Ką tikėtumėtės išvysti, pro vartus įžengę į valdovo pilies kiemą? Gal sargybinius? O gal išrikiuotų patrankų eilę? Besišnekučiuojančius dvariškius ar gyvatvorę karpantį sodininką? O gal smagiai žaidžiančius vaikus?! Ar kada susimąstėte, kokius žaidimus galėjo žaisti karaliaus Mindaugo ir karalienės Mortos sūnūs? Kokiais žaislais žaidė septyni Gedimino sūnūs ir penkios jo dukros? Laikais, kai žaislų parduotuvėse dar nepardavinėjo, vaikų išmonei ir fantazijai nebuvo ribų – lazdos virsdavo žirgais, o virvės gyvatėmis – tik spėk bėgti, šokti, traukti ar pagauti. Kojų spartumas, rankų miklumas, žvilgsnio žvitrumas pirmiausia būdavo išmėginami žaidžiant. Pilies kieme klegėjo juokas, netrūko ir išdaigų, net ateities spėjimų. Ar gi ne smalsu išmėginti šiuos žaidimus?

Edukacijos metu atliekamos aktyvios, inovatyvios, įtraukios užduotys: istoriniai žaidimai ne tik su duotomis priemonėmis, bet ir skatinant kūrybiškai išnaudoti aplinką, kaip darė LDK gyvenę vaikai. Edukacijos metu lavinamas ir skatinamas vaikų kūrybiškumas, saviraiška pasitelkiant žaidimo, šokio, dainos, muzikos elementus, kviečiant kelti klausimus ir ieškoti atsakymų.


Kviečiame į nuotaikingą ir įspūdžių kupiną edukacinį užsiėmimą, kuriame įsisuksite į siautulingą šokio sūkurį! Užsiėmimo metu sužinosite, kuo šokių tradicija Lietuvoje buvo tokia svarbi kultūros raidai, išmoksite tradicinių šokių bei ratelių pagrindus, sužinosite, kuo skiriasi tautiniai ir stilizuoti šokiai. Taip pat, užsiėmimo dalyviai išmėgins tradicinius muzikos instrumentus ir sukurs nenustygstančią kapelą, o visas žinias užtvirtinsime interaktyvioje viktorinoje. Edukatorius turi patirties vedant užsiėmimus asmenims su regos, proto negalia. Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


SAPNŲ GAUDYKLĖS RIŠIMAS „PAGAUK BLOGĄ SAPNĄ“

Viešoji įstaiga Lazdijų kultūros centras

Šios edukacinės programos metu vaikai bus supažindinti su sapnų gaudyklių kilmės legenda, istorija, taip pat kokiu tikslu jos buvo gaminamos. Vaikams pristatoma sapnų gaudyklių gaminimo technika, tinklo pynimo būdai bei dekoravimo galimybės. Per praktinę dalį vaikai pasigamina kūrybinį darbą- sapnų gaudyklę. Išmoksta ne tik pinti dailų tinklą, bet ir derinti spalvas, dekoruoti plunksnomis bei įvairiais karoliukais. Šios edukacinės programos metu yra lavinamas vaikų kūrybiškumas bei saviraiška.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Niekur kitur pasaulyje nėra išlikusi tokia ženklų daugybė, kaip pas mus. Baltų protėviai - latviai ir lietuviai yra paskutinė švari indoeuropiečių atšaka. Mūsų senoliai uoliai siekė išlaikyti savo pirminę religiją, kuri šiandien vadinama pagonybe. Dažnai baltų kultūroje naudota simbolika atspindi tai, kuo gyveno to meto žmonės: žemės maitintojos šventumą, dangaus kūnų ir dievybių garbinimą, kasdienės buities ritualus ir pagarbą augmenijai bei savo artimui. Unikalūs, su ypatingomis reikšmėmis, baltų-lietuvių simboliai ir ženklai lydėjo žmogų visuose gyvenimo etapuose, nuo gimimo iki mirties, saugodami jį, nešdami sėkmę arba suteikdami trokštamų savybių. Simbolių jėga tikėta nuo gilios senovės, todėl jų įtaka žmogui buvo tikrai didelė. Ne veltui visi žmogaus kurti, buityje naudojami daiktai, namai ir drabužiai buvo puošiami teigiamais, sakralinę reikšmę turinčiais simboliais. Tačiau laikui bėgant jų tikroji reikšmė tautoje pasimiršo. Nors simboliai ir buvo saugojami ir perduodami iš kartos į kartą, bet, šiai dienai, didžioji lietuvių dalis apie senuosius simbolius turi tiktai bendrą nuovoką. Šios edukacijos metu dalyviai bus supažindinami su mūsų senovės protėvių baltų tikėjimu ir mitologija, įgis teorinių žinių apie tikėtus simbolius ir ženklus, jų reikšmę ir svarbą praeityje. Pasakojimo metu išgirs ir sužinos, kurie simboliai ir ženklai simbolizuoja stichijas: ugnį, vandenį, orą ir žemę, o už kokių ženklų slypi gilios prasmės. Edukacijos praktinėje dalyje dalyviams bus suteiktos galimybės patiems pasigaminti savo „baltišką“ talismaną/suvenyrą. Pasitelkę tam tikras dailės priemones ar prisirinkę augalinių medžiagų iš šalia esančio miško, galės nusipiešti, suklijuoti ar kitaip dekoruoti patikusį baltų simbolį ant specialiai paruošto akmenėlio. Toks būdas – piešimas ant akmenų - lavina dalyvių fantaziją ir rankų motoriką, taip pat teikia atsipalaidavimą, tai veikia kaip savotiška terapija. Savo rankomis susikurtą talismaną/suvenyrą dalyviai pasiims su savimi.


Edukacinė ekskursija „Kai Kaunas buvo sostinė“

Tarpukario Kaune vyko gausybė įdomių įvykių ir reikšmingų pokyčių – ekskursijoje bandysime juos pamatyti, išgirsti ir net paragauti! Kaip atpažinti tarpukario architektūrą? Kokie patiekalai puikavosi ant stalo madingiausiame restorane? Kaip gimė Litas? Ekskursijoje laukia tikras istorijos detektyvas! Ekskursijos tikslas – sudominti vaikus tarpukario laikotarpio miesto kultūros paveldu, atskleisti jo vertybes ir ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą. Pagrindiniai ekskursijos uždaviniai: įtraukti vaikus į gyvą tarpukario miesto tyrinėjimą; sudominti vaikus įvairiais miesto architektūros, skulptūros, dizaino, transporto elementais; atskleisti reikšmingų tarpukario asmenybių bei daugiakultūrio miesto istorijas; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą urbanistinėje erdvėje įžvelgi įvairias kultūrines raiškos formas. Ekskursijose naudojami metodai: įvairios užduotys/žaidimai, padedantys įsisavinti ekskursijos turinį (tyrinėjant pastato architektūrą žaidžiama „Tiesa ar melas“; kalbant apie gastronomiją – spėjama, koks produktas juodame maiše ir kt.); įvairi vizualinė medžiaga, atskleidžianti tematiką (prezidentų, transporto, pastatų archyvinės fotografijos, tarpukario monetos ir kt.); garsiniai elementai (išgirstama tarpukario atlikėjų muzika); gastronominiai elementai (ragaujama žydų duonelė) ir kt. Siekiama, jog po ekskursijos moksleiviai jaustųsi geriau pažįstantys tarpukario laikotarpį, suvoktų apie tuo metu mieste vykusius pokyčius, sukurtą vertingą kultūros paveldą bei būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančią aplinką.


Austėjos - Bičių Karalienės laiškas  ateities kartoms

Ši edukacijos metu   tyrinėsime  "gyvąjį" avilį, praktiškai "pasimatuosite" bitininko profesiją, išmoksime patys  pasigaminti žvakes, susipažinsime su bičių ir avilių istorine raida iki šių dienų per "gyvą" avilio patyrimą ir įdomias istorijas  ir pakalbėsime, kodėl žvakė buvo taip branginama mūsų protėviuose.
Antroje edukacijos dalyje ,  kurdami palydėsime save kartu iki šių laikų, paliesdami ekologijos ir tvarumo temas bei žemės planetos išsaugojimo klausimą ir kaip tai siejasi bitėmis...

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija "iššnipinėti Šnipiškes"

Nuėjęs vos kelis žingsnius nuo Vilniaus senamiesčio, atsiduri mažų gatvelių raizgalynėje, prie plieninių verslo dangoraižių, chaotiškai išsibarsčiusių medinių namukų apsuptyje. Nedaug kur rasite kaimą viduryje miesto, o Vilnius tokį kaip tik ir turi – rajoną saugantį savo keistenybes ir kontrastus: nuo mamutų kaulų iki pirmosios miesto elektrinės, nuo unikalių medinukų iki blizgančio finansų, verslo ir politikos centro, nuo žydinčių sakurų iki sovietinių blokų, nuo bebrų buveinių iki Drakono pievos. Ekskursijos tikslas – supažindinti dalyvius su Šnipiškių rajonu, jo istorija, kultūriniu ir architektūriniu paveldu, atskleisti jo vertę, plėsti dalykines ir bendrąsias kompetencijas bei ugdyti kultūrinį – istorinį sąmoningumą. Gyvai tyrinėjant aplinką atrasti kur buvo Piromonto, Žvejų ir Šiaudinės priemiesčiai. Susipažinti su religinio meno paveldu ir medine architektūra. Dalyviai išgirs intriguojantį Šnipiškių pramoninės istorijos pasakojimą, susipažins su rajono reikšme bendrame miesto raidos kontekste. Istorinis pasakojimas papildytas vizualine medžiaga (senovinėmis nuotraukomis, žemėlapiais). Taip pat mokiniai įtraukiami į praeities paieškas, edukacinius, teminius žaidimus padedančius suprasti Šnipiškių rajono raidą ir kaitą skirtingais istorijos laikotarpiais. Mokiniai skatinami tyrinėti ir interpretuoti, matyti detales, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą. Edukacinės ekskursijos dalyviai išgirs, pamatys, pajaus, pažins Šnipiškių rajoną. Ši edukacija skatins domėtis, ieškoti ir atrasti, perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Įdomiai ir praktiškai apie klimato kaitą ir atliekų perdirbimą

Šiuolaikinio žmogaus užduotis – savo buvimu ir veiksmais išsaugoti žemės planetą. Lengvai, žaismingai ir kūrybiškai vaikai susipažins su klimato kaita, atliekų kultūra, rūšiavimo nauda, praktiškai išbandys atliekų perdirbimą.
Atnaujindami nebenešiojamą rūbą patirsime kūrybinį eksperimentą, lavinsim meninę raišką ir vaizduotę, auginsim motyvaciją, džiaugsimės savo ir klasės draugų darbu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ekskursija prasideda Trakų gatvės pradžioje, kur mus pasitinka Miesto sargybinio statula. Senų piešinių bei žemėlapių pagalba aiškinsimės, kaip ši siena juosė Vilnių, kiek prireikė pastatyti vartų bei kaip jie galėjo atrodyti. Aplankysime 4 Vilniaus gynybinės sienos vartų vietas, ieškosime išlikusių miesto sienos liekanų, kalbėsime apie sienos statybą ir jos reikšmę sostinės gyvenimui. Pasigėrėsime vieninteliais išlikusiais Aušros Vartais, tyrinėsime detales, kurios buvo bendros visiems miesto vartams ir aiškinsimės, kur ir kaip gyveno bei kokias pareigas turėjo Vilniaus budelis, taip pat glaudžiai susijęs su gynybine miesto siena.


Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Sutartinių edukacijos tiklas - supažindinti  mokinius  su unikaliu Rytų Aukštaitijos muzikiniu kultūriniu reiškiniu sutartinėmis - pakaitinėmis dainomis
Uždaviniai:
Pristatyti itin reikšmingą regiono etokultūrinį - muzikinį  paveldą
Ugdyti mokinių kūrybinius meninius gebėjimus per sutartinių atlikimo  formų įvairovės pažinimą aktyviai dalyvaujant veiklose
Skatinti mokinių kūrybinę raišką panaudojant tradicinę muziką, kaip pagrindą šiuolaikiškai kūrybai
Sutartinės - kaip unikalus ir itin reikšmingas Aukštaitijos regiono autentiškas muzikinis žanras įtrauktas į UNESCO nematerialaus kultūros paveldo vertybių sąrašą. Bet nedaugelis žino, kad ir ne visame Aukštaitijos regione jos vienodos. Ignalinos - Švenčionių krašto sutartinės - pakaitinės dainos išsiskira savo melodingumu, atlikimo formų įvairove ir vis dar neįmintomis suderėjimo paslaptimis. Edukacijos metu teorija interaktyviai derinama su praktinėmis užduotimis, kuriose aktyviai veiks patys mokiniai žaidimo metodu išbandydami įvairias muzikinio atlikimo, sutartinių ritmo formas. Mokysis komunikavimo neverbalinėmis formomis „perduodant“ ir „priimant“ sutartinės melodiją, siunčiamą žinutę. Taip pat išgirs sutartinių panaudojimo galimybes kuriant elektroninę muziką. Bei patys pabandys sukurti sutartinę pagal šiuolaikinės muzikos  melodiją.
Edukacijos vadovė -etnologė Sigutė Mudinienė turinti ilgametę patirtį Rytų Aukštaitijos sutartinių tyrinėjimų, bei vaikų ir suaugusių folkloro mokymų srityje. Aukštaitijos Nacionaliniame parke yra parengusi 6 etnokultūrines edukacines programas, 4 ekskursijas puoselėjančias Rytų Aukštaitijos etninę kultūrą ir per metus jose dalyvauja apie 1000 dalyvių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šimtamečio siauruko istorija. Kelionė traukiniu Anykščiai - Troškūnai - Anykščiai (5-9 klasėms)

VIEŠOJI ĮSTAIGA "AUKŠTAITIJOS SIAURASIS GELEŽINKELIS"

Programos edukatorius pasitiks moksleivius Anykščių geležinkelio stotyje, aprodys Anykščių geležinkelio stotį ir palydės į antros klasės vagoną. Edukacija apima tiek pasakojimą, tiek važiavimo siauruoju geležinkeliu (siauruku) patyrimą. Traukinuku važiuojame iš Anykščių į Troškūnus. Po 40 minučių kelionės atvykstame į Troškūnų geležinkelio stotį. Ekskursija Troškūnų geležinkelio stotyje, kurioje bus pristatoma siaurojo geležinkelio istorija, apžiūrima į Kultūros paveldo objektų sąrašą įtraukta Troškūnų siaurojo geležinkelio stotis ir jos teritorija. Aplankysime buvusią raštinę, laukiamąją salę, "Prezidento salę" , apžiūrėsime siauruko darbuotojo foto parodą. Edukacijos metu vyks viktorina, pokalbiai, diskusijos. Dalyviams su spec. poreikiais - žaidimai, piešimo užduotėlės. Programos trukmė: kelionė traukinuku (Anykščiai-Troškūnai-Anykščiai) - 80 min., edukacijos programa - 40 min.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Kaip komunikuoti ir auginti pasitikėjimą bendravime su kitais, pasitelkiant viešojo kalbėjimo metodiką

Atsižvelgiant į tai, jog vis dar jaučiame atviro bendravimo stigmą visuomenėje, šių mokymų tikslas yra pažinti savo komunikacijos gebėjimus ir ugdyti tarpasmeninius bendravimo įgūdžius, suteikiant mokiniams efektyvios komunikacijos, viešojo kalbėjimo ir kalbų vertinimo žinias. Mokymų metu yra taikoma tarptautinė "Toastmasters International" viešojo kalbėjimo metodika, kuri gyvuoja jau 100 metų ir yra taikoma 148-iose šalyse. Ši edukacijos veikla yra skirta skatinti mokinių saviraišką komunikuojant, kas pasitarnaus jų tolimesnėje raidoje tarpusavio santykių ir konfliktų sprendimų srityse, nes galės atpažinti kūno kalbą, mokės įsiklausyti į kitą, jausti empatiją ir ieškoti sprendimų. Taip pat, naudojantis šiais įgūdžiais išmoks išsakyti savo ketinimus, apginti savo nuomonę ir efektyviai pristatyti idėjas egzaminų metu bei savarankiškai save atstovauti tolimesnėje akademinėje bei profesinėje veikloje. Šie mokymai yra skirti 11-12 klasių mokiniams ir gali būti pritaikomi žmonėms su specialiais poreikiais kadangi jie gali būti tiesiog išklausyti.


Ar Lietuvių liaudies medicina vis dar aktuali šiais laikais?

AR LIETUVIŲ LIAUDIES MEDICINA VIS DAR AKTUALI ŠIAIS LAIKAIS? Liaudies medicina, žinios kurios per ilgą laikotarpį buvo sukauptos ir perduodamos iš kartos į kartą, būtent liaudies medicina atsirado dar pirmykštėje visuomenėje. Lietuvių liaudies medicina yra šalies kultūros dalis, žinių apie Lietuvių liaudies mediciną galima rasti nuo 17 a., jas plačiai aprašė istorikai, etnografai, farmacininkai, gydytojai ir kt. moksliniuose darbuose. Nors Lietuvių liaudies medicinos raida ir bruožai panašūs į kitų tautų liaudies medicinas, tačiau būtent Lietuvių ji yra išlikusi daug gausesnė. Svarbu šias žinias ir toliau perduoti iš kartos į kartą, supažindinti jaunąją kartą su Lietuvos liaudies medicina, taip perduodant kultūros paveldą ir istorijos žinias.
Edukacijos metu vaikai susipažins su Lietuvių liaudies medicina, gilins savo žinias ir įsisamonins naujos informacijos. Šios edukacijos pagalba giliau pažins mūsų liaudies mediciną, atliekant kūrybines ir praktines užduotis, dalyvaujant diskusijose ir debatuose.


Baltų ženklų ir raštų simbolika dailės terapijoje

Baltų kultūra su savo unikalia simbolika yra svarbi mūsų kultūrinio identiteto dalis, o šių simbolių panaudojimas dailės terapijoje gali paskatinti dalyvius labiau gilintis į savęs ir pasaulio pažinimą. Kūrybinės edukacijos veiklos tikslas – naudojant dailės terapijos metodus didinti mokinių savimonę per baltų simbolikos panaudojimą piešiniuose. Uždaviniai: 1) Suteikti mokiniams žinių apie baltų ženklus ir jų simbolinę reikšmę. 2) Skatinti mokinių kūrybiškumą ir ugdyti gebėjimą analizuoti savo kūrybą. 3) Lavinti mokinių savęs pažinimo įgūdžius. Veiklos trukmė būtų 90 min. (dvi pamokos) su 15 min. pertrauka po 45 min. veiklos. Veiklą, remiantis dailės terapijos proceso principais, sudarytų trys etapai: 1) Susipažinimas su baltų ženklais ir simboliais raštuose. Tai būtų temos aktualizacija, arba kitaip pasiruošimas kūrybiniam procesui. 2) Kūrybinis procesas, kurio metu dalyviai pieštų savo žinutę panaudodami baltų simbolius. Tai būtų individualus darbas, kurio metu dalyviai laisvai interpretuotų ir aktyviai kurtų savo simbolius. 3) Piešinių aptarimo metu kiekvienas dalyvis turėtų galimybę pasidalinti kaip vyko kūrybinis procesas ir kokią žinutę sukūrė. Diskusijos metu mokiniai būtų kviečiami dalintis įžvalgomis ne tik apie savo piešinį, bet ir apie kitų dalyvių darbus.
Dalyvaudami kultūrinės edukacijos veikloje mokiniai susipažins su baltų ženklais ir raštais, analizuos jų simbolinę reikšmę. Tai praplės dalyvių kultūrinio identiteto ribas ir saviraiškos galimybes. Kurdami piešinį su baltų ženklais, mokiniai lavins savo meninės raiškos gebėjimus ir mokysis komunikuoti per meno kūrinį. Kūrybinis procesas stiprins mokinių pasitikėjimą savimi ir gebėjimą reflektuoti savo patirtį. Taip pat diskusijos metu mokiniai stiprins savo socialinius įgūdžius mokydamiesi aktyviai klausyti pašnekovo.
Kūrybinės edukacijos veiklą parengė ir ją įgyvendins vaikų ir paauglių psichologė, taikanti dailės terapijos metodus, Asta Kundreckaitė.


Tapybos ant šilko pamoka tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ įsikūrusiose dirbtuvėse vyksta tapybos ant šilko edukaciniai užsiėmimai vaikams. Užsiėmimo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Išmokstama skirtingomis technikomis dekoruoti šilką. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nusilieti labai gražią skarelę (55*55 cm). Suteikiamos visos reikalingos priemonės.


Keramikos menas - viena iš seniausių dailės rūšių. Keramikoje atsispindi kultūriniai ir laikmačių skirtumai. Šioje edukacijoje susipažinsime su keramikos meno rūšimi ir jos dekoravimo ypatumais. Praktinėje edukacijos dalyje mokiniai dekoruos puodelį ir jį parsineš namo!


Etnokultūros paveldas Dieveniškių krašte

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Tai vienintelis šalyje istorinis regioninis parkas, kuriame vyrauja kultūrinis kaimo kraštovaizdis. Itin vertingi tebegyvenami gatviniai kaimai su gerai išlikusia rėžine žemėvalda. Čia gausu pilkapių ir pilkapynų, savitas Dieveniškių miestelis, šalies pakraštyje rymanti Norviliškių pilis. Edukacija vyks lankytojų centre. Ekspozicijoje- tūrinis žemėlapis, ant kurio medinės, su užuomina skulptūrėlės, po kuriomis paslėpti sužymėti objektai. 5-8 klasių moksleiviai išgirs legendų, mitų apie mitologinius akmenis, tūkstantmetę istoriją menančius ąžuolus. Sukaupta etnokultūros paveldo ekspozicija leis iš arčiau susipažinti su senąja kaimo žmonių buitimi, padėsiančia geriau pažinti kultūros turtus. Edukacijos dalyvių lauks užduotys, žaidimai, spėlionės, kryžiažodžiai.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Kiekvienas iš mūsų gali parašyti knygą apie save. Edukacijos metu kursime ją kitokią– kalbančią, tereikės rasti būdą ją prašnekinti. Pirmiausia akį patraukia leidinio viršelis, tad jam skiriame didžiausią dėmesį. Pasitelkdami įvairias priemones, sukuriame savąjį. Aplinka, papildomi daiktai padės atskleisti knygos turinio paslaptį, kurią skaitytojai turės įminti ir vėliau parašyti savo anotacijoje. Užsiėmimo tikslas – paskatinti vaikus kurti, parodant skirtingus saviraiškos būdus ir leidžiant atsiskleisti per knygos viršelio kūrimą, kartu įtraukiant juos į autoriaus ir skaitytojo žaidimą.


Orientacinis maršrutas „Tarpukario Laisvės alėjos kultūra“

Šis orientacinis žaidimas vyksta Kauno Laisvės alėjoje. Moksleivių komandos, pagal duotas užuominas, Kauno tarpukario pastatų nuotraukas ir įdomius tose vietose vykusių istorinių faktų aprašymus, turi atrasti, kur minimos kultūros, istorijos, architektūros, turizmo vietos šiuo metu yra Kaune. Dalyviai, atradę tarpukario restoranus ir kitas vietas, kur lankydavosi bohemos atstovai, sužinos ir intriguojančių istorijų bei atliks papildomas kūrybines, logines ar edukacines užduotis. Tai puiki galimybė susipažinti su Kaunu iš arčiau: pajusti istorišką miesto dvasią, išgirsti dėmesį prikaustančių legendų! Komandose žaidžia po 5 - 10 moksleivių. Iš viso gali dalyvauti šešios komandos, išbandydamos skirtingus orientacinio maršrutus. Žaidimą laimi daugiausiai vietų suradę, ir daugiausiai taškų surinkę dalyviai. Žaidime iš viso yra nuo 5 iki 10 punktų. Žaidimo sudėtingumo lygis parenkamas pagal moksleivių amžių. Šiame žaidime bus įdomių iššūkių ir netikėtumų tiek kauniečiams, tiek ir miesto svečiams. Žaidimo trukmė yra 2 val. Žaidimo metu naudojami asmeniniai išmanūs telefonai su interneto prieiga (komandai reikalingas bent vienas išmanus telefonas).


Kultūrinės edukacijos užsiėmimas "Sveikinimo atvirukas iš spalvoto smėlio"

Kultūrinis edukacinis užsiėmimas "Sveikinimo atvirukas iš spalvoto smėlio" tai ypač nuotaikingas,  spalvų kupinas užsiėmimas, kuris į kūrybą įtrauks kiekvieną mokinį ir leis jam atskleisti savo kūrybines galias. Užsiėmimo procesas nesudėtingas, dinamiškas tinkantis kiekvienam mokiniui, nepriklausomai nuo jo amžiaus ir gebėjimų. Užsiėmimo metu mokiniai turės galimybę atrasti savo kūrybinius talentus, laisvai ir kūrybiškai veikti. Atvirukai kuriami ant specialaus paruošto trafareto, kuris yra lipnus, todėl nenaudojami klijai, kūrybos procesas nereikalauja specialaus pasiruošimo. Kiekvienas turės galimybę pasirinkti sau patikusį atviruko trafaretą bei jį išpildyti savo pasirinktomis spalvomis, iš gausios spalvų paletės. Kiekvienas mokinių sukurtas atvirukas yra spalvingas ir unikalus. Šio užsiėmimo metu kiekvienas tampa kūrėju.
Užsiėmime naudojamos priemonės yra natūralios ir saugios mokiniams.  Kūrybinis procesas leidžia nurimti, atsipalaiduoti, baigtinis kūrybinio darbo rezultatas visada pavyksta, maloniai nustebina ir suteikia gerų emocijų.
Šio užsiėmimo metu mokiniai ugdo  kūrybiškumą, kantrybę, mokosi sutelkti dėmesį atliekamam darbui, lavina  spalvų pajautimą, estetinio grožio suvokimą. Sukurtus atvirukus mokiniai pasilieka sau ir gali padovanoti artimam žmogui taip pradžiugindami kitus bei  skleisdami gėrį bei grožį aplink save. Užsiėmimo metu mokiniai  sužinos kada ir iš kur kilo sveikinimo atvirukais tradicija, kokie buvo pirmieji sveikinimo atvirukai.
 Atvirukų trafaretai gali būti įvairios tematikos, juos galima pritaikyti pagal jūsų poreikius, dalyvių amžių bei gebėjimus.


City fun - tai inovatyvi miestų istorijų tyrinėjimo platforma, edukacinė pramoga, jungianti smagų nuotykį, žinias ir interaktyvumą.
Principai, kuriais veikia city fun:
Interaktyvi programėlė telefone, leidžianti bet kada patirti nuotykį.
Maršrutai visoje Lietuvoje leis persikelti į dinamiškus miesto istorinius laikotarpius, kuriuose atgyja vis kiti veikėjai. Sukurti autentiški maršrutai, kuriais sekdami vaikai pasieks stebinančius objektus ir vis labiau panirs į pasakojimą.
Neįtikėtina pasakojimo ir vaizduotės galia. Žaidimas įtraukia, užvaldo ir nepaleidžia.
Žaidimų turinys skatina mokinius kritiškai mąstyti, ieškoti informacijos iš įvairių šaltinių, analizuoti šalies istoriją, vertinti šalies kultūros paveldą.
Inovatyvios programėlės dėka mokiniai galės sekti žaidimo laiką, savo rezultatus, matys kiek žingsnių praėjo, kiek kalorijų sudegino, kokio atstumo yra maršrutas, kiek užduočių yra įvykdyta ir kiek užduočių dar laukia. Tam, kad vaikams būtų įdomu yra padaryti tokie techniniai sprendimai, kaip jaustukų animacija. Mobili programėlė visą laiką komunikuoja su žaidimo dalyviais. Pvz. Jeigu atsakymas yra teisingas jaustukas džiaugiasi, jeigu atsakymas yra neteisingas jaustukas siūlo pasinaudoti pagalba.
Žaidimo trukmė yra 90 min. tačiau žaidimą galima bet kada sustabdyti ir tęsti žaidimą vėliau.
 Žaidimus gali žaisti skirtingos amžiaus grupės, vaikai turintys fizinę ar klausos negalę.

Trakų r. sav.; Vilniaus m. sav.; Kauno m. sav.; Palangos m. sav.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Edukacijos „Anicelė prikeps plinciu“ pradžia – Platelių dvaro sodybos buvusiame daržovių rūsyje, kur dabar įsikūręs tradicinių amatų centras. Po raudonų plytų mūro skliautais, kurių amžius įkopęs į antrą šimtą metų, vyks trumpas pasakojimas apie dvaro istoriją, grafų Šuazel Gufje giminės gyvenimo Plateliuose vingius ir edukatorės persikūnijimas į ciocelės (tetos) Anicelės vaidmenį. Teta (žemaitiškai ciocelė) Anicelė - vietinė, dabar jau mirusi moteris. Jos vaizdingas žemaitiškas pasakojimas nukels edukacijos dalyvius į tolimą tarpukario laikotarpį. Kaip sakydavo Anicelės tėvas, švelniai vadintas papa: Anicelė, prikepk plincių. Vykdydama tėvo paliepimą, ciocelė kuria krosnį, maišo tešlą blynams ir neskubėdama porina savo liūdną istoriją apie sunkią našlaitės dalią, kasdien jaustą nepriteklių mirus motinai, tarnavimą svetimuose namuose ir kitus kasdienybės vargus ir džiaugsmus... Vaikai dalyvaus šulinių statymo iš malkų, grūdelių atpažinimo varžybose, mals rankinėmis girnomis, bandys sugrūsti kanapes senovinėje grūstuvėje taip papos mėgstamai spirginei. O kur dar pasakojimas apie prancūzų išmislą kruasaną, kurio vien tešlos paruošimui reikėjo sugaišti beveik pusę paros. -Kažė kon jiedė posrytiou žemaite, a žėnuot vaka?- paklausė Anicelė, paėmusi į ranką medinį, viename gale dygliuotą įrankį. -Kuožna rytą kuošės vėsuokės vėrė, rūgšto pėino ožsėsriebdamė jiedė. Vėrtas bolvės posmarškuone kuoše so šėta tou įnagio krioša (sugrūsdavo), uns yr mėntoris, iš eglatės (eglės) vėršūnės padėrbints. Vis pakurstydama ugnį ar paprašydama tai padaryti vaikų, ciocelė toliau kepa plincius. Vaikai įtraukiami į blynų kepimo procesą. -Vasaruom vėrėmou šakaliūm tievalis lioub nelesdava kūrėntė. Toriedavom prisėtaisė vėrbūm (plonos medžių šakelės), tik įkėši, blūbt i nebie... Snke seniau bova, vakale, sunke. Da į staklės įšuoktė reikiejė, ka priaustomi druobiu, verptė, ka nebūto siūla per cokre (per kietai suverpta), per skysta (per laisvai/palaidai) ka nebūtom, pončeko prinertė, ka klu


Programa ,,Mažieji pirtininkai“ skirta 3- 4 klasių mokiniams ir kviečia susipažinti su senoviniais sveikatos tausojimo papročiais, pasimatuojant pirtininko, o kartu ir šiek tiek  žolininko amatus. Veiksmas vyksta modernioje seklyčioje ir pirtyje atskirai berniukams ir mergaitėms. Modernioje seklyčioje dalyvės suka ryto ratą, pasakodamos, ką žino apie pirtį, aiškinasi, ką senovės lietuviai veikdavo toje juodoje erdvėje prie akmenų krūvos ir kaip pirtis, pati būdama juoda, galėjo visus prausti baltai ir kodėl kartu pirtyje buvę laikomi giminėmis, o draugą, buvo sakoma, pažinsi ne tik nelaimėje, bet ir pirtyje. Taip pat žaidžiama viktorina ,,Taip. Ne“ bandant atspėti, koks daiktas, susijęs su pirtimi, slepiasi po kubilu, mokomasi atpažinti vaistažoles, ruošiamos sveikatai tinkamiausios arbatos, inscenizuojamos sakmės apie pirtį, kuriamos patarlių apie pirtį dėlionės, naujos patarlės ir priežodžiai. Berniukai pirtyje, vadovaujami profesionalaus pirtininko, mokosi atpažinti augalus, rišti vantas, pažinti vaistažolių savybes, išbando senuosius prausimosi būdus praktiškai, mokosi vanoti ne tik save, bet ir draugą. Kai po pirties grįžta vyrukai, jaunieji pirtininkai, pirtin eina mergaitės ir pradeda dar vienus praktinius pirtininkystės mokymus, kur ypatinga vieta skiriama augalams ir aromaterapijai. Šiuolaikinis akcentas – šokolado kaukės. Berniukai tuo metu įtvirtina žinias apie pirtį rato diskusija ir atsako į tokius klausimus, ar šiluma tikrai kaulų nelaužo, kokių augalų negalima įsileisti į pirtį, išvardija septynias didžiąsiais pirties nuodėmes, sudaro tradicinės pirties scenarijų.
Iš pirties grįžus mergaitėms, visi švarūs ir baltais, savo atsineštais marškiniais apsivilkę,sėda prie stalo, ant kurio tik po pirties tinkami ragauti valgiai. Renginys apibendrinamas žaidimu ,,Kahoot“, kurio metu išrenkamas Metų pirtininkas (-ė) ir Metų žolininkas (-ė).


Miestinėtojų pamoka apie Lietuvos pajūrį su gide ir knygų autore Rūta Norkūne

Literatūrinis susitikimas su gide ir knygos vaikams „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autore Rūta Norkūne. Susipažinsime su knygos personažais ir išsiaiškinsime kas yra „miestinėjimai“ ir kaip juos atlikti. Svarstysime, kas yra Klaipėdos kraštas ir kuo jis svarbus? Kuo pajūrys skiriasi nuo pamario? O Kuršių nerija nuo Neringos? Kokius pajūrio ir pamario istorijos faktus apie žmones ir vietas pasakoja legendos?  Atsakymų ieškosime žaisdami ir daikteliaudami. Susitikimą apibendrinsime ir žinias pasitikrinsime žaibo greičio protmūšyje apie Klaipėdos kraštą.

Edukacinio metu mokiniai susipažįsta su svarbiausiais Lietuvos pajūrio ir pamario kultūros paveldo objektais, simboliais ir legendomis. Žaidybinės ir patyriminės veiklos įtraukia kiekvieną mokinį ir padeda atrasti Klaipėdos krašto pažinimo ir skaitymo džiaugsmą.

Edukacinį užsiėmimą veda gidė ir edukatorė Rūta Norkūnė, Interaktyvių edukacinių ekskursijų vaikams ir suaugusiems iniciatyvos „Idėjų karalystė“ įkūrėja, pažintinių knygų vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ (2021 m. pažintinės metų knygos vaikams nominantė) ir „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autorė.

Jei nerandate tinkamo laiko, norėtumėte keisti maršrutą ar turite papildomų klausimų, susisiekite el. paštu idejukaralyste@gmail.com arba nurodytu telefonu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Viešoji įstaiga Vilniaus miesto muziejus

Prisiminimai, kuriuos galime įsidėti į kišenę, pakabinti savo kambaryje, išskleisti lietui lyjant ar nešioti įsisegę į plaukus – kas jie? Ogi suvenyrai! Iš prancūzų kalbos kilęs žodis dažniausiai mums primena keliones bei atostogas, bet taip pat puikiai gali tapti ir muziejaus eksponatu, pasakojančiu savo istoriją. Bet kas nutinka, jei visos istorijos staiga nutyla? Jei visi muziejaus archyvai ištirpsta lietuje?

Kreipiamės pagalbos į Jus ir kviečiame ieškoti dingusių istorijų! Kartu bandysime iš naujo prakalbinti muziejuje gyvenančius suvenyrus, išsiaiškinti, kokių gi jų čia yra, kuo jie skiriasi, kuo panašūs bei ką pasakoja apie Vilnių (ir ne tik!). Drauge kelsime smalsius klausimus – ar galime girdėti suvenyrą, o ragauti? Ir, jau pažinę iš įvairių laikotarpių bei vietų atkeliavusius suvenyrus, patys kursime saviškius, kurie grįžus namo taps šios turiningos išvykos prisiminimais!


Misterijoje „Žmogus dramblys“ pasirodo angelas. Jis kreipiasi į žiūrovus išminties žodžiais, nuolat pabrėždamas, kad baisiausia – „...kai turim akis, bet nematom, turim ausis, bet negirdim“. Spektaklyje atgyja P. Breigelio paveikslas „Aklieji“ (1586 m.). Neregiai įsikabinę į vieną virvę, juos į „pažadėtąją žemę“ veda taip pat neregys. Tai metafora apie dvasinius akluosius, kuriems terūpi tik jų pačių išsigelbėjimas ir gerovė. Misterijoje nuskambantys tekstai parengti pagal žymių žmonių laiškus, kurie sušildys „net ledines širdis“. Kaip žmonių abejingumo, o kartu ir gailestingumo pavyzdys pasakojama Žmogaus Dramblio, iš tiesų gyvenusio asmens istorija – taip buvo vadinamas Džonas Merikas (g. 1862), kuris sirgo sunkia liga, smarkiai bjaurojusia jo išvaizdą. Jis susilaukė pagalbos tik savo gyvenimo pabaigoje, nes sutiko jautrų gydytoją, kuris laišku kreipėsi į visuomenę ir jam padėjo. Spektaklio personažai pamažu išsivaduoja iš dvasinio mankurtizmo, atranda savo pašaukimą, kelią ir tikslą. Pasaulis vėl nuostabus, stebuklingas ir šventas kaip baigiamasis „gyvasis paveikslas“ – M.K. Čiurlionio „Karalių pasaka“. Spektaklio metu skamba gyva muzika. Scenarijaus autorė ir režisierė: Šviesa Šulc.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija "Svečiuose pas M. K. Čiurlionį"

Ar žinojote, kad kompozitorius Mikalojus Konstantinas Čiurlionis gyveno Plungėje ketverius metus ir čia baigė Mykolo Oginskio dvaro orkestro mokyklą? O žymioji nuotrauka, kurioje kompozitorius su žmona Sofija Kymantaite-Čiurlioniene įamžinti sėdintys ant Plungės klebonijos laiptelių? Kokie gyvenimo keliai jį atvedė į Plungę, kas turėjo įtakos vienų ar kitų kūrinių gimimui, sužinosite atvykę į naująją Žemaičių dailės muziejaus edukaciją „Svečiuose pas M. K. Čiurlionį“. Šios ir kitos istorijos laukia teorinėje dalyje, o praktinėje – dailininko darbų motyvais gaminsime erdvinį 3D atviruką (naudosime akvarelinių pieštukų liejimo techniką).


Ko gero vienintelis gyvūnas šioje planetoje,  kuris yra taip plačiai paplitęs ir taip plačiai gali būti naudojamas- tai yra avis. Tai ir gyva žoliapjovė sodyboje, maisto šaltinis, o jau avies vilna tai yra ekologiškas bei atsinaujinantis žaliavos šaltinis kuris yra panaudojamas labai plačiai. Iš jos gaminami  siūlai mezgimui, audimui, techniniai veltiniai bei audiniai. Taip pat nuo seno  pastebėtos vilnos velimosi savybes. Veliama gali būti viskas: apavas, apranga, rankinės, kepurės, aksesuarai. Taip pat veltinis yra naudojamas ir interjere. Gaminami paveikslai, kilimai. Vilna netgi yra naudojama statybose-dedama tarp rąstų, statomi net patys namai -jurtos. Įterpus vilną į žemę, ji panaudojama kaip trąša augalams. Iš avies kailių siuvami kailiniai, kepures. O ar žinojote, kad avys yra tikrai ne vienintelis gyvūnas žemėje nuo kurio yra kerpama vilna? Ar kada matėte gyvai kaip yra kerpama avis? O gal smalsu būtų tai išmėginti patiems? Norite pamatyti kaip nukirpta vilna yra perdirbama? Norėtumėte patys išmėginti senovinį autentišką vilnos karštuvą? O gal norėtumėte patys pasigaminti autentišką suvenyrą iš vilnos?  Norite  pasisemti gerų emocijų bei turiningai praleisti laiką tarp alpakų ir kitų vilną auginančių gyvūnų?
Visą tai ir dar kai ką daugiau pamatysite ir patirsite atvykę į edukacinę programą “Vilnos Kelias“. Edukacijos metu dalinamės su Jumis  žiniomis bei sukaupta patirtimi apie vilnos apdirbimo amatą. Susipažinsime su vilna ir iš jos patys savo rankomis pasigaminsite mielą suvenyrą. Pamatysite bei išmėginsite Lietuvoje pagamintas senovines vilnos karšimo stakles, kitus naudojamus vilnos apdirbimo įrenginius.  Mūsų ūkyje pamatysite vilną auginančius gyvūnus (avis, alpakas, triušius ir pan.) bei kartu išmėginsime visus vilnos perdirbimo etapus nuo avies kailio kirpimo iki kol gaunamas išbaigtas gaminys. Atvykite pas mus, smagiai ir naudingai praleisime laiką!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Tradicinių amatų centras "Meniškas kaimas"

Edukacinė programa "Molio Motiejukas" skirta supažindinti vaikus su senomis lietuviškos keramikos tradicijomis: molio paruošimu, tradiciniais lipdymo, dekoravimo ir degimo būdais.Šioje programoje kritinis mąstymas bus pasitelkiamas atskiriant skirtingas molio degimo rūšis, pasirenkant norimą lipdomos puodynės formą, pritaikant senuosius indų dekoravimo ornamentus. Programos metu moksleiviai išgirsta apie senosios keramikos tradicijas. Žiūrėdami 10 minučių edukacinį filmą, sukurtą "Meniško kaimo" keramikos dirbtuvėse, susipažįsta su visa molio lipdinių gamybos eiga, pamato kaip degamos tradicinės juodosios ir raugo keramikos krosnys. Įrengtoje molio gaminių ekspozicijoje vaikai pamato ir palygina tradicinės juodosios, raugo ir glazūruotos keramikos gaminius, išmoksta atskirti tris skirtingas molio degimo technikas. Susipažinę su keramikos amato tradicijomis, moksleiviai patys išsiminko molį, išmoksta nulipdyti molio puodynėlę: nulipdo indo dugną, formuoja molio volelius ir iš jų lipdo tradicinę puodynėlę, dekoruoja pasirinktais tradiciniais ornamentais. Nulipdę puodynėlę mokiniai aplanko malkines molio degimo krosnis, iš arti jas apžiūri, taip susidarydami išsamų molio gaminio atsiradimo kelią.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Bitelė ratuota“ skirtas 5-8 klasių mokiniams. Šio užsiėmimo tikslas – supažindinti su bitininkystės ir žvakių liejimo tradicija Lietuvoje. Arklio muziejuje aukštaitiškoje sodyboje vykdomame užsiėmime edukatorė pristato XIX a. valstiečio buitį ir namų aplinką. Mokiniai sužino apie bičių šeimos gyvenimą, avilyje bičių gaminamus produktus, aptaria žmonių ir bičių gyvenimo bendruomenėje panašumus ir skirtumus, kalbasi apie įvairių produktų savybes ir panaudojimą. Primenamas tautosakos lobynas - pasakos, patarlės, mįslės, daugiau gilinamasi į bitininkystės Lietuvoje istoriją, tradicijas. Pagal asmeninę patirtį, turimas žinias, mokiniai supažindinami su senaisiais namų apšvietimo būdais, pastarieji lyginami su dabartiniais. Aptariama žvakių atsiradimo istorija, jų panaudojimas įvairiose bendruomenės ir šeimos šventėse ir apeigose, gilinamasi į simbolinę, ritualinę žvakės ir šviesos reikšmę. Pasakojama apie Lietuvos kaimuose naudotus žvakių gamybos būdus. Aptariamos žvakių gamybos priemonės, medžiagos ir jo savybės. Pristatomi įrankiai ir priemonės: siūlai, ratas, vaškas, puodukas. Paruošiamas ratas, kaitinamas vaškas, atliekami bandomieji ir pavyzdiniai liejimai, gryčią pripildo sodrus vaško ir medaus aromatas. Išbandžius, kiekvienas lieja savo žvakę. Atliekant praktines užduotis, skiriamas didesnis individualus dėmesys, patariama kaip geriau laikyti liejimo indą, kaip pilti vašką. Dirbama kruopščiai, atsakingai ir atidžiai. Kiekvienam suteikiama galimybė lieti vašką po keletą kartų, kol visi išlieja po vieną žvakę. Baigus darbą vyksta užsiėmimo ir įgytų žinių aptarimas, atsakoma į mokinių klausimus. Stengiamasi išsiaiškinti kas dalyviams buvo neaišku. Kalbamės apie žvakių pritaikymą šiais laikais. Įtvirtiname įgytas žinias. Galimas integruotas technologijų-lietuvių kalbos-istorijos-etninės kultūros edukacinis užsiėmimas.


Vilnius apipintas įdomiausiomis istorijomis, kurių skrynią atversime! Kur slapstosi baisusis baziliskas ir kas gali jį nugalėti? Kokie stebuklai vyko tapant karalaičio Kazimiero paveikslą? Kokias paslaptis slepia mago Tvardausko knygos puslapiai?
Ekskursijos tikslas – pasitelkiant legendas sudominti vaikus miesto kultūros paveldu, atskleisti jo vertybes bei ugdyti pilietišką, atsakingą vaikų požiūrį į miesto bendruomenę. Supažindinsime vaikus su penkiomis skirtingas vertybes atskleidžiančiomis Vilniaus legendomis, įtrauksime į gyvą miesto erdvių tyrinėjimą bei sudominsime įvairiais miesto architektūros, meno kūriniais. Kartu kelsime klausimus apie tai, kas teisinga, drąsu, ką kiekvienas galime padaryti siekdami gero miestui ir bendruomenei. Keliausime, tyrinėsime ir žaisime siaurose užburiančiose senamiesčio gatvelėse.


Kviečiame jus sukurti spalvotas vitražines mandalas - vėjo varpelius ir ypatinga vitražo šviesa ir garsu papuošti savo namus.
Užsiėmimo metu gaminsime vėjo varpelius iš imitacinio stiklo (naudojamas imitacinis stiklas, kad sudaužius nekiltų
pavojaus vaikams susižeisti), keliomis technikomis dažysime, puošime ornamentais ir raštais. Piešimas ant stiklo, tai viena iš
tokių paslaptingų technikų, kur kas kartą negali numatyti, kaip atrodys tavo piešinys. Dėl to piešti labai įdomu. Piešimas ant
stiklo nuramina emocijas, atpalaiduoja judesius, lavina smulkiąją motoriką. Sukurti vitražiniai vėjo varpeliai bus nuostabus
garso bei išvaizdos derinys. Kur bekabėtų vėjo varpeliai, jie papuoš aplinką, o lengvas skimbčiojantis garsas nuramins.


Laivadirbio Jono Gižo dirbtuvėse tapsime pameistriais. Mūsų darbo diena atrodys taip: • Susipažinsime su Kuršių marių plokščiadugnėmis valtimis, pažinsime jų tipus; • Mokysimės pjauti dvitraukiu pjūklu bei obliuoti lentas obliu; • Iš faneros ruošinių kiekvienas statysime savo burinę valtį, kuri plauks vandenyje; • Jei vėjas bus palankus surengsime burvalčių regatą (šiltuoju sezonu). Savo pastatytą burvaltę vešitės namo.


Marijampolės Petro Kriaučiūno viešoji biblioteka

„Muzikos evoliucija“- tai Marijampolės Petro Kriaučiūno viešosios bibliotekos Vaikų ir jaunimo edukacijos centre vykstanti edukacija, kurios metu tyrinėjamas garsas, jo dažnis ir galimos formos, garso keliavimo būdai, skirtingas garso įrašymas naudojant informacines technologijas.
Mokiniai prisilies prie muzikos kūrybos, sužinos ir pajaus fiziškai garso dažnio skirtumus ir poveikį tam tikros materijos formoms.
Galutinis rezultatas: muzikinio garso takelio sukūrimas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Didžiąją savo istorijos dalį Panevėžys buvo daugiatautis ir daugiakultūris miestas. Jau XVIII a. čia gyveno nemažai žydų. XIX a. viduryje jie sudarė apie 60 procentų miesto gyventojų. Panevėžio žydai - integrali miesto bendruomenės dalis, per kelis šimtmečius įnešusi svarų įnašą į miesto ekonomiką, kultūrą ir minties raidą. Po holokausto tik atminimo lentos ir paminklai primena apie Panevėžyje gyvenusią gausią žydų bendruomenę. Edukacinės programos metu sužinosime Panevėžio žydų istoriją, susipažinsime su šios tautos tradicijomis ir papročiais, turėsime galimybę paragauti tradicinių macų.


Nepamirštama kelionė į savo vidinio pasaulio gelmes su edukacija „Asmeninė jėgos mandala“. Atsikratykite abejonių ir atraskite savyje vidinę jėgą ir kūrybinį potencialą, kuris slypi kiekviename iš mūsų!

Edukacijos metu sukursite unikalią žodžių mandalą, atspindinčią jūsų individualumą, stipriąsias puses, troškimus ir svajones. Tai tarsi žemėlapis, vedantis į vidinę harmoniją ir gilesnį savęs pažinimą bei išsireiškimą.
•	Nerkite į nepamirštamą kūrybinį nuotykį: Pasinersite į žodžių magiją ir sukursite savo unikalią mandalą, atspindinčią jūsų vidinį pasaulį.
•	Pažinkite save iš naujo: Atlikdami įvairias kūrybines užduotis, atrasite paslėptus talentus, sustiprinsite pasitikėjimą savimi ir išlaisvinsite savo vaizduotę.
•	Sukurkite savo sėkmės planą: Naudodami „Mano sėkmės knygos“ klausimus, prisiminkite savo norus, suformuluosite aiškius tikslus ir atraskite motyvacijos juos įgyvendinti.
•	Pagauk įkvėpimą ir naujas idėjas: Atverkite savo protą kūrybiniam srautui ir atraskite netikėtų įžvalgų problemų sprendimui.
•	Išsineškite su savimi unikalią žodžių mandalą: Sukursite savo „Asmeninę jėgos mandalą“, kuri taps jūsų stiprybės ir įkvėpimo šaltiniu.

Atsiverkite kūrybiškumo srautui ir atraskite savyje neišsenkančias jėgas su edukacija „Asmeninė jėgos mandala“! Pradėkite savo kelionę į savęs pažinimą ir kūrybinį išsipildymą!

Susisiekite su mumis ir sužinokite daugiau!
Nepraleiskite progos atrasti savyje kūrybinį potencialą ir sukurkite savo unikalią žodžių mandalą!

Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Forumo teatras - tavo veidrodis ir gyvenimo pamoka

Veiklų vykdytojas - Viešoji įstaiga "Menų ir mokymo namai".
Užsiėmimų tikslas - supažindinti dalyvius su Forumo teatro ir kitais Augusto Boalio TO (Theatre of the Oppressed metodais), jų pagalba spręsti grupei kylančias socialines problemas bei įgalinti šį metodą naudoti ateityje sudėtingų situacijų prevencijai ir intervencijai.

Šiomis veiklomis siekiama gerinti ugdymo įstaigų mikroklimatą bei ugdyti kiekvieno vaiko/dalyvio asmenines kultūrines, socialines, pilietines kompetencijas. Neretai vienoje klasėje esantys moksleiviai jau būna kartu praleidę nemažai laiko, bet vienas kito gerai nepažįsta, nežino, ką jų draugai galvoja ar kaip jaučiasi. Tai sudaro visas prielaidas klestėti patyčioms ir diskriminacijai –  visada lengviau atstumti ar pažeminti tą, į kurį dėl nežinojimo suprojektuoji daug neigiamų savybių. Tad šie užsiėmimai skirti empatijos ugdymui, savęs ir kito pažinimui, mokymuisi pagarbiai reikšti nuomonę ir ją išklausyti, kartu, kaip grupei, įsivardinti didžiausias socialines problemas savo aplinkoje ir ieškoti būdų joms spręsti, išbandant įvairius sprendimo būdus praktiškai.

Užsiėmimai skirti patirti ir įsisąmoninti:

DIALOGAS – bendravimo pagrindas
TOLERANCIJA kitokiam, nei aš
PAGARBA įvairioms grupėms – bet kurio amžiaus, lyties, orientacijos
DISKRIMINACIJA, SMURTAS IR PATYČIOS – atgyvena
EMPATIJA – geriausias įrankis suprasti tiek kitą, tiek ir save.
Pavyzdinė užsiėmimo struktūra:
1. Įvadas. Ratas. susipažinimas. Savijauta. Prisistatymas.
2. Žaidimai/pratimai energijai, dėmesiui, susikaupimui, artsipalaidavimui ir pan.
3. Vertybių išsiaiškinimas.
4. Vaizdinių teatras.
5. Forumo teatras - etiudai; diskusija.
6. Refleksija. Įžvalgos; patarimai; linkėjimai.


LIETUVA - mano namai! Odinio raktų pakabuko gamyba!

Tuk tuk! Tai - dažnai girdimas garsas odininko dirbtuvėje. Kalam, plakam kaip širdelė..  O mūsų širdelėse visada gyvena meilė savo šaliai. Taigi, ar norėtumėte pasigaminti odininį savo raktų pakabuką namuką, kuriame gyventų meilė ne tik savo artimiesiems, bet ir savo šaliai? O gal norite pabandyti iškalti žodžius odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet pakvieskite mus atvykti pas Jus ir bent trumpam turėkite odininko dirbtuves savo klasėje ar mokykloje. Čia ne tik susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, piešti ant odos, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos raktų pakabuku kišenėjė! Laukiame Jūsų kvietimo ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Mokiniai edukacijos metu bus supažindinti su senaisiais amatais, išmoks ir pasigamins individualų keramikos kūrinį. Kūrinio tematika bus parenkama pagal mokinių amžių ir individualius gebėjimus. Tokiu būdu pagerės mokinių socialinių, emocinių įgūdžių lygmuo, lavės kultūrinis sąmoningumas per patyriminį ugdymą.


Orientacinis pasivaikščiojimas GRAFŲ PĖDOMIS

Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas PALANGA. GRAFŲ PĖDOMIS - interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą kurorto istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite 2 kilometrų maršrutą ir pažinsite grafų Tiškevičių Palangą.
 Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Palangoje!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - nepaklaidinome dar nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Užsiėmimo metu pristatoma gintaro atsiradimo bei patekimo į Rytų Pabaltijo teritoriją istorija, gintaro keliai, kuriais jis patekdavo į Romos imperijos provincijas, gintaro panaudojimo būdai baltų kasdieniniame gyvenime. Archeologinėje muziejaus ekspozicijoje apžiūrimi ir aptariami gintaro pavyzdžiai iš skirtingų epochų, pasakojama apie pagrindines gintaro radimvietes. Demonstruojami unikalūs įvairių spalvų gintaro žaliavos pavyzdžiai. Atliekami eksperimentai atskleidžiantys gintaro savybes, padedantys atskirti tikrą gintarą nuo falsifikato. Atliekamos praktinės užduotys, kurių metu užsiėmimo dalyviai lipdo gintarinį amuletą, naudodami senųjų gintarinių amuletų pavyzdžius. Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas dalyvis gauna dovanų po baltiškojo gintaro „lašelį“.


Tai nuotolinė tačiau nuotaikinga ir įdomi kelionė po muzikos instrumentų šalį. Jos metu dalyviai susipažins su įvairiais lietuvių liaudies muzikos instrumentais, klausysis edukatoriaus gyvai atliekamos muzikos.?Edukatorius taip pat?pademonstruos, kaip atrodo instrumentai ir kaip jais grojama. Susipažįstama su muzikavimo priežastimis, muzikos panaudojimo galimybėmis ir patiriama jų nauda. Išbandant susipažįstama su lietuviškos kilmės muzikos instrumentais, senaisiais kaimo muzikavimo papročiais ir technika, šiuolaikinėmis tautinės muzikos kryptimis. Po paskaitos žinias patikrinsime viktorinoje. Esant poreikiui užsiėmimą galima pritaikyti vaikams su proto negalia. Apie grupės specialiuosius poreikius prašome informuoti užsakymo formoje. Paskaita vyksta Zoom platformoje.


Simonas Daukantas. Aš dėl lietuvystės pamatus dedu.

Programa skirta  Lietuvos istorikui, pirmosios Lietuvos istorijos, parašytos lietuviškai autoriui, švietėjui Simonui Daukantui.  Savo, kaip istoriko, darbą S. Daukantas suvokė kaip ateities visuomenės kūrimą. Tikėjo, kad būsimam savarankiškam gyvenimui atramas lietuvių visuomenė galinti atrasti tik atidžiai žvelgdama pati į save, į savo nugyventus amžius. Jis taip giliai pažvelgia į tautos praeitį, kad joje pamato ir kitiems parodo tautos ateitį.
Svarbiausiu savo uždaviniu rašytojas laikė ieškoti lietuvių tautos istorijos šaltinių, juos tyrinėti ir rašyti knygas savo tautai, ją šviesti ir kelti jos savigarbą, savo vertės suvokimą.
Programoje skamba S. Daukanto kūrinių ištraukos, rašytojo mintys apie lietuvių kalbą, lietuvybės išsaugojimo svarbą, lietuvių kompozitorių kūriniai.
Atlikėjai – Vytautas Rašimas (aktorius), Raimonda Janutėnaitė (mecosopranas), Nijolė Baranauskaitė (fortepijonas).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Žemaitijos nacionalinio parko Platelių dvaro sodybos svirne, įsikūrusioje Žemaitijos nacionalinio parko ekspozicijoje dalyviai apžiūrėdami įkurtą etnografijos ekspoziciją susipažins su žemaičio gyvenimu, buitimi, amatais, papročiais, šventėmis ir virtuve. Veiklos metu pristatomi amatai: audimo, staliaus, kalvystės, kryždirbystės, žvejybos, linininkystės ir žemdirbystės. Supažindinama su buities įrankiais, jų paskirtimi ir naudojimo būdais. Atliekamos įvairios praktinės užduotys. Dalyviai turi galimybę sužinoti kaip buvo apdirbama mediena namo statymui, kaip skobiamos klumpės, kokią svarbią vietą buityje užėmė audimo staklės, kaip iš gležno augalo- lino padaromas siūlas, kaip kuliami javai taip pat susipažįsta su valstiečio virtuve, įrankiais, pagrindiniais patiekalais. Praktinio užsiėmimo metu sužino kokiems buities darbams atlikti gali būti naudojamas
kočėlas arba ką reiškia žodžiai „kočiuotė kočielu“.


Edukacinė programa „Molio meistro dirbtuvėje“ 5 - 9 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Molis - Lietuvos žemės turtas, skaičiuojantis šimtus milijonų metų, menantis net jūros periodą. Nepaisant pasirinkimų gausos, šiandien molis vis dar plačiai naudojamas  - kuriami dailės kūriniai, gaminamos įvairios statybinės medžiagos (čerpės, apdailos medžiagos). Molis mėgiamas dėl natūralumo, ekologiškumo, gebėjimo sugerti ir atiduoti šilumą, ilgaamžiškumo.
Edukacija „Molio meistro dirbtuvėje“ skirta 5-9 kl. mokiniams. Programos tikslas yra supažindinti mokinius su lietuviška keramikos tradicija, jos formavimosi aplinkybėmis, gamybos procesais aplankant keramiko (puodžiaus) dirbtuves. Praktinio užsiėmimo metu, lipdant patys patirs kūrybos džiaugsmą, pažins molio savybes ir supras medžiagos įtaką technologiniams procesams.


Holokaustas: procesas, vykdytojai, gelbėtojai, aukos

Lankydamiesi autentiškose IX forto erdvėse, edukacinio užsiėmimo dalyviai turi galimybę susipažinti su šiandieninėmis muziejaus ekspozicijomis ir išgirsti edukatoriaus parengtą informatyvų pasakojimą apie sudėtingą ir daugialypį istorijos reiškinį – Holokaustą, jo raidą Europoje nuo nacionalsocialistų atėjimo į valdžią Vokietijoje (1933) iki nacių okupacijos Lietuvoje pabaigos (1944). Vykdytojai ir gelbėtojai, žiaurumas ir atjauta, savi ir svetimi, nužudytieji ir išgyvenusieji, ne visada „laiminga pabaiga“ ir (ne)noras pasakoti... Šie ir kiti esminiai bei kontekstiniai temos akcentai aptariami pagrindinės užduoties – diskusijos – metu.


Edukacinio užsiėmimo metu mokiniams pristatomas tradicinis keramikos amatas. Užsiėmimas apima teorinę bei praktinę dalį. Teorinės dalies užsiėmimo metu mokiniai, supažindinami su senuoju keramikos amatu, dirbtuvėse eksponuojamais molio dirbiniais, molio savybėmis, naudojamais darbo įrankiais, lipdymo ir žiedimo technikomis, dekoravimo, glazūravimo bei degimo krosnyje procesais. Praktinės dalies metu mokiniai išbando molio plastiką - minko, formuoja ir nusilipdo darbelį, jį dekoruoja. Pasigamintus darbelius dalyviai pasiima sau.


Edukacijos metu vaikai sužinos apie Kalėdų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Kalėdų
eglutės atsiradimo istorija, jos svarba praeityje ir dabar, diskutuos apie Kalėdų šventės prasmę. Praktinės dalies metu
kiekvienas vaikas pasigamins savo medinę Kalėdų eglutę sujungiant atskiras detales klijais. Pagamintas eglutes vaikai
dekoruos skirtingomis detalėmis ir spalvomis parinkdami jiems svarbiausius šventės simbolius. Dekoruotomis eglutėmis vaikai galės papuošti klasę ar namus.


“Žaliasis koncertas” – tai muzikanto, multiinstrumentalisto ir edukatoriaus Remio Rančio vedama muzikinė edukacija jaunimui apie ekologiją, sveiką gyvenimo būdą bei žmogaus ryšio su gamta svarbą. Nors edukacijos tematika dažnai kalba apie negatyvų žmogaus poveikį gamtai, tačiau pats koncertas yra smagus, šmaikštus ir motyvuojantis veikti. Jame atlikėjas muzikuos bei pasakos „su meile apie dalykus, dėl kurių žaliuojame ir su ironija - apie dalykus, dėl kurių vystame“. Kitaip tariant, jūsų laukia gero gyvenimo receptas, išrašomas skirtingais instrumentais – gitarlele, kalimba, perkusija, fleitomis ir melodionu.
Pagrindinis koncerto kūrinys “Žalia" kalba apie mus supančią gamtos harmoniją ir grožį. Kiti koncerte skambantys autoriniai R. Rančio kūriniai yra apie darnos siekį kasdieninėje veikloje ir aplinkoje, apie neatsakingą medžių kirtimą, apie sveiką mitybą, apie judėjimo stoką šiandienos pasaulyje.
Edukacinio koncerto muzikiniai numeriai išsiskiria netradicinių instrumentų bei ritmų panaudojimu. Tam tikros kūrinių ritminės idėjos yra "pasiskolintos" iš P. Amerikos bei Afrikos muzikos tradicijų. Visi kūriniai atliekami gyvai arba naudojant "looper'į" (momentinio įrašymo technologija). Koncertas interaktyvus – daugelyje kūrinių auditorija atliks svarbų muzikinį vaidmenį pritardama balsais, ritmingais plojimais.
Remis Rančys – Lietuvos ir tarptautinėje muzikos scenoje puikiai žinomas muzikantas,  multiinstrumentalistas, džiazo kūrėjas bei edukatorius. Jis taip pat užsiima edukacine veikla – per daugiau nei penkerius metus Lietuvoje bei užsienyje R. Rančys surengė apie 200 muzikos edukacinių užsiėmimų vaikams ir suaugusiesiems.


Kviečiame išbandyti sumi-e (jap. „tušas ir paveikslas“ ) tapybą. Tai tapyba skiestu tušu ant šilko arba ant ryžių popieriaus. Šilko ar ryžių popieriaus ritinėliuose mes galime pamatyti nutapytus gamtos vaizdus: kalnus, krioklius, medžius, gėles, paukščius... Ši tapyba betarpiškai susijusi su kaligrafija, sodų menu, poezija bei persmelkta Rytų Azijos filosofijos. Tokia tapybos rūšis gimė Senovės Kinijoje. Keturioliktame amžiuje tapyba tušu atkeliavo į Japoniją ir tapo nacionalinės kultūros dalimi. Norėdami kažką nutapyti Rytų Azijos menininkai ilgai stebėdavo besiskleidžiantį žiedą, skrendantį paukštį ar tekantį vandenį ir baltame lape keliais meistriškais teptuko potėpiais perteikdavo jų dvasią. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsime su Rytų Azijos tapybos principais bei išbandysime tapymą ant ryžių popieriaus, kurio metu galėsime nutapyti bambuką, sakurą ar kitą pasirinktą siužetą. Jaunesnių klasių mokiniai daugiau dėmesio skirs pačiam tapymo procesui, gamtos simbolikos reikšmei, o su vyresnių klasių moksleiviais gilinsimės į užkoduotus šioje tapyboje Rytų Azijos filosofijos principus.


Programos metu vaikai pažins architektūros stilius, jų skiriamuosius bruožus, išsiaiškins, kokių profesijų atstovai stato namus ir projektuoja kelius. Pagal specialius brėžinius bandys atpažinti, koks tai pastatas ir kam jis skirtas. Smalsuoliai detaliau sužinos apie septynis antikinius ir naujuosius pasaulio stebuklus bei seniausius išlikusius pasaulio pastatus. Apžvelgdami išskirtinių architektūrinių pastatų nuotraukas žadinsime vaikų kūrybiškumą ir suvokimą, kad namai gali būti pačių įvairiausių formų. Gautas žinias įtvirtins praktinių užsiėmimų metu.


Muzika kine – nuo Čarlio Čaplino iki Žvaigždžių karų

Kino teatre užgesta šviesa ir pirmieji muzikos garsai mus akimirksniu nukelia į nežinomą žemę ar planetą, priverčia bijoti ir nerimauti kartu su filmo herojais. Muzika mus lydi visą nuotykių pilną kelionę, įspėja apie siužeto vingius. Taigi, kodėl muzika tokia svarbi kine? Nuo kino atsiradimo iki šių dienų muzika vaidino lemiamą vaidmenį, stiprinant filmų pasakojimą ir emocinį poveikį.
Muzikinės Edukacijos metu trumpai ir nuotaikingai papasakosime ir pagrosime kino muzikos istoriją. Supažindinsime su pagrindinėmis muzikos kine funkcijomis ir pademonstruosime muzikines priemones, kurias naudoja kompozitoriai kurdami muziką kinui.
Pristatant muzikos kine istoriją moksleiviai išgirs kaip skambėjo filmų įgarsinimas nebyliojo kino eroje. Sužinos kuo ypatingas Holivudo aukso amžius, kuomet filmų kūrėjai koncentravosi į istorijų pasakojimą. Kalbant apie 6 – 7 dešimtmetį – eksperimentavimų ir transformacijų kine laiką – moksleiviai išgirs kaip muzikinėmis priemonėmis iliustruojami kosminiai skrydžiai arba ateivių apsilankymas. Trumpą muzikos kine  istoriją baigsime visiems gerai žinoma blokbasterių era.
Muzikinės edukacinės programos metu kartu su moksleiviais analizuosime, kaip muzika įtakoja vaizdą ir kaip keičiasi vaizdo suvokimas priklausomai nuo muzikinio fono. Atlikėjai ne tik muzikuos, bet ir pasakos apie atskirų muzikinių priemonių naudojimo būdus ir galimybes. Moksleiviai sužinos, kaip kine naudojamos muzikinės temos ir motyvai.  Atlikėjai pademonstruos kaip muzikinėmis priemonėmis kuriama dramatiška, romantiška, siaubo, baimės ar džiaugsmo nuotaika. Kalbėsime ir apie muzikos tempo bei ritmo įtaką filmo siužetui, apie instrumentų pasirinkimą, atsižvelgiant į filmo laikotarpį, vietą ar atmosferą.
Edukacinės programos metu skambės gyva muzika, atliekama profesionalių muzikantų. Muzikinius kūrinius papildys vizualinė medžiaga, kino filmų fragmentai bei istorijų pasakojimai.


Herojų galime rasti tiek istorijoje, tiek kasdienybėje – ar tai būtų Mindaugas arba Vytautas, ar gaisrininkas arba policininkas. Kartu ir istorijoje, ir kasdienybėje susiduriame su asmens kulto problema – nuo aštrių diskusijų vertinant istorines asmenybes iki įžymybių asmeninio gyvenimo detalių perdėto aptarinėjimo.

Šioje edukacijoje svarstysime herojiškumo ir vieno asmens reikšmę visuomenei. Susipažinsime su Abiejų Tautų Respublikos ginkluotų sukilimų istorija iš skirtingų asmenų perspektyvų ir išgirsime, kaip jie savo herojiškais poelgiais prisidėjo prie kovos už laisvę. Taip pat grupėse kursime pasakojimą apie herojišką poelgį. Diskutuosime, kokią įtaką vienas asmuo gali daryti žvelgiant istoriniu požiūriu ir kasdieniu žvilgsniu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


V. Mykolaičio-Putino gyvenimo ir kūrybos raida

Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Edukacinėje programoje svarbiausia yra pažintinė dalis. Ji vykdoma ekspozicijos salėje, prie pagrindinius V. Mykolaičio-Putino gyvenimo ir kūrybos bruožus pristatančių stendų. Edukacinio užsiėmimo dalyviai bus supažindinami su svarbiausiais V. Mykolaičio-Putino gyvenimo ir kūrybos raidos etapais, pagrindinėmis veiklos kryptimis. Bus pristatyti pagrindiniai rašytojo kūrybos bruožai, svarbiausi skirtingų žanrų kūriniai, atskleista gyvenimo ir kūrybos sintezė. Moksleiviai turės galimybę pamatyti V. Mykolaičio-Putino kūrybą interpretuojančius dailės kūrinius, autentiškus, su rašytoju ir jo giminaičiais susijusius eksponatus. Edukacinės programos metu mokiniai aktyviai dalyvaus diskusijoje, interpretuos kūrinius, atsakys į anketos klausimus, įgaus naujos kultūrinės patirties muziejaus ekspozicijos ervėje, sužinos svarbiausius V. Mykolaičio-Putino biografijos faktus, kūrinius, jų kontekstus, kūrybos bruožus, gebės interpretuoti svarbiausius rašytojo kūrinius, kritiškai juos vertinti, suvokti gyvenimo ir kūrybos neatsiejamumą. Edukacinė programa atitinka ugdymo programą.


Kultūringo bendravimo įgūdžių dirbtuvės „Plepėti ar patylėti?“

Tai edukacinis kultūringo bendravimo ir aktyvaus klausymosi įgūdžių ugdymo užsiėmimas. Apie ką mes kalbame susitikę su bičiuliais? Ar pokalbis gali mus praturtinti? Plepėti ar verčiau patylėti? Mes sakome, kad iš tiesų galimas lengvas, malonus, kultūringas ir intelektualus pokalbis, kai tavęs iš tiesų klausosi. Tačiau, jei nori būti išgirstas, išmok ir pats išklausyti! Edukacijos tikslas – lavinti mokinių kultūringo bendravimo ir intelektualaus pokalbio gebėjimus bei aktyvaus klausymosi įgūdžius. Kaip vyksta šios smagios „plepėjimo“ dirbtuvės? Mokiniai yra aktyvūs edukacijos dalyviai. Porose jie gauna skirtingas užduočių instrukcijas, tačiau vienas kitam to neatskleidžia. Kiekvienas turi galimybę pabūti kalbėtojo ir klausytojo vaidmenyse, kuriais nuolat keičiasi. Skiriamos pokalbių temos (mėgstama muzika, kinas, literatūra ir kt.) ir užduotys, mokančios kultūringo bendravimo. Po kiekvieno pokalbio vyksta aptarimas ir refleksija. Taip dalyviai po truputį suvokia, kokie bendravimo, ir aktyvaus klausymosi įgūdžiai yra tinkami, padedantys palaikyti kultūringą pokalbį, o kurie netinkami. Edukacinio užsiėmimo metu taip pat skiriama kūrybinė užduotis, kurią turi atlikti nematydami vienas kito, o tik girdėdami, žaidžiami patyriminiai žaidimai, kurie atskleidžia kultūringo bendravimo kliūtis ir netinkamas nuostatas. Edukacijos nauda paaugliams ir jaunimui: • leidžia pastebėti kultūringo bendravimo kliūtis; • padeda suprasti, kokius įgūdžius turi ir ką reikia tobulinti, • leidžia įgyti intelektualaus, kultūringo pokalbio patirties; • lavina bendravimo įgūdžius, kūrybiškumą ir sąmoningumą.


Plungės rajono savivaldybės kultūros centras

Audimas vaikams - naujovė. Plungės kultūros centre įsikūrusi audykla veikia jau 14 metų. Ji yra erdvi, patogiai įrengta. Audykloje mokiniai susipažins su staklėmis, stebės audimo procesą ir patys bandys austi, tuo pačiu metu bus mokoma taupumo ir kūrybiškumo, panaudojant senas medžiagas naujam gaminiui sukurti. Mokiniai praktiniu savo darbu pajus protėvių darbinę dvasią, kantrumą ir išmonę.


Juvelyrikos dirbtuvės. Susikurk autentišką papuošalą!

Edukacijos metu siekiame supažindinti su baltų kultūra per juvelyrikos amatą.  Edukacijos metu kviesime susipažinti su baltų kultūros simbolių įvairove ir reikšmėmis, to meto naudojamų metalų rūšimis ir jų skirtumais. Taip pat susipažinti su juvelyrikos įrankiais ir amato technikomis ir susikurti baltišką papuošalą. Pirmiausia teorinės dalies metu, svarbiausiais akcentais susipažįstame su baltų kultūros istorija, apžvelgsime tuo metu gyvenusias gentis, naudotų metalo dirbinių įvairove ir skirtumus, naudotas papuošalų paskirtis. Apžiūrinėjant tautodailininko pagal archeologinius radinius atkurtus papuošalus, analizuosime, kokius simbolius, baltiškus ženklus jie atspindi. Susipažinsime, kaip per laiką kito iš metalo gaminamų dirbinių paskirtis.
Susipažinę su protėvių kultūra ir jų kurtais papuošalais, dalyviai gali sukurti savo papuošalo interpretaciją.
Kiekvienas dalyvis gauna žalvario ar vario vielą ir įrankių komplektą.
Edukacijos metu dalyviai gamina spiralės formos (simbolizuojančios gyvybės/gyvenimo ratą) pakabuką/žiedą ar įvijinį žiedą.
Po šios praktinės užduoties, norintiems išmėginti kalinėjimo techniką skiriama papildoma, sudėtingesnė užduotis. Duodama žalvario/vario juostelė, kurioje kaltukų pagalba galima iškalti įvairius baltų ženklus.
Pagaminus papuošalus yra aptariami kiekvieno darbai, taip dar labiau pagilinti įgautas teorines žinias.
Edukaciją veda 30 metų patirtį juvelyrikoje turintis tautodailininkas-meistras ir edukatorė, kultūros vadybos išsilavinimą ir renginių organizavimo, vedimo patirtį turinti juvelyro dukra - pameistrė.
Atvykstame į bet kurį Lietuvos miestą, edukaciją vedame pas jus (mokykloje ar pan.). Jeigu edukacija vyksta Kaune, turėtų būti suformuotos bent dvi pilnos grupės (po 20 dalyvių). Jeigu edukacija vyksta kitame mieste, turėtų būti suformuotos bent trys pilnos grupės (po 20 dalyvių).
Mokytojai ir mokiniai turi galimybę atsisiųsti nemokamą metodinę medžiagą, kurioje pateikti baltų simboliai ir išsamūs jų aprašymai.

Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Vilniaus katedros požemiai ir lobyno istorija

Vilniaus Šv. vyskupo Stanislovo ir šv. Vladislovo arkikatedra bazilika – viena seniausių ir svarbiausių katalikų šventovių Lietuvoje. Nuo pat Lietuvos krikšto 1387 m. iki XX a. vidurio be pertraukos tikintiesiems tarnavusios ir jiems 1988 m. grąžintos katedros istorinę ir dvasinę svarbą liudija joje išlikusios didikų funduotos koplyčios, įvairių laikotarpių dailės, skulptūrų, auksakalystės šedevrai, antkapiniai paminklai. Ekskursijos dalyviai apsilankys katedros požemiuose, apžiūrės juose saugomus archeologinius radinius, senuosius palaidojimus ir karalių mauzoliejų. Susipažinę su nedidelėmis katedros lobių užuominomis požemiuose, visą lobyną pamatys Šv. Mykolo bažnyčioje. Ne kartą lobyno daiktai buvo įkeisti, susidėvėję, perlydyti. Tai, kad vertinga lobyno dalis pasiekė šiuos laikus, prilygsta stebuklui. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Stebuklų ir simbolių pasaulyje – Šv. Petro ir Povilo bažnyčia“  9-12 kl. kl.

Kultūrinė edukacinė programa „Stebuklų ir simbolių pasaulyje – Šv. Petro ir Povilo bažnyčia“ XVII a. menkai
apgyvendintame Antakalnio priemiestyje, vaizdingoje Neries pakrantėje, žalių kalvų ir pušynų fone išaugo Vilniaus baroko
šedevras – Šv. Petro ir Povilo bažnyčia. Amerikiečių portalas paskelbė įspūdingiausių pasaulio bažnyčių sąrašą, kurio
viršūnėje – per tris šimtus metų gyvuojanti Vilniaus Šv. Petro ir Povilo bažnyčia. Vėlyvojo baroko perlu vadinami maldos
namai, kuriose priskaičiuojama per 2000 įvairių lipdinių, atrinktų į 16-os gražiausių šventovių sąrašą. Beveik nepakitusi per
300 metų, bažnyčia perteikia mums ne tik Vilniaus, bet ir visos žmonijos gyvavimo istoriją, amžiną blogio ir gėrio kovą:
Dievas ir velnias, angelai ir demonai, mitologinės ir alegorinės būtybės, šventieji ir nusidėjėliai, kviečia į nepakartojamą
skulptūrų spektaklį. Programos tikslas mokinius supažindinti su barokine Šv. Petro ir Povilo bažnyčios architektūra, istorija
ir legendomis, stiuko lipdiniais dekoruotu interjeru. Mokiniai skatinami tyrinėti juos supančią aplinką, ugdant pastabumą ir
dėmesį detalėms gebėti atrasti, pažinti menines formas, juos supančią stiuko lipdinių gausą ir jų simboliką. Edukacinės
programos metu mokiniai supažindinami su Lietuvos didikų Pacų giminės istorija, iš užsienio atvykusių ir čia dirbusių
menininkų, architektų, skulptorių darbais. Vienas iš programos uždavinių padėti mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir
bendrąsias kompetencijas bei ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą ir gebėjimą užsimegzti asmeninius santykius su
vizualiuoju menu. Programos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, pagal jiems pateiktą papildomą
vizualinę medžiagą ieško įvairių ornamentų, kaukių, simbolių ir pan. Šia paslauga siekiama rūpintis kultūros ir architektūros
paveldo išsaugojimu, skatinti mokinius perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Programos turinys ir forma
pritaikyta pagal amžiaus grupę.


„Sugedęs telefonas“ (Nuotolinė paslauga)

Mokslas ir technologijos sparčiai keičia žmonių pasaulį. Mokslo žinios šiandien kaip niekada anksčiau formuoja kultūringą žmogų ir vis labiau tampa mūsų amžiaus kultūros pagrindu. Edukacijoje pristatysime komunikacijai skirtus įrenginius – telegrafą ir telefoną, kurie praeityje, dabartyje ir ateityje turėjo ir tebeturi didžiulį poveikį socialinei ir kultūrinei aplinkai. Pasitelkę paruoštą vaizdinę medžiagą, edukacijos dalyviams papasakosime apie elektrinių reiškinių aiškinimą senovėje. Išskirsime elektros energijos ir telefonijos tyrinėtojus, mokslininkus, kurių atradimai ir išradimai kilo ne tik iš talento, bet ir iš lakios vaizduotės. Pabrėšime telefono, kaip elektros prietaiso, veikimą: jame vyksta energijos virsmai, o elektros grandinė, sudaryta iš energijos šaltinio ir vartotojų, užtikrina jo funkcionavimą. Parodysime įdomius bandymus ir pasiūlysime mokinius motyvuojančias užduotis.


Automuziejus Vilnius kviečia į kultūrinę istorinę patirtį kuriant savo įsivaizduojamą muziejų.
Edukacijos tikslas - didinti moksleivių kultūrinį sąmoningumą.
Edukacijos pagrindiniai uždaviniai:
- supažindinti su realaus muziejaus kūrimo procesu;
- supažindinti su eksponatų reikšme technikos istorijai ir kultūrai;
- atverti muziejaus erdvę nevaržomai kurti įgyvendinant savo kuriamą projektą edukacijos metu.
Pusė edukacijos laiko skirsime muziejaus pažinimui, o kitą dalį reflektuosime, kursime, statysime, piešime ir pristatysime savo kurtus įsivaizduojamus muziejus. Taigi, pasitelkus turimas žinias ir naujai gautą informaciją gilinsime savo kompetencijas, ugdysime savo vertybes ir savimonę, turėsime galimybę kurti nevaržomai muziejaus erdvėse.
Moksleivis gaus kokybiškų istorinių, kultūrinių bei kūrybinių patirčių.


Marijampolės geležinkelio stotis yra viena gražiausių Lietuvoje. Įspūdingos architektūros pastatas pasitinka visus atvykstančius į miestą. Kokia šio pastato istorija, kas jį suprojektavo ir įrengė išskirtinio dizaino interjerą? Koks šio pastato architektūrinis stilius ir kokios detalės suteikia šiam pastatui puošnumo sužinosite atvykę. Čia nuo senųjų prieškario laikų išlikusi bilietų kasa, keleivių laukimo salė su didžiuliais suolais.. Su mokiniais išsiaiškinsime ką reiškia ne kasdien girdimi žodžiai - peronas, platforma, lokomotyvas,, semaforas... Atvykstančius į geležinkelio stotį pasitinkas istorinis stoties varpas. Sužinosime, kam jis buvio reikalingas
Traukiniais keliauja žmonės, norėdami aplankytis kitus miestus, šalis, žmones... Tačiau buvo ir kitoks laikotarpis, kai geležinkelio vagonais žmonės buvo tremiami į tolimus ir atšiaurius kraštus... Tuos laikus mena senas, medinis  vagonas ir paminklas tremtiniams.
Šiais laikais geležinkelio stotis priima ne tik norinčius keliauti -  įspūdingose stoties salėse vyksta koncertai, tarptautinio meno ir architektūros simpoziumo Malonny atidarymo renginiai, parodos.
Po apžvalginės ekskursijos po geležinkelio stotį, keleivių laukimo salėje mokinių lauks interaktyvi užduotis - kurią mokiniai atliks grupelėmis, bei klausimų ir mįslių  viktorina. Geriausiai atsakiusiųjų ir aktyviausiai dalyvavusių lauks prizai.


“Surask savo džiazą” – tai nuotolinis tradicinio džiazo muzikos koncertas, tiesiogiai transliuojamas iš muzikanto profesionalios studijos, taip pat papildytas edukacinėmis veiklomis bei multiinstrumentalisto Remio Rančio patirties pasidalinimu apie savo kūrybinį kelią. Mokiniai bus supažindinami su džiazo muzikoje populiariais instrumentais: soprano saksofonu, alto saksofonu, baritoniniu saksofonu, pianinu, fleita, melodionu, gitalele bei perkusija. Trumpai pristatoma šių instrumentų kilmė bei išskirtinės jų savybės bei pritaikymas džiazo stiliaus muzikoje. Koncerto repertuare skamba ir originalios R. Rančio kompozicijos ir laiko patikrinti klasikinio džiazo muzikos kūriniai, kuriuos grojo garsiausi JAV bei Lietuvos tarpukario orkestrai. Taip pat edukacijos metu pristatomi garsūs JAV džiazo kūriniai, kuriuos Lietuvos muzikantai savitai interpretuodavo ir atlikdavo lietuvių kalba. Edukacijos tikslas – supažindinti mokinius su džiazo muzikos kilme, raiškos būdais, muzikos instrumentais ir taip pat jiems suteikti galimybę išbandyti įvairias ritmines kompozicijas, improvizuoti, siekiant  lavinti ritmo pojūtį, koordinaciją bei pasitikėjimą savimi.

Edukacijos esminė žinutė, kad kūrybingai panaudojus net ir labai paprastą muzikos instrumentą galima sukurti nekasdienes patirtis ir tapti laisvesniais, improvizuoti gebančiais asmenimis.

Remis Rančys – Lietuvos ir tarptautinėje muzikos scenoje puikiai žinomas muzikantas,  multiinstrumentalistas, džiazo kūrėjas bei edukatorius. Jis taip pat užsiima edukacine veikla – per daugiau nei penkerius metus Lietuvoje bei užsienyje R. Rančys surengė apie 200 muzikos edukacinių užsiėmimų vaikams ir suaugusiesiems.


„Kur dingo bananas“ grafikos dirbtuvės, kuriose mokiniai piešia komiksą. Pradžioje mokiniams pristatoma banano žievė ir klausimas, o kur dingo banano minkštymas?
Komiko dirbtuvėse mokiniai tampa detektyvais ir per 8 piešinius iliustruoja, o kur dingo banano minkštymas, kas jam nutiko?


Edukacinis užsiėmimas  „Sukursime vaikystės  žaislą“

Edukacijos metu mokiniai susipažins su lėlių istorija, klasifikacija ir paskirtimi, ugdys kūrybinius gebėjimus, estetinį ir meninį pojūtį. Kiekvienas dalyvis susipažins su skudurinių lėlių rišimo procesu ir savarankiškai gebės surišti lėlę, kurią galės pasiimti namo.


Keramikos edukacinė programa ,,Molio pašnekesiai“ .
Programos pradžioje apžvelgsime keramikos raidą, susipažinsite su lietuvių liaudies lipdymo, dekoravimo tradicijomis, technikomis. Programa pritaikyta 1-4 kl. mokiniams, priešmokyklinio amžiaus mokiniams,  pagal amžių, gebėjimus, specialiuosius gebėjimus, poreikius. Kuriant tradicinius keraminius indus, figūrėles ar kitokios paskirties darbelius, svarbu išlaikyti tradicijas: formas, spalvas, ornamentus. Stengsimės tradicijas tęsti, tačiau kiekvieno mokinio kūrybiškumas, jo supratimas, gebėjimas interpretuoti savaip, visada bus palaikomas, kiekvieno vidinis pasaulis yra kitoks, ir tai yra neatsiejama žmogiškoji vertybė. Lipdysime iš raudono, gelsvo, balto molio, taip pat šamoto. Lipdysime iš molio virvelių, formuosime darbus iš molio rutulio, konstruosime iš iškočiotos molio plokštės, junksime įvairias technikas .Darbo pradžioje nutarsime kokią techniką ir kokį molį naudosime užsiėmimo metu. Dekoruosime įvairiais būdais, taip pat archainiais motyvais – linijomis, taškeliais, spiralėmis, įspaudais, bei savo sukurtais dekoro elementais ir ornamentais. Sužinosite kas yra juodoji keramika, archajiškoji raugo technika. Sužinosite kas yra glazūra, angobas, kam ir kaip naudojami. Pilnai užbaigti darbus, reikalingi du užsiėmimai. Pirmojo užsiėmimo metu lipdysime savo kūrinį, jį puošime ornamentais, detalėmis, išdžiovintus darbus išdegsime specialioje krosnyje. Antro susitikimo metu vyksta glazūravimas, po glazūravimo darbai išdegami dar kartą , po išdegimo darbai keliauja pas autorius. Vieno užsiėmimo trukmė 90 min. Po edukacijos , mokiniams bus lengviau suprasti apie keramiką, jie turės žinių apie lipdymo, dekoravimo, darbų džiovinimo, degimo specifiką. Susipažins su keramikos dirbinio komponavimo principais. Molis - reikšminga priemonė, kūrybiniams, meniniams gebėjimams, estetikai ugdyti. Padės suprasti lietuvių liaudies meną, tautos paveldą, jo prasmę, išlikimo ir palikimo vertę. Skatins kurti gražų pasaulį.


"Pone, gal Jums dar gabalėlį cukraus?" - mandagus ir paslaugus klausimas, kuris rokoko laikotarpiu skambėtų kilmingai damai, kuri gali sau leisti gardinti arbatą cukrumi, ragauti cukruotus vaisius, būti rafinuota ir visai atsisakyti prasčiokiško medaus. Šiuolaikinėse kūrybinėse dirbtuvėlėse cukraus ne tik ragauti nesiūlysime, bet ir bandysime pakeisti požiūrį į jį. Cukrus - puiki kūrybinė medžiaga, iš kurios galima lieti detales ir jomis puošti interjerą. Kūrybiškai praleisime laiką, susikursime savo rokoko portretą. Palyginsime skirtingų laikotarpių gyvenimo būdo ypatumus ir iš naujo įvertinsime žodį "gražus".
Edukacijos tikslas - pristatyti kūrybines cukraus galimybes rokoko stiliaus ir šiandienos laikotarpių kontekste.


Vaikai mėgsta būti svarbiais, pripažintais ir reikšmingais. Šis edukacinis užsiėmimas vaikams sudaro šias galimybes. Vaikas tampa savarankišku kūrėju ir jo rankų pagalba "gimsta" nedidelis dizaino darbas, kurį jis gali pritaikyti namų, ugdymo įstaigos interjero puošyboje ar dovanoti kaip dovaną.
Tikslas: 1. Supažindinti mokinius su florariumu - šiuolaikišku,  ekologišku namų interjero sprendimu, sudarant sąlygas atsiskleisti mokinių kūrybiškumui, kritiniam mąstymui, socialinei, emocinei ir sveikos gyvensenos kompetencijoms.
Uždaviniai: 1. Suteikti mokiniams žinių apie florariumo ypatumus ir paskirtį. 2. Supažindinti mokinius su pagrindinėmis florariumo kūrimo taisyklėmis; 3. Sukurti florariumą. 4. Ugdyti mokinių gebėjimą įsivertinti, kūrybiškumą, kritinį mąstymą, socialinę, emocinę ir sveikos gyvensenos kompetencijas. 5. Ugdyti mokinių savivertę, ekologines nuostatas, atsakomybę už savo veiksmus.


Žemaičių muziejaus „Alka“ Gamtos skyriuje ir autentiškoje Žemaitijos kaimo ekspozicijoje vykdomuose edukaciniuose užsiėmimuose, skirtuose ikimokyklinio bei jaunesniojo mokyklinio amžiaus vaikams ir atskiroms šeimoms. Edukacinio užsiėmimo dalyviai, apžiūrėję paukščių ekspoziciją, klausysis paukščių balsų, palygins kiaušinius, atsakys į klausimus, mins mįsles, žais žaidimus, paukščių chore pamėgdžios paukščių balsus.Kiekvienas edukacinio užsiėmimo dalyvis gaus lapą su paukščių kontūrinėmis iliustracijomis ir galės muziejuje, ugdymo įstaigoje ar namuose spalvinti, daryti aplikacijas iš spalvoto popieriaus ar kitaip sukurti savo iliustracijas knygai. Gamtos pažinimas per tautosaką ir kūrybinės veiklos paįvairins jaunosios kartos ugdymo procesą ir aktualizuos nematerialųjį kultūros paveldą.


Dviejų pamokų kino edukacija vaikams ir jaunimui skirta ugdyti kūrybiškumą ir savęs pažinimą. Edukacija skirta išlaisvinti jaunimo potencialią išreikšti save, ugdyti įgudį vertinti ir pastebėti grožį ir įdomius dalykus kasdienybėje. Per kino pagrindų pažinimą, vaikai ir jaunimas lavins individualius gebėjimą ir savęs išraiškos formas kalbėti apie tai, kas jiems yra svarbu. Per video filmukų kūrimą, dirbtuves ir diskusijas vaikai tyrinės, kas jiems yra svarbu jų gyvenime ir pasaulyje, ir kodėl yra svarbu tai išreikšti.  Kūrybiškumas, kritinis mąstymas, vertybės ir idėjos bus individualiai išreiškiami naudojant visiems prieinamas šiuolaikines technologijas, kuriant trumpus filmus ir ugdant naujus video kūrimo, idėjų generavimo, saviraiškos sugebėjimus.
Pirmą pamoką vaikai dalyvaus savo kūrybiškumo atradimo dirbtuvėse bei susipažins su šiuolaikiniais video kūrimo ypatumais, kameros darbu ir jau su naujomis žiniomis atliks užduotis porpoje. Antros pamokos metu jaunuoliai tyrinės video ir filmų pavyzdžius iš režisieriaus kėdės. Rašymo dirbtuvių metu, dalyviai tyrinės, kas jiems labai svarbu gyvenime ir tai papasakos kuriant savo individualų filmą – atliekant kūrybinę užduotį „Pagauti kasdienybę”.


Paslaugos tikslas – ugdyti kompetencijas: kritinio mąstymo, kultūrinę, kūrybiškumo, pažinimo, pilietiškumo.

Paslaugos uždaