti prie Lietuvos istorijos paslapčių.


Orientacinis žaidimas "Markučių dvaro lobis"

Dalyviai bus skirstomi į komandas ir pagal pateiktas užuominas ieškos paslėpto dvaro lobio (testamento), o atlikinėdamis užduotis atskleis daugybę dvaro istorinių ir architektūrinių paslapčių


Statom paukščiams namus (1 ir 2 klasės moksleiviams)

Edukacijos metu vaikai turės galimybę gamtos pažinimo pamokas patirti realioje aplinkoje bei integruoti tautosakos žinias apie paukščius. Edukacijos metu naudojami metodai: pasakojimas, informacijos analizė, vaizdinių pavyzdžių pateikimas, audio įrašai, aktyvūs klausimai ir atsakymai, žaidimai, praktinė edukacijos dalis – inkilų dirbtuvės, skirtos zyliniams paukščiams arba varnėnams ir inkilų kėlimas į medį.
Edukacija „Statom paukščiams namus“ -  tai ne tik unikali galimybė iš arčiau susipažinti su  nepaprastai įdomiu paukščių gyvenimu, bet ir galimybė turiningai praleisti laiką bei savarankiškai susikurti unikalius inkilus komandose.
Teorinės dalies metu vaikai išgirs apie paukščių simboliką lietuvių tautosakoje (gervės įvaizdį lietuvių tautosakoje) bei gervės simboliką kitose šalyse kaip Japonija, Graikija, Egiptas. Sužinos kos svarbus žmogaus ryšį su paukščiais ir apie tai, kokie paukščiai praneša apie virsmus gamtoje. Įgis žinių apie Lietuvoje žiemojančias ir išskrendančias paukščių rūšis bei išmoks juos atpažinti. Sužinos kokios rūšys gyvena miškuose, o kokios miestų parkuose.  Taip pat sužaisime paukščių balsų atpažinimo žaidimą, pamėgdžiosime paukščių garsus. Supažindinsime su idomybėmis apie kitus pasaulio paukščius.
Šio užsiėmimo metu su mokiniais apžvelgsime inkilų atsiradimo istoriją ir raidą, susipažinsime su pagrindiniais inkilų tipais, jų gamybos principais ir technikomis. Aptarsime inkilų kėlimo skirtumus ir ypatybes. Moksleiviai supažindinami su gamybai reikalingomis priemonėmis.
Praktinės dalies metu vaikai pritaiko gautas teorines žinias ir patys savarankiškai konstruoja inkilus komandose iš paruoštų ruošinių. Po to inkilus komandose dekoruoja lietuvių liaudies ornamentais.
Susikonkstravę inkilus drauge keliaujame juos iškelti. Papasakojame kokiame aukštyje keliami inkilai atsižvelgiant į paukščių rūšis ir parodome kaip iškelti inkilą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Teatralizuota literatūros pamoka „Žinomi tekstai / nauji kontekstai“ (5-8 klasėms). (Nuotolinė paslauga)

Edukacinė programa „Žinomi tekstai / nauji kontekstai“ 5–8 klasėms siūlo netradicinę pamoką teatre. Jos metu moksleiviams parodomas 45 minučių teatralizuotas programinio literatūros kūrinio skaitymo įrašas ir pasiūloma diskusija iš anksto su mokytoju aptarta tema. Šiuo metu siūloma pasirinkti vieną iš parengtų teatralizuotų skaitymų: 1) K. Di Kamilo (K. DiCamillo) „Nepaprasta Edvardo Tiuleino kelionė“. Rekomenduojamas kūrinys 5-6 klasėms analizuojant temą apie vaizduotės galią. 2) Dž. Kriusas (J. Krüss) „Timas Taleris, arba Parduotas juokas“. Kūrinys, įtrauktas į 7-8 klasėje nagrinėjamų per pamokas kūrinių sąrašą analizuojant temą apie juoko prasmę. 3) J. Mekas „Laiškai iš Niekur“. Kūrinys, įtrauktas į 7-8 klasėje nagrinėjamų per pamokas kūrinių sąrašą, analizuojant temą apie atveriančias akiračius keliones. Plačiau susipažįstama su J. Meko asmenybe. Renginio partneris – Jono Meko vizualiųjų menų centras. 4) M. Šalčius „Svečiuose pas keturiasdešimt tautų“. Kūrinys, įtrauktas į 7-8 klasėje nagrinėjamų per pamokas kūrinių sąrašą analizuojant temą apie atveriančias akiračius keliones. Gilinant lyginamuosius įgūdžius, gretas M. Šalčiaus teksto, pateikiamos ištraukos iš kito keliautojo – Antano Poškos kelionių knygos „Nuo Baltijos iki Bengalijos: aštuonerių metų kelionė po Europą, Afriką ir Aziją“. Po peržiūros vyksta diskusija, kurioje dalyvauja kūrėjai, mokytojai, moksleiviai ir diskusijos moderatorius – artimai su medžiaga/tema/ problematika susijęs specialistas.


Tado Ivanausko Obelynės parko medžiai ir krūmai

Obelynės dendrologinis parkas yra Kamšos botaninio-zoologinio draustinio teritorijoje, Akademijos miestelio pakraštyje, ribojasi su giliomis Varžupio ir Obelynės upelių griovomis. Tai gamtininko Tado Ivanausko įkurtas parkas. Parkas paskelbtas respublikinės reikšmės istoriniu, kraštovaizdžio ir architektūriniu paminklu. Vaikščiojant po šį parką pasakojama Obelynės dendrologinio parko atsiradimo istorija, susipažįstama su čia augančiais medžiais ir krūmais, nepraeinama pro tyla besimėgaujančiais gyvūnais. Kelionė prasideda prie Obelynės parko žemėlapio.
 Atlikdami individualias ir grupines užduotis, edukacijos dalyviai suras didžiąją tują, juodąją ir geltonąją pušis, kanadinę cūgą, bankso pušį, paprastąją ir serbinę egles, balkaninę pušį, sidabrinį ir kurilinį maumedžius, baltąją eglę, žirniavaisį puskiparisį ir dar daug kitų nuostabą keliančių medžių. Iš surinktos gamtinės medžiagos kurs meno kūrinius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Daugeliui skirtingų kartų vis kitaip pažįstama, mokyklos suole nučiupinėta, į Lietuvos kino ir teatro klasikos fondus nugulusi „Riešutų duona“ Keistuolių teatre įkvepia šviežio oro gurkšnį, skambantį „The Beatles“ muzika ir išeinančios vaikystės žingsniais. Režisieriaus Aido Giniočio ir skirtingų kartų Keistuolių teatro aktorių bendras darbas – itin atviras, truputį skaudus, baisiai linksmas ir labai liūdnas spektaklis vyresniųjų klasių moksleiviams, jaunimui bei visiems suaugusiesiems, tebeprisimenantiems paskutinių nerūpestingų gyvenimo dienų skonį. Sauliaus Šaltenio apysaka besiremiantis spektaklis pasakoja apie Andrių Šatą, jauną nedideliame praeito amžiaus vidurio Lietuvos miestelyje gyvenantį vaikiną, ir jo mylimąją Liuką, kurių šviesią meilės istoriją užtemdo Šatų ir Kaminskų šeimų nesutarimai. Riešutų duona iš Andriaus dėdės Boleslovo rankų – laimingos vaikystės gražiausių dienų simbolis, pakrikštijęs kūrinį ir pagrindiniam jo veikėjui virtęs naujo, sąmoningo, nerūpestingas iliuzijas praradusio gyvenimo riboženkliu. Keistuolių teatro „Riešutų duona“ išsivaduoja iš nostalgiškos romantizuoto kaimo estetikos ir atsigręžia į rafinuotesnį miestietišką septintojo dešimtmečio Lietuvos vaizdą, kurio jaunoji karta, nors ir apribota sovietmečio rėmų, jau alsuoja europietiškos kultūros ir muzikos ritmu. Neatsitiktinai spektaklio garso takeliui pasirinkti šį ritmą bene labiausiai diktavę „The Beatles“, kurių muzika įprasmina Andriaus Šato paauglystės laiko dvasią. Kiekvieno bręstančio žmogaus išgyvenama vidinė drama “Riešutų duonoje” nuspalvinta šviesaus liūdesio ir subtilios ironijos potėpiais. Tai – spektaklis jauniems žmonėms, gyvenantiems nuolat besimainančioje, mažumėlę ciniškoje ir tyrą meilę neigiančioje aplinkoje, kurioje kartais taip ilgu akimirkos, leidžiančios sau ištarti: „Esu ne vienas!“


Paslauga vyksta Odetos galerijoje, kur mokiniai turi galimybę pamatyti meistrės kūrybines dirbtuves ir datbo procesą. Taip pat jiems pademonstruojama labai daug originalių lino raižinių.
Užsiėmimų metu mokiniai įgyja žinias ir naują patirtį, kuri yra neabejotinai naudinga mokinio sociokultūrinio konteksto pažinimui ar jo praplėtimui. Kartu yra lavinamas moksleivių kūrybiškumas, skatinami nauji idėjų generavimo metodai bei saviraiškos būdai. Svarbiausia užsiėmimų dalis yra praktinė galimybė sukurti po autorinį grafikos kūrinį, įsitraukti į meno kūrimo procesą.
Pirmiausiai, supažindinama su įrankiais ir medžiagomis. Raižymui naudosime kaltelius ir nedidelius linoleumo gabalėlius. Ant linoleum su pieštuku arba tušinuku išsipiešiame savo paveikslėlį. Tada su kalteliu jį išraižome. Nepamirštame, kad piešinys turi būti nupieštas atvirkščiai, ypač tai svarbu prisiminti, jei norime raižyti raides ir skaičius. Išraižytą linoleumą specialiu voleliu padengiame linoraižiniams skirtais dažais ir senoviniu primityviu būdu – su šaukštu – atspaudžiame ant popieriaus. Nuo vienos klišės galime padaryti ne vieną atspaudą. Išmokstame teisingai pasirašyti savo grafikos kūrinį.
Linoraižinys – labai įdomi ir įtraukianti kūrybos technika. Ji nei vieno nepalieka abejingo. Per vieną užsiėmimą įmanoma sukurti linoraižinį nuo pradžios iki atspaudo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Statom paukščiams namus (Išvažiuojamoji)

Edukacijos metu vaikai turės galimybę gamtos pažinimo, technologijų pamokas patirti realioje aplinkoje bei integruoti tautosakos žinias apie paukščius. Edukacijos metu naudojami metodai: pasakojimas, informacijos analizė, vaizdinių pavyzdžių pateikimas, audio įrašai, aktyvūs klausimai ir atsakymai, žaidimai, praktinė edukacijos dalis – inkilų dirbtuvės, skirtos zyliniams paukščiams arba varnėnams ir inkilų kėlimas į medį.
Edukacija „Statom paukščiams namus“ -  tai ne tik unikali galimybė iš arčiau susipažinti su  nepaprastai įdomiu paukščių gyvenimu, bet ir galimybė turiningai praleisti laiką bei savarankiškai susikurti unikalius inkilus komandose.
Teorinės dalies metu vaikai išgirs apie paukščių simboliką lietuvių tautosakoje (gervės įvaizdį lietuvių tautosakoje) bei gervės simboliką kitose šalyse kaip Japonija, Graikija, Egiptas. Sužinos kos svarbus žmogaus ryšį su paukščiais ir apie tai, kokie paukščiai praneša apie virsmus gamtoje. Įgis žinių apie Lietuvoje žiemojančias ir išskrendančias paukščių rūšis bei išmoks juos atpažinti. Sužinos kokios rūšys gyvena miškuose, o kokios miestų parkuose.  Taip pat sužaisime paukščių balsų atpažinimo žaidimą, pamėgdžiosime paukščių garsus. Supažindinsime su idomybėmis apie kitus pasaulio paukščius.
Šio užsiėmimo metu su mokiniais apžvelgsime inkilų atsiradimo istoriją ir raidą, susipažinsime su pagrindiniais inkilų tipais, jų gamybos principais ir technikomis. Aptarsime inkilų kėlimo skirtumus ir ypatybes. Moksleiviai supažindinami su gamybai reikalingomis priemonėmis.
Praktinės dalies metu vaikai pritaiko gautas teorines žinias ir patys savarankiškai konstruoja inkilus komandose iš paruoštų ruošinių. Po to inkilus komandose dekoruoja lietuvių liaudies ornamentais.
Susikonkstravę inkilus drauge keliaujame juos iškelti. Papasakojame kokiame aukštyje keliami inkilai atsižvelgiant į paukščių rūšis ir parodome kaip iškelti inkilą.


Kaip jaustis scenoje laisvai ir užtikrintai? Viešojo kalbėjimo dirbtuvės.

Renginio tikslas yra išmokyti dalyvius viešojo kalbėjimo ir efektyvaus komunikavimo pagrindų.
Tai leis jiems jaustis užtikrintai scenoje bei efektyviai, įtaigiai, drąsiai, užtikrintai komunikuoti siekiant išreikšti save įvairiose srityse.
Gautos žinios ir suformuoti įgūdžiai bus naudingi pamokose, pristatant projektus (idėjas, pozicijas), laikant egzaminus ir įskaitas, taip pat dalyvaujant diskusijose, susirinkimuose, debatuose, vedant renginius.

Programa:
1. Iš ko susideda komunikacijos srautas ir kaip jį valdyti?
2. Teisinga, elegantiška stovėsena – pasitikėjimo savimi ir teigiamo pirmojo įspūdžio pagrindas.
3. Gestai – jų poveikis komunikavimo efektyvumui, auditorijos dėmesio išlaikymui bei pranešėjo vidinei būsenai.
4. Balso skambėjimas, balso treniravimo principai.
5. Akių kontaktas.
6. Jaudulio valdymas.
7. Improvizacija kalbant viešai ir bendraujant.
8. Veiksmingas, įtaigus argumentavimas.

Mokymo metodika: pristatomi kiekvienos temos pagrindiniai principai, praktinė treniruotė, trumpi iliustraciniai filmukai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Šio edukacinio užsiėmimo metu dalyviai keliaus per Čiurlionio paveikslų debesis, kurie įgauna netikėčiausias formas, seka paslaptingas pasakas ir užmena daug įdomių mįslių juos tyrinėjančiam žiūrovui. Praktinės užsiėmimo dalies metu moksleiviai bus kviečiami sukurti savas istorijas, eksperimentuodami, piešdami, klijuodami debesų aplikacijas.


Muzika labiau nei bet kuri kita meno rūšis veikia mūsų emocijas ir iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad su matematika vargu ar surasime daug bendrumų, bet taip nėra. Šio užsiėmimo metu moksleiviai sužinos kur slypi muzikos ir matematikos sąsajos. Moksleiviai sužinos kuo Pitagoras, Euklidas ir Fibonačis nusipelnė muzikai, kodėl oktavoje yra 12 garsų, kuo panaši muzikos ir matematikos logika, kaip suprantamas santykis, proporcija, intervalas ir ritmas muzikoje ir matematikoje. Pasitelkdami geometriją išsiaiškinsime muzikinį ritmą. O ritminiai žaidimai ir gyvai atliekami muzikiniai intarpai moksleivius ne tik prakinksmins, bet ir aiškiai atskleis muzikos matematiškumą. Ir nereikia pamirtši, kad visą laiką mus lydės trupmenos.


Sakoma, kad save gerbiantis aukštaitis bent kelis kartus per savaitę tiesiog privalo dėti ant stalo virtinių. Drąsiai ir su pasidižiavimu galima teigti, kad aukštaičių nacionalinis valgis yra virtiniai. Įvairių formų, dydžių ir su pačiais įvairiausiais įdarais aukštaitiški virtiniai yra stalo pažiba. Edukacinės programos dalyviai išgirs kulinarinę virtinių istoriją, išmoks jų pasigaminti ir, žinoma, paskanauti.


Šilalės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai išmoks sukonstruoti Lego Mindestorm ev3 robotą ir įkvėpti jam gyvybės. Dalyviai bus
supažindinti su robotų konstravimo bei programavimo pagrindais, kurie leidžia robotui „atgyti“. Šis užsiėmimas – tai įdomi netradicinė pamoka, kuri paremta mokymųsi žaidžiant, konstruojant, programuojant ir eksperimentuojant. Remiantis šia
metodika, vaikai išmoks taikyti tiksliųjų mokslų ir IT žinias, taip pat yra lavinamas kūrybiškumas, komandinio darbo įgūdžiai, ugdoma motyvacija. Tad tai ir puiki edukacinė veikla, kurios metu stiprinami ne tik smulkiosios motorikos gebėjimai, bet ir proto aštrumas. Užsiėmimo pabaigoje vyksta aptarimas: aptariamos įgytos žinios ir IT naujovės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa "Lakūnų Liorentų pėdomis"

Šakių rajono savivaldybės viešoji biblioteka

XXI a. lėktuvai kaip susisiekimo priemonė jau nieko nebestebina, panorėję galime pasiekti bet kurį pasaulio kampelį. Tačiau taip buvo ne visada, nors žmogaus svajonė skristi yra labai sena. Skraidymo idėja kilo dar senovės Graikijoje, tačiau pirmasis pakilimas į orą įvyko XIX a. oro balionu. Pasaulio civilinė aviacija skaičiuoja kiek daugiau nei 100 metų: 1919 m. pirmą kartą sėkmingai perskristas Atlanto vandenynas, o 1933 m. – apskrietas visas pasaulis. O ką žinote apie Lietuvos aviaciją? Kas buvo jos kūrėjai ir pirmieji lakūnai? Iš kur jie kilę? Dauguma žinome garsųjį 1933 m. liepos 15 d. Stepono Dariaus ir Stasio Girėno skrydį per Atlantą lėktuvu „Lituanica“, kuris pasaulio aviacijos istorijoje laikomas vienu tiksliausių. Norėdami daugiau sužinoti apie Lietuvos aviaciją, piloto specialybę ir pabuvoti vietovėse, kurios užaugino Lietuvos aviacijos istorijos kūrėjus – brolį ir seserį Joną ir Antaniną Liorentus, atvykite į Žvirgždaičius Šakių rajone. Dar ir dabar ne daug kas žino, kad A.Liorentaitė yra pirmoji Lietuvoje moteris lakūnė ir parašiutininkė. Savo drąsa ir ryžtu ji aplenkė vyrus (pirmoji iššoko su parašiutu), taip pelnydama tuometės visuomenės pagarbą ir palaikymą. J.Liorentas – Lietuvos kariuomenės pulkininkas leitenantas, per visą tarnybą aviacijoje atlikęs 2585 skrydžius,1934 m. apskridęs aplink Europą. Kviečiame į pažintinį-mokomąjį užsiėmimą 1-4 klasių mokiniams. Jo metu mokiniai išgirs įdomybių apie lakūnų Liorentų gyvenimą ir veiklą, skaitys ištraukas iš knygų „Vakaro istorijos Lietuvos mergaitėms“ apie A.Liorentaitę ir „Aviacijos plk. ltn. Jonas Liorentas“ apie J.Liorentą, vyks į lakūnų Liorentų sodybvietę, kurioje išlikęs šimtametis ąžuolas, pastatyta atminimo lenta. Dalyvaus edukaciniuose žaidimuose, kurių metu praplės žinias apie minėtus lakūnus, išmoks susilankstyti lėktuvėlį rekordininką ir jį išbandys. Jūsų lauks ne tik įdomios užduotys, bet ir piloto licencija su asmenine nuotrauka!


Kūrybinės dirbtuvės jauniesiems skulptoriams – apie Džakometį, judesį ir moterį-šaukštą

Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su skulptūros menu ir vienu žinomiausių XX a. skulptoriumi Albertu Džakomečiu. Menininko gyvenimas ir kūryba susiję su XX a. vidurio Europos kultūrine ir intelektualine atmosfera, o jo indėlis į modernų meną išlieka svarbus ir įtakingas. A. Džakometis dirbo įkvėptas ir paveiktas antikinės skulptūros bei afrikietiškojo meninio paveldo. Jo darbai unikalūs ir lengvai atpažįstami – išilgintos skulptūros įkūnija judėjimo momentą. Moksleiviai sužinos kas yra modernioji skulptūra; kaip ir kodėl atsirado supaprastintos formos, primityvizmas skulptūroje, supras kokia yra supaprastintų formų emocinė įtaiga. Moksleiviai susipažins su svarbiausiais A. Džakomečio darbais, tarp jų ir skulptūra „Moteris-šaukštas“ – dabar laikoma pirmuoju jo didžiu darbu, kurį jis atliko pakerėtas gentinių kultūrų ir senovės meno.
Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai kurs skulptūrą. Pavyzdžiu jiems bus A. Džakomečio darbai. Moksleiviai naudos aliuminio foliją, vielą, moduliną ir kitas priemones.
Šis užsiėmimas paskatins moksleivius domėtis meno istorija, tradicijomis, įkvėpimo šaltiniu skirtingais istoriniais laikotarpiais. Skulptūra turi gilų emocinį poveikį tiek jos kūrėjui, tiek žiūrovui. Todėl skulptūros kūrimas moksleiviams suteiks kūrybinių atradimų džiaugsmą, ugdys gebėjimą vizualiai mąstyti ir kurti. Skulptūra leidžia išreikšti save trimatėje erdvėje, tai stiprins moksleivių vaizduotę bei erdvinį mąstymą. Prisilietimas prie skulptūros meno – tai puikus būdas išplėsti savo kūrybinį potencialą.


Edukacijos dalyviai bus supažindinti su meteoritų atsiradimu Žemėje, jų klasifikacija. Kartu su edukatoriumi galės ne tik teoriškai, bet ir praktiškai susipažinti su meteoritais (apžiūrėti įvairių rūšių meteoritus), sužinos, kokių meteoritų į Žemę nukrenta daugiausiai. Dalyviams bus pateikti įdomiausi faktai apie nukritusius meteoritus Žemėje, nuo didžiausio – Afrikoje, iki rečiausių, randamų mūsų planetoje. Lietuvoje nukritusių meteoritų apžvalga.
Vizualiai pamačius meteoritus, dalyviai bandys atskirti jų tipus.
Edukacijos metu bus aptarti mikrometeoritai, kurių kiekvienas iš mūsų galime rasti aplink.


Edukacinė programa "Velykinio margučio ornamentai"

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Marginant kiaušinį vašku, lavinsime mokinių kūrybiškumą. Skatinsime jų domėjimąsi tradicinėmis margučių marginimo technikomis, piešiamų ornamentų reikšmėmis, raštų paslaptimis. Išsiaiškinsime ornamentų ir spalvų simboliką, margučio reikšmę ir, kodėl jis yra vadinamas pavasario švenčių, atgimimo simboliu. Plėsime kultūrinį akiratį, lavinsime mokinių vaizduotę. Skaitmenine forma bus rodoma Kuršėnų krašto tautodailininkų išmarginti velykiniai kiaušiniai bei atgimimo šventės papročiai, apie juos bus pasakojama. Edukacijos metu diskutuosime kaip svarbu saugoti savo paveldą, skatinsime pagarbą ir toleranciją vieni kitiems. Per velykinio kiaušinio marginimo edukaciją mokiniai geriau suvoks praeities kultūrinio palikimo svarbą šiomis dienomis. Saugokime ir perduokime senąsias tradicijas vieni kitiems!


Grokim, šokim! 1-4 kl. išvykstamasis (Kauno m. ir Kauno raj.)

Kviečiame į nuotaikingą ir įspūdžių kupiną edukacinį užsiėmimą, kuriame įsisuksite į siautulingą šokio sūkurį! Užsiėmimo metu sužinosite, kuo šokių tradicija Lietuvoje buvo tokia svarbi kultūros raidai, išmoksite tradicinių šokių bei ratelių pagrindus, sužinosite, kuo skiriasi tautiniai ir stilizuoti šokiai. Taip pat, užsiėmimo dalyviai išmėgins tradicinius muzikos instrumentus ir sukurs nenustygstančią kapelą, o visas žinias užtvirtinsime interaktyvioje viktorinoje.
Edukatorius turi patirties vedant užsiėmimus asmenims su regos, proto negalia. Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.
Išvykstamoji paslauga teikiama tik tokiu atveju, jei grupė ne mažesnė nei 18 vaikų.
Sudomino? Kviečiame užsisakyti ir išmėginti!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kodėl vienų svajonės pildosi, kitų – ne? Kokios sąlygos reikalingos norui materializuotis? Edukacija informatyvi ir interaktyvi, šalia to – relaksacinio pobūdžio, sutelkianti ir atpalaiduojanti. Jos metu atkreipiamas dalyvių dėmesys į sąžinę ir dorovingumą. Padedama suprasti, kad verta būti doram, nes tik doras žmogus gali būti ramus, o svajonės gimsta tik ramybėje... Ne ramybėje gimsta norai, kurie gali būti ir nenuoširdūs. Tai užsiėmimas, plečiantis akiratį, jungiantis rytų ir vakarų kultūras, atskleidžiantis žmogaus prigimtinį potencialą – proto galimybes, padedantis suvoki darnos vertę, primenantis etikos normas, įkvepiantis jų laikytis. Klausimų pagalba atskleidžiamos sąsajos tarp dviejų nematomų dalykų – garso ir proto . Susirinkusieji patiria, kad garsas gali būti ne tik girdimas, bet ir matomas... Tačiau įspūdingiausia būna tai, kad garsą, pasirodo, galima ir paliesti! Atrodytų, kad edukacija apie garsą, tačiau iš tiesų ji – apie proto galią, nes instrumentui skambėti ir norui materializuotis reikia tokių pačių sąlygų. Sužinoję svajonių pildymosi mechanizmą, dalyviai nusipiešia savo svajonių žemėlapį ir groja daugeliui dar nematytais instrumentais, o iš edukacijos išeina atsipalaidavę, pakylėti, nusiteikę optimistiškai, įkvėpti naujam , norimam gyvenimui... Nes dabar jie žino: svajonės pildosi!
Edukaciją veda jos autorė, pedagoginį išsilavinimą turinti ir dirbusi su vaikais kutūros centruose bei vasaros stovyklose tarpdisciplininė menininkė Agnė Dragūnaitė.


Baltijos gintaras. Aktyvi – kūrybinė edukacija 3 - 4 klasėms

Užsiėmimas padalintas į dvi dalis:

Pirma dalis.
Susitiksime Smiltinės pajūryje, kur mokinių lauks gintarais nusėta pajūrio atkarpa.

Pirmoji maloni patirtis – tai gintaro rinkimas.

Po to sužinos legendų kaip atsirado gintaras.

Stebėdami, kaip iš pušies varva sakai sužinos kaip iš tikro susidarė gintaras.

Kiekvienas turės galimybę pats pašlifuoti ir titnagu pagremžti gintarą.

Pažaisime senuosius daugeliui užmirštus žaidimus.

Stebėsite, kaip dega gintaro dulkės...

Užsiėmimas truks 60 minučių

Antra dalis.

Užsiėmimą pratęsime Užsakovo numatytoje vietoje. Tai dažniausia būna klasėje.

Per mikroskopą stebėsime prieš 30- 50 milijonų metų įkritusius gyvius ( inkliuzus )

Sužinosite apie didžiausią gintaro lobį rastą Juodkrantėje ( Klebso kolekciją )

Sužinosite apie žinomiausią meno kūrinį iš Baltijos gintaro – Gintaro kambarį.

Mokiniai gamins magnetuką ant šaldytuvo. Spalvins, inkrustuotas gintaro gabalėliais kurių prisirinks iš pajūrio. Trukmė 60 minučių.


Jaunojo išradėjo kelionė: keliaujantys robotai

Cesare Pavese yra pasakęs: „Keliavimas yra brutalus dalykas. Jis priverčia tave pasikliauti nepažįstamaisiais ir užmiršti visus namų ir draugų teikiamus malonumus. Tu visada esi išbalansuotas. Niekas tau nepriklauso, išskyrus tokius esminius dalykus kaip – oras, miegas, sapnai, jūra ir dangus – visus tuos dalykus, kurie paklūsta amžinybei arba žmonių įsivaizdavimu paklūsta amžinybei“. Anot mokslininkų, užsiimdami robotika vaikai gali pasisemti efektingų idėjų iš technologijų ir kompiuterių programavimo, tuo pačiu gerinami jų matematinio mąstymo įgūdžiai. Užsiėmimo pradžioje supažindinama su teoriniais robotikos pagrindais, o įsisavinus gautas žinias, mokiniai atlieka praktinę užduotį – konstruoja ir programuoja robotus -keliauninkus. Šis užsiėmimas – tai įdomi netradicinė pamoka, kuri paremta mokymųsi žaidžiant, konstruojant, programuojant ir eksperimentuojant. Edukacijos pabaigoje mokiniams įteikiami dalyvio pažymėjimai.


Pikseliai + matrica + optika = geras vaizdas

Susitikimo metu mokiniai susipažins su matricomis, jų tobulėjimu per 10 metų, kamerų ir fotoaparatų pikselių kiekiu ir jų įtaka šiandieninėje fotografijoje bei vaizde.  Turės galimybę palyginti fotografijų kokybės bei ryškumo pokyčius. Dalyviai susipažins su optinių objektyvų raida ir galimybėmis, jų pritaikymu naujiems fotoaparatams.
Praktinėje dalyje - įvairių modelių fotoaparatų paruošimas darbui, nustatomi pageidaujami parametrai, pageidaujamos optikos keitimas bei rankinis ir automatinis fokusavimas. Praktinėje dalyje suteikiama galimybė išbandyti įvairią optiką – nuo portretinės iki tolimo spektro vaizdo.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šv. Velykos – linksma pavasario pasitikimo, atsigaunančios gamtos pažinimo, bendruomenės ryšių stiprinimo šventė, jungianti senuosius papročius ir tikėjimus su šiuolaikinio žmogaus būdu. Užsiėmimo metu susipažinsime su Šv. Velykų ilgametės tradicijos gyvavimo priežastimis, vertingu ir įdomiu šventės muzikiniu-improvizaciniu paveldu bei naujomis jų prasmėmis: mokysimės priešvelykinio (Verbų), Velykų ir povelykinio (iki Atvelykio) folkloro, aptarsime, kurios jo dalys yra mums aktualios šiandien bei kodėl senovėje žmonių poreikiai ir santykiai skyrėsi nuo dabartinių. Užsiėmimo metu kursime savo velykinę kapelą – muziką iš gamtinių ir edukacinių priemonių, žaisime smagius Velykų žaidimus ir dainuosime. Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti mokinius su Velykų šventės tradicijomis Lietuvoje; populiarinti tautinės muzikos paveldą. Šiam tikslui pasiekti keliami uždaviniai: 1. Pristatyti Velykų šventės tradiciją ir jos išaiškinti jos prasmę. 2. Supažindinti su Velykų papročiais, apeigomis, žaidimais ir muzika. 3. Įtraukti vaikus į praktinę-kūrybinę veiklą: pasimokyti groti improvizuotais instrumentais velykinėje kapeloje, šokti ratelius-žaidimus, dainuoti velykines dainas, suptis improvizuotomis supynėmis. Siekiami rezultatai: 1. Įgytos žinios apie senąją Velykų tradiciją. 2. Išmoktas bent 1 ratelis-žaidimas. 3. Susipažinta su muzikavimo tautiniais instrumentais pradmenimis. Naudojami metodai: Iliustruojantis pasakojimas. Žodinis aiškinimas. Pratybos. Demonstravimas. Ugdomosios kompetencijos: Funkcijos ir pasekmės sąryšio suvokimas. Komandinio darbo. Kultūrinio sąmoningumo.


Online šešėlių teatro spektaklis "Baltos pasakos" (nuotolinė paslauga)

„(...)Pasakos baltos, nes veiksmas vyksta žiemą, o žiemos spalva balta. Pilką kailiuką kiškis keičia į baltą, eglutės žalias šakas padengia baltas sniegas, iš balto sniego susiridena balti sniego seniai. Baltas lango rėmas ir nubaltinti stiklai, pro kuriuos tarsi pro ekranus stebime tas baltas Pasakas. Aktorių Almiros Grybauskaitės, Elvyros Piškinaitės, Bronės Marijos Braškytės kostiumai balti, balti ir „Baltų pasakų“ personažų, ir kalėdinės eglutės bei ją puošiančių žaisliukų karpiniai. Baltą spalvą siejame su švara, šviesa, gėriu. Taip ir suvokiu šių pasakų „baltumą“, kuris kaip impulsas eina iš Anderseno pasakų šviesos, o ją pagavusi Nijolė Indriūnaitė pirmiausia per jautriai surastą savo kalbą Anderseno pasakų „Eglutė“ ir „Mergaitė su degtukais“ motyvais kuria istoriją apie vienatvę, vienišumą, ypač aiškiai juntamais artėjant šventėms, per šventes ar joms ką tik praėjus (...) Prasideda spektaklis tyliais muzikos garsais, kai scenos šonuose, abipus pagrindinio rėmo, atsidaro durys. Pasirodo baltai apsirengusios Pasakos ir suskamba jų liūdna daina apie šventę, apie tai, kas ji yra. „Baltų pasakų“ kiškučiui šventė – kai jis gali voliotis, vartaliotis po sniegą, varnai – tada, kai duodama lesti, sniego seniui – kai aplinkui vaikai, o eglutė dar pati nežino, ko laukti... „Baltos pasakos“ – tai šešėlių teatro spektaklis. Karpyti personažai, detalės, šviesos ir muzika – visa turi tiksliai tarpusavyje derėti, kad mintis suskambėtų. (...) Andersenas Nijolei Indriūnaitei, jos pasaulėjautai yra be galo artimas autorius: jo kūrinių motyvais dramaturgė parašė eiliuotas scenines pasakas „Coliukė“, „Eglutė“, „Mergaitė ir degtukai“. Net rengdama scenai ne Anderseną, o „Pelenę“ arba „Muzikinę dėžutę“ pagal V. Odojevskio pasaką „Miestelis tabakinėje“, Indriūnaitė kreipiasi į vaiko sielą, žadina joje atsaką amžiniems dalykams – gerumui, meilei – ir kviečia kasdienybėje įžvelgti tyliai vykstantį stebuklą.“


Edukacijos metu dalyviai supažindinami su vienu iš pagrindinių Lietuvos valstybės simbolių – tautine vėliava. Edukatorė pristato Lietuvos tautinę vėliavą, jos reikšmę ir vaidmenį šalies gyvenime, taip pat apžvelgia jos atsiradimo istoriją. Paaiškinama, kaip reikia gerbti Trispalvę, kokiomis progomis tautinė vėliava keliama bei kur ją galima pamatyti iškeltą kiekvieną dieną. Dalyviai pakviečiami į muziejaus ekspoziciją, kur pristatomi trijų pasvaliečių – K. Škirpos, J. Nistelio, V. Steponavičiaus, dalyvavusių pirmos lietuviškos trispalvės ant Gedimino kalno bokšto iškėlime, asmeniniai daiktai. Tautinės simbolikos ieškosime ir virtualios realybės akinių pagalba, nukeliavus į pokario laikus bei įsijautus į partizanų kasdienybę. Iš pamokos dalyviai išsineš ne tik pilietiškumo žinias, bet ir pačių rankomis pasigamintą, tautine atributika papuoštą raktų pakabuką.


Kultūros pažinimas per gamtą: gamtos pėdsekystė

Edukacinį užsiėmimą veda žinomas gamtininkas Andrejus Gaidamavičius. Jis moksleivius supažindins su gamtos pėdsekyste, kurią galima vadinti ir mokslu, ir menu. Gamtos pėdsekystė apima žvėrių ir paukščių pėdsakus, veiklos žymes, balsų atpažinimą. Mokiniai mokysis užfiksuoti rastus pėdsakus juos taisyklingai fotografuojant, perpiešiant, padarant gipso atspaudus. Taip pat mokysis pamėgdžioti įvairių gyvūnų balsus, prisivilioti gyvūnus garso įrašais, garso instrumentais. Pagrindiniai įgyjami gebėjimai yra šie: 1. Pėdsekystės gebėjimai bendrąja prasme, padedantys išugdytą pastabumą pritaikyti kitose srityse. 2. Orientavimasis natūralioje aplinkoje. 3. Gebėjimas dirbti su žemėlapiais. 4. Gebėjimas identifikuoti žvėrių ir paukščių rūšį pagal pėdsakus, maitinimosi žymes ir kt., kas praverstų ateityje naudojant panašius metodus kitų sričių gamtiniuose, archeologiniuose, kriminalistiniuose ir kituose tyrinėjimuose. 5. Įgyjami gebėjimai stebėti gyvūnus jų tiesiogiai netrikdant. Paslauga teikiama rudenį, žiemą ir pavasarį.


Užsiėmimas vyksta slaptosios lietuviškos mokyklos ekspozicijoje, Kirdeikių sodyboje, muziejaus Aukštaitijos kaime, kur iš tiesų yra veikusi slaptoji mokykla. Programos dalyvius pasitinka „daraktorė“ ir veda dalyviams pamoką slaptojoje mokykloje. Atsižvelgus į užsiėmimo dalyvių amžių, aptariamas spaudos draudimo laikotarpis, knygnešių žygiai, lietuviškos knygos kelias į Didžiąją Lietuvą, mamos mokykla, slaptosios mokyklos, jų specifika ir skirtumai nuo šiuolaikinių mokyklų. Dalyviai įsitraukia į diskusijas apie lietuvių kalbos išsaugojimo galimybes spaudos draudimo metu, svarsto apie pilietinės atsakomybės svarbą bei bando įsijausti į tuometinių moksleivių gyvenimą - mokosi skaityti iš autentiškos anuomet išleistos maldaknygės slebizavimo būdu, bando rašyti grifeliu ant grifelinės lentelės bei surasti tinkamą slėptuvę nuo žandaro. PASTABA: sodyba, kurioje vedamos edukacijos, yra nešildoma, tad programa vykdoma tik šiltojo sezono metu, t. y. gegužės-rugsėjo mėn. Programa pritaikoma atsižvelgiant į dalyvių amžių.


Dabartinis sparčiai modernėjantis ir kompiuterizuotas pasaulis tolsta nuo gamtos ir realios aplinkos, kurioje gyvename. Šiandien daugelis vaikų, net ir kaime, nebepažįsta ne tik naminių gyvūnų, auginamų natūraliai, bet ir nebepastebi jų aplinkoje gyvenančių dažniausiai matomų gyvūnų - paukščių, nes šiandien paprasčiau juos ,,atrasti" plačiajame internete.
Programos dalyvių laukia smagi pažintinė-kūrybinė kelionė po paukščių pasaulį. Programos metu naudojami metodai, kurie padėtų dalyviams patiems pasijusti gamtininkais. Edukacinė programa vyksta kūrybinėse dirbtuvėse, kuriose gausu įvairiaspalvių skirtingų dydžių ir formų įdomių, neįprastų paukščių. Programos pradžioje dalyvius pasitinka įvairūs skirtingų paukščių balsai. Taip sukuriama temą atitinkanti kūrybinė aplinka, skatinanti mokinius generuoti idėjas, kelti klausimus, lavinti vaizduotę, kaupti informaciją, žinias ir jas kūrybiškai panaudoti. Įvadinėje edukacijos dalyje programos vadovas įtraukia vaikus į pokalbį, diskusiją apie jų aplinkoje gyvenančius  paukščius, stengdamas išsiaiškinti, kokius paukščius vaikai dažniausiai mato, pažįsta, kokius paukščius pastebėjo atvykę į pamario kraštą. Keliami klausimai: ,,Ar ilgauodegė zylė tikrai turi ilgą uodegą?, ,,Ar gali būti mėlynoji zylė? O  juodoji?", ,,Ar yra paukštis - liepsnelė? Edukatorius ragina vaikus pabūti gamtininkais-tyrėjais ir patiems surasti informaciją apie pamario paukščius, pasinaudojant mobiliaisiais telefonais. Atliekant kai kurias užduotis, mokiniai skirstomi grupėmis, kad galėtų aptarti, prieiti vieningos išvados, priimti sprendimą ir pateikti tinkamą atsakymą. Užduotis stengiamasi pateikti kūrybiškai, žaismingai, pvz., paukščių pamėgdžiojimų tekstų korteles ,,paukščių ansamblio vadovas" nusiima nuo paukščio sparno ar nusikabina nuo paukščio snapo, o paukštelių ruošinius kūrybinei užduočiai nusikabina nuo ,,medžio". Programos dalyviai išsineša naujų žinių bagažą, gerų emocijų ir pačių dekoruotus  medinius pakabinamus pamario paukštelius.


Spektaklis vaikams "Plėšikas Hocenpolcas 2" (išvažiuojamoji)

Būna istorijų, kurių tęsinio nepaprastai laukiame, jų nepaaiškinama trauka ir siautulingas smagumas regis akimirksniu nukelia į stebuklingą pasakų pasaulį. Režisierius Evaldas Jaras ir Vilniaus kamerinio teatro aktoriai kviečia prisijungti prie dviejų neišskiriamų draugų - Kaspariuko ir Zepuko nuotykių spektaklyje „Plėšikas Hocenplocas 2“. Jame vėl susitinka seniai matyti ir labai pasiilgti Otfrydo Proislerio knygų „Plėšikas Hocenplocas“ personažai. Stebuklingame miške berniukai ne tik sutiks legendinį simpatiškąjį Plėšiką Hocenplocą, bet ir jo senąjį draugą piktąjį burtininką Petrozilijų Cvakelmaną. Ar pavyks Kaspariukui ir Zepukui išardyti jų nedorus planus? O gal stebuklingą pagalbos ranką išties fėja Amarilė? Ir ką miške veikia Vyresnysis vachmistras Dimpfelmozeris? Spektaklio metu skamba šviesaus atminimo aktoriaus ir bardo Sauliaus Mykolaičio dainos.


Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

„Inovatyviai paskui literatūrinį herojų“ remiasi bibliotekoje tautodailininkų sukurtų, sukauptų lėlių-literatūrinių herojų kolekcija (70 vnt.) ir liaudies pasakomis bei literatūriniais kūriniais, skirtais ikimokyklinio ir vyresnio amžiaus vaikams iki 12 metų. Tikslas – inovatyviomis formomis per sukurtą QR kodą, STEAM, Kahoot viktorinas supažindinti vaikus su kuo daugiau literatūros kūrinių. Veiklas sudarys 3 dalys: I dalyje pažintis su bibliotekoje esančia lėlių kolekcija, trumpa edukacija, kaip atsisiųsti QR kodo programėlę ir išklausyti ištraukų iš liaudies pasakų, žiūrėti trumpametražius filmukus. II dalyje dalyviai bus kviečiami į Kahoot viktorinas, susijusias su literatūriniais kūriniais ir jų herojais, pvz.: „Lietuvių liaudies pasakų herojai“, „Ar gerai pažįsti literatūrinį herojų“, „Svečiuose pas A. Lindgren“, K. Anderseno premijos laureatai“ ir pan. III dalyje, per STEAM edukacijas inovatyviai, naudodami kasdieninėje aplinkoje įprastas medžiagas (siūlus, vašką, popierių, dažus, klijus ir kt.), dalyviai kurs literatūrinių herojų aplinką. Visų užsiėmimų metu vyks gyvi ar audio garsiniai skaitymai.


Ekskursija po Kauno UNESCO Žaliakalnį (miesto-sodas)

2023 metų rugsėjo 18 d. Kauno modernizmo vertybė „Modernistinis Kaunas: Optimizmo architektūra, 1919–1939“ įrašyta į Pasaulio paveldo sąrašą. Vertybės teritorija apima Kauno Naujamiesčio ir Žaliakalnio teritorijas. Šioje ekskursijoje moksleivius kviečiame pasivaikščioti po istorinį Žaliakalnį, dabar žavintį žaluma ir mūriniais bei mediniais tarpukariniais pastatais. Žaliakalnio plėtra vyko įsisavinant carinės tvirtovės palikimą. Visa tai harmoningai įsiliejo į Kauno kraštovaizdį. Tarpukariu Žaliakalnis tapo antru sparčiausiai augančiu miesto rajonu po Naujamiesčio. Urbanistai ir architektai būtent čia sumaniai pritaikė modernias miesto planavimo ir vystymo idėjas. Ekskursijos metu moksleiviai sužinos kaip Kauno inžinierius Antanas Jokimas kartu su žinomu urbanistu Marium Frandsenu parengė naujojo rajono planą, kurį subraižė pagal Europoje itin populiarią miesto-sodo koncepciją. Susipažins su tuometiniame mieste susiklosčiusiomis gyvensenos tradicijomis. Supras daugialypę modernizmo prigimtį ir naujai kylančios modernios valstybės optimistinį mentalitetą. Ambicingos sostinės statybos glaudžiai persipynė su gamta ir lietuviškomis tradicijomis.
Ekskursijos metu moksleiviai aplankys Miesto-sodo teritoriją (Minties ir Gelių ratai), kurioje išsidėstę skirtingų istorinių stilių pastatai su eksterjerus puošiančiais tautiniais elementais bei žalumos oazėmis. Čia moksleiviai pamatys ir mažiau pasiturintiems gyventojams skirtus bendrabučius ir politikų, advokatų bei artistų miesto vilas, dviejų ar trijų aukštų daugiabučius namus. Kartu su moksleiviais aplankysime vieną didžiausių Ąžuolų girių Europoje – Ąžuolyno parką bei tarpukariu suformuotą ir iki šiol išlikusį sveikatingumo kompleksą – fizinės kultūros rūmus (Lietuvos sporto universitetas) bei čia pat iškilusį nacionalinį stadioną. Nueisime ir iki Krašto apsaugos ministerijos Ginklavimo valdybos Tyrimų laboratorijos (dabar KTU chemijos fakultetas), veikusios 1937-1940 m.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacijos metu moksleiviai susipažins su Jurbarko krašto įvairiakultūriniu kulinariniu paveldu, šventiniais bei kasdieniniais patiekalais. Mokysis atpažinti ir išreikšti meilės kalbą per maistą. Išmoks pasigaminti suvalkietišką patiekalą - auseles.


Programos „Grafikos meno paslaptys Janinos Monkutės-Marks muziejuje" dalyviai supažindinami su išeivės, Janinos Monkutės-Marks asmenybe, jos kūrybos keliu ir jos vardo muziejaus atsiradimo istorija. Aptariama Janinos Monkutės-Marks labai mėgta grafikos meno technika - iškiliaspaudė ir apžiūrima originalių menininkės sukurtų linoleumo ir medžio raižinių atspaudų kolekcija. Aptariama grafikos technika– iškiliaspaudė ir jos subtilybės. Praktinio užsiėmimo metu moksleiviai skatinami sukurti individualius grafikos raižinius - iškiliaspaudes ir įgyvendinti 1-2 atspaudus ant popieriaus lapo naudojant šaukštą. Visus susikurtus atspaudus moksleiviai pasiima prisiminimui. Programa vykdoma Janinos Monkutės-Marks muziejaus-galerijos ekspozicijų salėse, muziejaus įkūrėjos kūrinių apsuptyje, kurie nuteikia programos dalyvius pozityviai ir padeda atsiskleisti jų kūrybiškumui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Pažįstame savo kultūros šaknis – žinome, kas esame! Mūsų protėviai baltai paliko daugybę senovės pasaulėvaizdžio ženklų, kuriuos šiandien neretai suvokiame tik kaip etnografinį dekorą. Kaime langinės išraitytos augaliniais ar geometriniais motyvais, tautiniai drabužiai išpuošti įvairiais ratukais, rombukais, gėlėmis, o ko vien verti išpiešti palinkėjimai ant kraičio skrynių... Užsiėmime kviečiame pažvelgti mūsų protėvių akimis į šiuos senuosius ženklus. Mėginsime įsivaizduoti plokščią pasaulį, gimusį iš dvynių, stovintį ant kažkokio gyvūno nugaros, augantį medžio pavidalu. Įkvėpti šių vaizdinių, dalyviai patys sukurs gyvybės medžio piešinį ir atspaus jį ant audinio štampavimo technika.


Edukacija "Aktorinis meistriškumas" išvažiuojamoji (7-12 klasėms)

Jaunų žmonių, ypač tų, kurių asmenybės dar tik formuojasi, kūrybiškumą dažniausiai varžo baimė klysti, kitų nuomonė, kompleksai dėl tam tikrų savo trūkumų. Todėl šiose dirbtuvėse bus sukurta nauja, kūrybai ir laisvei skirta erdvė, kurioje dalyviai, atlikdami teatro profesionalų naudojamus judesio pratimus, išmoks: • pažinti savo privalumus ir trūkumus; • atrasti individualią raišką;• sustiprinti pasitikėjimą savimi • išlaisvinti kūrybiškumą; • susikoncentruoti; • tobulinti analitinius gebėjimus ir savirefleksiją. Šie gebėjimai ypač svarbūs ugdant savimi pasitikinčią ir kūrybingą asmenybę, gebančią save analizuoti ir tobulinti bei siekti užsibrėžtų tikslų ir svajonių. Kūrybines dirbtuves ves Alytaus miesto teatro aktoriai Povilas Adomaitis ir  Tomas Pukys , kurių išskirtinė domėjimosi sritis – scenos judesys. Povilas profesines žinias nuolat gilina scenos judesio ir psichofizikos srities seminaruose ir dirbtuvėse, turi scenos judesio dėstymo patirties, o nuo 2019 m. rengia kūrybinės laisvės laboratorijas suaugusiesiems, vaikams ir paaugliams visoje Lietuvoje. Tomas – nuo 2018 m. Alytaus teatre kuriantis vaidmenis spektakliuose, judesio spektakliuose ir dalyvaujantis gausybėje kitų renginių. Unikali judesio plastika, energija, profesionalumas ir išvermė – stipriosios Tomo savybės, leidžiančios sukurti išskirtinius vaidmenis, kuriuose vyrauja proto ir kūno dermė.


2017 m. pradžioje ant Gedimino kalno prasidėję archeologiniai tyrimai truko ne vienerius metus. Tyrimų rezultatai – ypač reikšmingi! Čia buvo rasti 1863–1864 m. sukilimo vadų ir dalyvių palaikai. Kaip? Kodėl? Kokiu būdu šių žmonių palaikai buvo užkasti bene pačiame miesto centre? Kuo ypatinga buvo Gedimino pilis ir teritorija aplink ją tuo laikotarpiu? Kas buvo jie- sukilėliai? Į šiuos ir dar kitus klausimus atsakysime užsiėmimo metu, kur analizuosime, ieškosime, nagrinėsime įvairią ikonografinę medžiagą, archeologinius radinius, spręsime įvairias užduotis. Tikimės, jog užsiėmimas prisidės prie pilietiškos, kultūriškai sąmoningos bei atsakingos, kritinį mąstymą turinčios asmenybės formavimo.


Batraiščiai. Menas ir matematika. I-IV kl.

Ar žinote, kad mokslininkai batų raištelių atsiradimo istoriją datuoja apie 3500 m. pr. Kr., kai kalnuose buvo rasti odiniai batai, suvarstyti plonos odos raišteliais? Arba kad varstant batus reikalinga matematika – kai pagal skylučių skaičių apskaičiuojama, kokio ilgio batų raištelis bus reikalingas. Batų varstymo būdų yra daug ir įvairių, skirtingo sudėtingumo ir dažnas jų turi įdomų ar netikėtą pavadinimą. Vieni batų varstymo būdai rekomenduojami dviratininkams, kiti – bėgikams, krepšininkams, golfo žaidėjams ir pan. Varstant iš batraiščių galima surišti įmantrius mazgus ar naudoti skirtingų spalvų batraiščius. Galima teigti, jog stilingai ir neįprastai suvarstyti batai tampa jūsų įvaizdžio dalimi. Edukacijoje „Batraiščiai. Menas ir matematika“ ne tik išmoksite apskaičiuoti batų raištelių ilgį, bet ir praktiškai juos varstyti įvairiausiais būdais, tokiais kaip „Žvaigždė“, „Pentagrama“, „Zigzagai“ ir pan. Jaunesniųjų klasių moksleiviai mokysisvarstyti batus ant paruoštų trafaretų.


Pasvalio Mariaus Katiliškio viešoji biblioteka

Edukacinė programa „Išėjęs sugrįžti: rašytojas Marius Katiliškis“ leis jums sužinoti apie rašytoją tai, ko nerasite vadovėliuose. O tai, kas yra vadovėliuose, atrasite iš naujo. Kitaip pažvelgsite į mokykloje skaitytus kūrinius ir girdėtus faktus. Keliausite kartu su Mariumi per jo gyvenimo klajonių ir kūrybos stoteles, nuo gimtųjų Gruzdžių, Katiliškių, iš kurių pasiskolino sau vardą iki Pasvalio, kur dirbo bibliotekos vedėju, nuo pabėgėlių stovyklų Vokietijoje iki paties pastatyto šeimos namo Lemonte, Jungtinėse Amerikos Valstijose... Nepasiklysti padės ant lubų išpieštas stilizuotas rašytojo gyvenimo kelio žemėlapis. Rasite fotografijas, dokumentus, autentiškas knygas, galėsite žvilgtelėti į rašytojo rankinį laikrodį ar pypkių kolekciją, rašomąjį stalą, rašomąją mašinėlę, karo metų dienoraštį... Stotelėse įrengtuose atvartuose, tarsi knygose – rašytojo tekstai nuo pirmųjų eilėraščių iki paskutinio romano, rankraščiai, publikacijos spaudoje... Prisėsite ant interaktyvių suolelių ir paklausysite aktoriaus Dainiaus Svobono įgarsintų Mariaus Katiliškio kūrinių ištraukų. Čia pilna mažyčių siurprizų, pasislėpusių už įvairių pasukamų, atverčiamų, paspaudžiamų detalių. Ir laivas „General Muir“, nuplukdęs Marių per vandenyną į kitą gyvenimą be gimtosios žemės. O kad įspūdžiai ilgam išliktų, dalyvausite informacinio-edukacinio terminalo žaidimuose, galėsite išgirsti paties rašytojo balsą. Dėliosite magnetines dėliones ir varžysitės protų mūšyje. Laukia smagūs prizai su Mariaus Katiliškio atminimo kambario simbolika.


Bites ir žmones jungia ypatingi ryšiai. Jų gyvenimas panašus į žmonių - yra darbštuolių ir tinginių. Vaikai skatinami sekti bičių pavyzdžiu, mokytis iš jų darbštumo ir vienybės. Edukacinis užsiėmimas „Bitute pilkoji“ prasideda nuo pasakojimo, kaip Deltuvos miestelis yra susijęs su bitininkyste ir žinoma lietuvių rašytoja ir politine veikėja Gabriele Petkevičaite-Bite, supažindinama su jos švietėjiška ir filantropine veikla. Vėliau moksleiviams pristatoma trumpa bitininkystės istorija ir bitininkavimo papročiai, bičių produktai (vaškas, medus, bičių duonelė ir pikis) ir jų gydomosios savybes, pasakojama apie senovinį žvakių liejimo būdą ant dagties, formose bei sukimą iš vaškuolės. Edukacijos metu moksleiviai, padedami edukatorės, išbando pasirinktą žvakių liejimo būdą naudodami gryną bičių vašką. Moksleiviai patys turi galimybę paliesti, pauostyti, net paragauti tikrų bičių produktų. Užsiėmimą paįvairina trumpi smulkiosios tautosakos intarpai- sekama sakmė, minamos mįslės, sakomos greitakalbės ir užkalbėjimai apie bites. Kol žvakės stingsta, užsiėmimo dalyviai supažindinami su senoviniais bitininkavimo įrankiais, diskutuoja apie bičių naudą žmogui, žmogaus vykdomą veiklą ir jos pasekmes bitėms. Vaišinasi medumi pagardinta žolelių arbata. Nulietos žvakės gražiai supakuojamos į lininį audinį ir padovanojamos dalyviams. Užsiėmimo pabaigoje moksleiviai apžiūri miestelyje esantį iš senos liepos išskobtą stilizuotą bičių avilį, kuriame „gyvena“ kalvio nukaltos bitės.


Muzikinė edukacinė pasaka "Vėjelis Trimito mieste"

Koncertinė įstaiga Lietuvos simfoninis pučiamųjų orkestras

Teatralizuotoje muzikinėje pasakoje "Vėjelis Trimito mieste" mokiniai bus supažindinami su orkestro muzikos instrumentais, jų žmogiškaisiais "charakteriais", sužinos, už ką dažniausiai būna atsakingas dirigentas, kiti orkestro nariai, o vyresni žiūrovai atras tik jiems skirtą dėmenį - švelniai ironišką paralelę su valstybei ir visuomenei būdingomis aktualijomis. Muzikinėje edukacijoje kiekviena orkestro instrumentų grupė yra metaforiškai atspindinti mūsų visuomenę. Dirigentas taps eismo reguliuotoju, klarnetai bus eiliniais miestelėnais, saksofonų grupė atstovaus miesto mušeikas, o tūbos gins turtuolių interesus. Svarbiausias muzikinės kelionės po "Vėjelį Trimito mieste" keliamas klausimas: ar gali labai skirtingi žmonės darniai sugyventi vardan bendro tikslo - muzikos ir harmonijos? Žaisminga ir patrauklia forma yra gvildenamos temos - laisvės ir atsakomybės santykis, egoizmo ir altruizmo priešprieša ir kt. Po spektaklio mokytojai gaus metodinę medžiagą (knygelę ir metodinę priemonę).


Renesansas – menas, mokslas ir humanizmas (Išvažiuojamoji)

Renesanso epocha pasižymėjo Europoje iki tol neregėtu minties ir kultūros formų išlaisvinimu, filosofinių tendencijų įvairove ir žmogaus minties bei jo kūrybinių galių išaukštinimu. Šio užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su Renesanso epochos ypatumais ir jos kultūriniais idealais. Humanizmas, antikinės graikų ir romėnų kultūros atgimimas, reformacija, Gutenbergo presas, geografiniai atradimai ir visuomeninio gyvenimo formų tobulėjimas pakeitė Europos veidą. Moksleiviai susipažins su ryškiausiomis Renesanso epochos asmenybėmis bei genialiais kūrėjais menininkais ir jų darbais. Diskusijoje aptars, analizuos ir interpretuos renesanso epochos meno kūrinius: tapybos, architektūros, skulptūros pavyzdžius. Renesanso epochoje labiau nei bet kada mene karaliavo matematika ir geometrija. Matematikos naudojimas iš esmės transformavo meną. Užsiėmimo metu moksleiviai sužinos kaip renesanso menininkai matematikos dėka išmoko plokščiame paviršiuje sukurti trimatę erdvę ir formų iliuziją.  Atliekant praktines užduotis moksleiviai susipažins su linijine perspektyva, panoramine, sferine ir oro perspektyva. Moksleiviai sužinos, kaip dailininkai sutrumpindami žmogaus galūnes arba objektus išgaudavo perspektyvos pojūtį. Užsiėmimo pabaigoje paskatinsime moksleivius reflektuoti pareiškiant savo nuomonę apie aptariamą epochą, jos meno kūrinius bei meno poveikį apskritai.


Vaikų Velykėlės - puiku! Tradicinių amatų centre bus smagu - pasitiks skudurininkė su glėbiu skudurų ir iš jų pasiūtų „terbų“. Rišime, pinsime, dėliosime, puošime, kad būtų spalvų, kaip šimtas pavasarių! Apsikaišę apsitaisę su velykine „terba“, mes ridensim ir kikensim su margučių pintine. Draugiškai ir sąžiningai: kiekvienas po vieną, o kam pasiseks – margutis margutį suras, eilė ridenti vėl atsiras. Mūsų juokas ir darbai nenueis, kaip tie niekai: čia pat už lango greta – apsitaisiusi skara, Velykė ramiai, skrebens margutį švelniai. Vaike, jei būsi geras, drąsus – eik pas Velykę, sakyk – gerą dieną, močiut! Velykė žiūrės tavo terbelę, kiekvieną spalvelę, gėlelę. Švelnia ranka priglaus, dovanėlę įspraus.

P. S. Velykė pavaišins arbata ir skanumynu.


Medicinos raida: nuo ankstyvaus amžiaus iki dabar

MEDICINOS RAIDA: NUO ANKSTYVAUS AMŽIAUS IKI DABAR? Su kiekviena diena technologijos vis žengia pirmyn ir tobulėja, visose srityse, medicinoje ne išimtis. Medicina vis tobulėja ir galime pastebėti labai ryškią medicinos raidą nuo ankstyvaus amžiaus iki dabar. Šiais laikais labai svarbu, supažindinti jaunąją kartą, ne tik su esamais medicinos įrankiais ir gydymo būdais, bet taip pat supažindinti, kaip tie įrankiai pasikeitė, kaip pasikeitė gydymo būdai ir kaip tai padeda mums šiandieniniame pasaulyje.
Tai edukacija kurios metu vaikai susipažins su medicinos raida, kaip keitėsi medicinos prietaisai ir įrankiai, tokie kaip stetoskopas, kraujo spaudimo aparatas, refleksų plaktukas ir kt. Vaikai susipažins su gydymo būdais kurie buvo taikyti seniau ir kokie gydymo būdai yra taikomi dabar.


Kūrybinio rašymo edukacija su rašytoja Daina Opolskaite: ieškau personažo! (išvažiuojamoji)

Kūrybinio rašymo edukacijos pradžioje mokiniai paraginami pamąstyti: kas yra rašytojas? Sunku ar lengva sukurti istoriją? Ko reikia, kad gimtų įdomus veikėjas-personažas? Kodėl neretai nuo jo priklauso visos istorijos sėkmė? Toliau prisimenami svarbiausi kiekvieno pasakojimo elementai: autorius, veikėjas, aplinkybės, vieta, laikas ir kt. Kūrybinės užduoties metu moksleivių grupei pateikiamas tik vienas sakinys, kuriame yra svarbiausi būsimo teksto kūrimo elementai: situacija, personažas, tikslas. Kartu išsiaiškinamos kūrybos galimybės ir galimi kontekstai, mokiniai paskatinami sieti gautą informaciją su savo gyvenimiškąja patirtimi. Toliau kūrybinė edukacija vyksta keliais etapais: moksleiviai grupėse arba individualiai padedami edukatorės kuria veikėjo personažą, išryškina situaciją, kurioje jis yra, ir siekiamą tikslą. Atrenkami labiausiai pavykę ir įdomiausi pavyzdžiai, kurie pagaliau jungiami į vientisą istoriją. Edukacijos pabaigoje siekiama apibendrinimo: pakanka vos kelių smulkmenų ir vaizduotės, kad gimtų įdomus personažas.


Vilniaus katedros lobyno vertybės ne kartą degė gaisruose, į slaptavietes įsilauždavo vagys, katedrą niokojo ir brangenybių ieškojo priešai. Išgirdę katedros lobyno istoriją, praktinėje dalyje patys ieškosime paslėpto lobio. Užuomina po užuominos, sudėtingas rebusas po mįslės, paieškoms reikės istorinių žinių… Jei viską išspręsime, tai ir lobį surasime! Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Viešnagė Didžiosiose Nemuno kilpose 1-4 kl.

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Mūsų kraštas išsiskiria unikaliu Lietuvoje ir Europoje geologiniu-hidrografiniu reiškiniu – Didžiosiomis Nemuno kilpomis. Užsiėmimo metu galėsite tapti milžinais ir ranka paglostyti kalveles, įdubas, upių slėnius, pasigrožėti šių vietovių kraštovaizdžiu iš paukščio skrydžio. Edukacija vyks lankytojų centre, talpinančiame 60 km Nemuno juostos su daugybe upelių ir upeliukų ir beveik 30 piliakalnių, prigludusių prie Nemuno. Ekspozicijoje rasite tūrinius maketus ir dėliones, interaktyvias schemas, nuotraukas ir piešinius, reljefinį ir kitus žemėlapius, surinktą gamtinę, archeologinę, vaizdo bei garso medžiagą, padėsiančią geriau pažįstami gamtos ir kultūros turtus. Beje, seniausi eksponatai skaičiuoja savo amžių ne dešimtimis ar tūkstančiais, o milijonais metų.
Šių vietų unikalumą padedanti atskleisti ekspozicija skirta įvairaus amžiaus moksleiviams bei suaugusiems. Čia slypi atsakymai į įvairius klausimus: kodėl susiformavo Nemuno kilpos ir iš kur gaunamas mineralinis vanduo, kas aukštesnis – aukščiausias Lietuvos medis ar Birštono apžvalgos bokštas, koks akmuo išrinktas nacionaliniu, ką vadiname sieliais...
Edukacijos dalyvių taip pat lauks užduotys, žaidimai, spėlionės ir dėlionės. 1-4 klasių moksleiviai išgirs legendų, susijusių su didžiausia Lietuvos upe, piliakalniais, sielininkyste, vingiuodami Nemunu „plukdys“ sielius.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Programos tikslas praplėsti akiratį apie muziejinių vertybių nykimo ir išsaugojimo subtilybės. Dalyviai susipažįsta su restauratoriaus profesija jo darbo subtilybėmis ir svarba kultūros vertybių išsaugojimui. Vaizdinės medžiagos, restauravimo pavydžių pagalba dalyviai supažįsta su restauravimo procesu, naudojamomis priemonėmis, darbo įrankiais. Naudojant restauravimo pavyzdžius dalyviai įvertina paveikslų ant medžio lentos ir drobės restauravimo skirtumus. Naudojant mikroskopą dalyviai gebės palyginti skirtingų audinių ir siūlų struktūrą. Edukacinės programos metu patys trumpam gali pabūti restauratoriais – išmoksta pasigaminti klijus, gruntą, atkuri trūkstamus piešinio fragmentus. Dalyviai turi galimybę pamatyti restauruojamus muziejaus eksponatus. Edukacinio užsiėmimo metu plečiamas dalyvių kultūrinis akiratis, skatinamas kūrybiškumas, ugdomi komunikaciniai gebėjimai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Muilą naudojame kasdien, tačiau nesusimąstome, kaip jis atsirado? Kaip prausėsi karaliai ir jų damos viduramžiais, kada atsirado toks muilas, kokį naudojame dabar? Viską apie muilą, jo istoriją ir gamybos ypatumus sužinosite muilo gamybos užsiėmime! Užsiėmimo metu dalyviai ne tik kūrybiškai išmoks maišyti ir derinti spalvas, bet ir kaip tikri muilo gamybos ekspertai kurs savo receptą, formas ir muilo ornamentus. Visa kūrybinė erdvė kvepės įvairiais skoniais, kadangi savo muiliuką gardinsime eteriniais kvapniaisiais aliejais. Dalyviai pasigamins švelnius, mėgstamų spalvų, bei įdomios formos muiliukus, kuriuos galės išbandyti namuose ir išmuilinti visą šeimą!


Lankantis parodoje leisimės į nepaprastą kelionę laiku ir atrasime kontrastų pilną vaikystės pasaulį vėlyvuoju sovietmečiu, gyvenimą – nuo kasdienybės ir kultūros iki politinių realijų ir žmogaus teisių kovų. Edukacinė programa siūlo interaktyvų parodos pažinimą, įsitraukiant į
diskusijas, analizuojant kas tiesa, o kas melas taip gilinantis į šio intriguojančio laikotarpio istoriją.


Kauno miesto savivaldybės Vinco Kudirkos viešoji biblioteka

Tikslas. Supažindinti 1-3 klasių moksleivius su senovinių medinių žaislų istorija, jų kultūrine, menine ir edukacine reikšme, lavinti jų kūrybiškumą, kritinį mąstymą ir kultūrinį sąmoningumą per interaktyvias veiklas.

Uždaviniai:
Skatinti moksleivius pažinti senovinius žaislus ir suprasti jų istorinį bei kultūrinį kontekstą.
Ugdyti meninę raišką ir kūrybiškumą per praktinius užsiėmimus, kuriant ir dekoruojant medinius žaislus.
Lavinti kritinį mąstymą ir pažintinius gebėjimus, analizuojant praeities ir dabarties žaislų skirtumus ir jų gamybos būdus.
Skatinti vaikų smalsumą, tyrinėjimą bei gebėjimą dirbti komandoje per interaktyvias ir bendradarbiavimą skatinančias veiklas.

Veiklos aprašymas. Edukacijos metu moksleiviai supažindinami su senovinių medinių žaislų istorija ir jų kultūrine reikšme. Pirmoje užsiėmimo dalyje vyksta trumpas pasakojimas ir diskusija apie skirtingų laikotarpių žaislus, jų gamybos būdus ir panaudojimą kasdieniame gyvenime. Antroje dalyje vyksta praktinis užsiėmimas, kurio metu dalyviai patys kuria arba dekoruoja medinius žaislus, naudodami paprastas šiuolaikines medžiagas ir įrankius. Užsiėmimų metu moksleiviai aktyviai dalyvauja, užduoda klausimus, dalinasi savo įžvalgomis ir bendradarbiauja grupėse.

Siekiamas poveikis. Moksleiviai išmoks vertinti ir suprasti tradicinių rankų darbo žaislų reikšmę kultūroje ir istorijoje,
stiprės jų kūrybiškumas, meniniai gebėjimai ir problemų sprendimo įgūdžiai. Bus ugdomas kultūrinis sąmoningumas, supratimas apie skirtingų laikmečių ir kultūrų skirtumus bei panašumus, lavinamas kritinis mąstymas, gebėjimas analizuoti ir apmąstyti įvairius istorinius objektus.
Veiklą vykdys profesionalūs edukatoriai, turintys patirties vedant užsiėmimus vaikams bei žinias apie tradicinių amatų istoriją. Edukatoriai užtikrins, kad užsiėmimai būtų įdomūs, įtraukiantys ir atitinkantys mokinių amžiaus grupės poreikius.


Edukacinė programa „Pynimas iš vytelių“ 9-12 kl. mokiniams

Pynimas iš vytelių yra senas liaudies amatas. Kiekviename kaime buvo savas pynėjas, kuris pindavo krepšius kasdienei buičiai. Šie pinti krepšiai buvo skirti duonai, bulvėms ir kitoms daržovėms, obuoliams, uogoms bei grybams rinkti. Pynimo menas tebegyvuoja mūsų šalyje ir šiandien, o pintų gaminių formos, konstrukcija, ir pynimo žaliavos panašios į tas, kurios buvo naudojamos praėjusiuose šimtmečiuose. Edukacinė programa „Pynimas iš vytelių“ skirtas 9-12 kl. mokiniams, kurios tikslas supažindinti ir skatinti mokinių domėjimąsi lietuvių senuoju amatu – pynimu iš vytelių, siekiant jį išsaugoti bei perduoti patirtį ir žinias ateities kartoms. Edukaciją veda sertifikuotų tautinio paveldo produktų kūrėja, senojo pynimo amato puoselėtoja.
Užsiėmimo metu dalyviai supažindinami su pynimo amatu, jo ištakomis, istorija, reikalingomis priemonėmis, pynimo technologija, raštais, panaudojimo galimybėmis. Edukacijos metu mokiniai pins įvairius suvenyrinius krepšelius, saulutes ir kt.,   išmoks atlikti darbų apdailą. Kurdami prasmingai ir kūrybiškai leis laisvalaikį, giliau suvoks daikto ir darbo vertę. Edukacijos pabaigoje laukia refleksija – aptarimas. Darbeliai kartu iškeliaus su mokiniais į mokyklą ar namus.


Padaryk pats – makrame ir šiuolaikinis dizainas

Makrame yra amatas, turintis turtingą ir įvairią istoriją. Nuo senovės Mesopotamijos iki šiuolaikinio interjero dizaino, makrame technika nuolat keitėsi ir prisitaikė prie skirtingų kultūrinių ir socialinių sąlygų. Šis menas ne tik išlaikė savo praktinę vertę, bet ir tapo svarbiu kūrybiškumo ir saviraiškos įrankiu.
Šiuolaikiniame dizaine makrame naudojamas kurti ne tik tradicinius objektus, tokius kaip sienų dekoracijos ir augalų laikikliai, bet ir drabužius, aksesuarus, baldus, netgi meno instaliacijas. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su trumpa makrame istorija ir pamatys kaip makarame techniką naudoja žinomi mados dizaineriai savo kūryboje. Populiarėjant „pasidaryk pats“ kultūrai ir ekologiškumui, makrame tapo vienu iš mėgstamiausių rankdarbių. Šis užsiėmimas skirtas tam, kad moksleiviai ne tik susipažintų su makrame technika, bet ir patys sukurtų darbą. Makrame technika remiasi kelių pagrindinių mazgų naudojimu, kuriuos derinant galima sukurti begalę skirtingų raštų ir struktūrų. Edukatoriai pademonstruos moksleiviams šiuos mazgus ir išmokins juos rišti.  Vėliau dalyviai pasirinks ir atliks vieną iš siūlomų projektų: raktų pakabuką, apyrankę arba kitą aksesuarą. Makrame meno ir amatų mokymasis praturtins moksleivius naujais įgūdžiais. Moksleiviai turės puikią galimybę pažinti šį senovinį amatą ir atrasti, kaip mazgų rišimas gali tapti neatsiejama jūsų kūrybinio gyvenimo dalimi. Užsiėmimas prisidės prie rankdarbių tradicijų išsaugojimo bei plėtros.


Edukacinė ekskursija "Šiurpiosios Vilniaus istorijos"

Vilniaus senamiestis pilnas paslapčių, keistenybių ir šiurpių istorijų pėdsakų. Čia kadaise siautėjo šmėklos, žvangėjo geležinės grandinės, naktimis skambėjo kraupus nelabųjų juokas. Edukacinės ekskursijos „Šiurpiosios Vilniaus istorijos“ metu aplankysime paslaptingiausias senamiesčio vietas, pakelsime paslapties šydą nuo lemtingų Vilniaus istorijos momentų, lankysime nelabųjų ir vaiduoklių pamėgtus miesto kampelius. Edukacinės ekskursijos "Šiurpiosios Vilniaus istorijos" tikslas - įdomiai, interaktyviai ir šiuolaikiškai pristatyti senąsias Vilniaus legendas ir, pasitelkus žaidimo elementus, paskatinti mokinių domėjimąsi senąja Vilniaus istorija ir kultūros paveldu.


Šiandien beveik kiekvienas vaikas turi išmanųjį telefoną, kurį beveik „neišleidžia“ iš rankų. O kaip buvo maždaug prieš 35 metus? Sunku įsivaizduoti. Tuo laikotarpiu žmonės naudojosi tik laidiniais telefonais su diskiniu numerio rinkikliu. Tokius aparatus jaunoji karta dažniausiai mato tik nuotraukose. Kaip veikia tokie telefonai? Kaip jais naudotis? Tokius ir panašius klausimus dažniausiai užduoda mokiniai. Edukacinio užsiėmimo metu ne tik atsakysime į šiuos klausimus, bet suteiksime galimybę paskambinti senoviniu telefonu, pamatyti, kaip atrodo jo vidus. Apžiūrėsime ir angliško tipo (K6 modelio) telefono būdelę, kuri tapo neatskiriama XX a. Anglijos miestų peizažo dalimi. Peržiūrėsime taksofono kortelių kolekciją, senovinėse telefono knygose susirasime savo artimųjų adresą, telefono numerį. Praktinio užsiėmimo metu išmoksime sujungti elektros grandinės dalis (panašus telefono veikimas), išsiaiškinsime jos galimas gedimo priežastis. Dalyvausime mokomajame žaidime „Telefonijos evoliucijos ratas“. Įvairūs žaidimai ir komandinės užduotys įtvirtins vaikų komandinius įgūdžius, padės įveikti viešojo kalbėjimo baimę, gebėjimą palyginti ir įvertinti įvairių laikotarpių žmonių komunikavimo galimybes, ugdysis toleranciją vienas kitam, mokysis bendravimo kultūros.


Taškavimo technikos edukacijose mokiniai turės galimybę pasinerti į ypatingą mandalų kūrimo meną, pabrėžiant tiek meninę išraišką, tiek gilesnę kultūrinę mandalų reikšmę. Detalus raštų kūrimas taškeliais ne tik padės lavinti smulkiąją motoriką, dėmesio sutelkimą ir vizualinius-erdvinius gebėjimus, bet ir suteiks meditacinės patirties, kuri skatina sąmoningumą ir streso mažinimą. Per besikartojantį taškų dėliojimo procesą mokiniai ugdys kantrybę, atkaklumą ir pasiekimo jausmą, taip pat susipažins su mandalų kultūrine ir istorine svarba. Šie užsiėmimai orientuoti į holistinę ugdymo patirtį, sujungiančią meninių įgūdžių ugdymą su kultūros pažinimu ir emocine gerove.


Edukacinė programa „Užgavėnės" (5 - 8 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Skatinti moksleivių domėjimąsi Užgavėnių šventės tradicijomis.
1. Pajusti šventinio karnavalo nuotaiką.  2. Analizuoti kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas. 3. Akcentuoti žmogaus veiksmų svarbą, budinant ir žadinant žemę, skatinant augimo galias. 4. Skatinti persikūnyti į mėgiamus persirengėlių būrio personažus, aptarus jų elgseną ir paskirtį Užgavėnių šventėje. 5. Mokytis papje maše technikos. 6.	Mokytis interpretuoti tradicinio meno kūrinius.  7. Ugdyti ekologinį sąmoningumą, kūrybinėje veikloje naudojant antrines žaliavas.
Pristatomos elitinės Užgavėnių tradicijos Vakarų Europoje ir Lietuvoje. Didesnis dėmesys skiriamas kaimo Užgavėnių apeigoms: pasivažinėjimo, laistymosi, supimosi, būrimų prasmėms. Akcentuojamas apeiginis pasidalijimas maistu, simbolinė vaišių gausa, gamtos permainas lemiantys žmogaus veiksmai. Pristatomi persirengėlių būrio personažai: gyvūnų pavidalo, žmogaus pavidalo, antgamtinių padarų pavidalo kaukės: mokiniai persikūnija į pasirinktą personažą, panaudodami kailinius, veltinius, nagines, klumpes, virves, šieną, pakulas,  lovatieses ir kt.  Didesnis dėmesys skiriamas seniausioms - gyvūninėms kaukėms. Kuriamos persirengėlių būrio oracijos. Šokami Užgavėnių šokiai. Kaukė gaminama papje maše technika. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.
Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas Lietuvoje ir Vakarų Europoje, analizuos svarbiausias šventės apeigas, kurs personažus,  pasigamins Užgavėnių kaukę papje maše techniką, realizuos savitas kūrybines idėjas.
Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patritis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Tel. nr.:  +370 60120070.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Teatro „Menas” aktorė Agnė Muralytė kviečia susitikti judesio teatro dirbtuvėse. Laukiami visi, kurie norėtų daugiau judėti ir šokti. Patirtis nėra reikalinga. Dirbtuvių metu mokysimės pažinti kūno struktūrą ir jo galimybes. Taip pat ieškosime įdomių, nekasdieniškų judėjimo būdų. Jei norite paleisti vaizduotę, pamėginti kurti judesį iš nieko ar tiesiog kūrybingai praleisti laiką kartu.


Laiko valdymo kūrybinės dirbtuvės „Meškino laikrodis“

Kaip vaikai gali išmokti planuoti laiką ir viską spėti laiku?
Spartus gyvenimo ritmas įtraukė ne tik suaugusiuosius, bet ir vaikus. Jau ir vaikai dažnai sako “neturiu laiko..”, “nespėju…” Ir tai visiška tiesa! Daugelis vaikų turi nemažą krūvį mokykloje, namų užduočių, papildomos veiklos įvairiuose būreliuose ar sporto, meno mokyklose, kurioms taip pat dažnai tenka pasiruošti, parengti tam tikras užduotis. O kur dar vaiko pareigos namuose, pomėgiai, bendravimas su draugais, malonus laikas su tėvais ir t.t.?
Žaismingos kūrybinės edukacijos metu mokiniai sužinos:
• kas yra laiko valdymas ir kodėl tai svarbu,
• kaip nuspręsti, kas yra svarbiausia,
• kas vagia laiką ir kaip susidoroti su vagimis,
• kaip susidaryti dienos planą,
• ir, svarbiausia, visada vadovautis savo parengtu “Meškino laikrodžiu”!
Po šios edukacinės programos vaikai geriau supras, kodėl reikia skirti dėmesį laiko ir veiklos planavimui, kodėl verta išnaudoti laiką mokymuisi mokykloje, kaip viską spėti ir nepamiršti namų darbų, įsipareigojimų namuose, kaip įvesti ir išlaikyti tvarką savo kambaryje, tarp savo daiktų ir kodėl tai svarbu laiko valdymui.


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacinis užsiėmimas „Dvaro mada“ kvies užsiėmimo dalyvius pažinti dvarų kultūros paveldą. Edukacinis užsiėmimas vyks Burbiškio dvaro istorijos muziejuje – išskirtiniame kultūros paveldo objekte, unikalioje dvarų kultūrą atspindinčioje vietoje. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su XIX–XX a. I pusei būdinga dvarų kultūra, to meto dvaruose vyravusiomis mados tendencijomis. Burbiškio dvaro ekspozicijose siekiama atkurti kuo tikslesnį praeities vaizdą, XIX a. pab. – XX a. I pusės dvaro atmosferą. Tikimasi, kad autentiška aplinka padės užsiėmimo dalyviams geriau pažinti XIX–XX a. I pusės dvarų istoriją ir kultūrą, skatins apmąstyti kultūros paveldo išsaugojimo svarbą ir reikšmę šiandieniniame kontekste. Teorinės edukacinio užsiėmimo dalies metu dalyviai ne tik pažins dvarų kultūrą bendrąja prasme, bet ir susipažins su pagrindinėmis XIX–XX a. I pusės dvaruose vyravusios mados tendencijomis. Praktinės edukacinio užsiėmimo dalies metu dalyviai galės apžiūrėti ir pasimatuoti pagal istorinius pavyzdžius sukurtus aprangos elementus – skraistes, švarkus, skrybėlaites ir pan. Taip pat, remiantis istoriniais pavyzdžiais, praktinės dalies metu galės sukurti individualų XIX–XX a. I pusės aprangos komplektą popierinei lėlei.

Pažinimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Dirbtuvėlės „Kas yra herbas? Pasigamink Plungės herbą pats“

Edukacijos dalyviai susipažins su Lietuvos valstybingumo istorija per valdovų ženklus - heraldiką. Dalyviams bus demonstruojami Lietuvos didikų, miestų, valstybių herbų pavyzdžiai, o istorinis pasakojimas nukels į šarvuotų riterių laikus. Užsiėmimo metu bus pristatoma Europos heraldikos istorija ir herbo sudarymo pagrindai. Praktinėje dalyje kiekvienas dalyvis pats pasigamins Plungės miesto herbą (Tai magnetas, kuris bus puikus suvenyras)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija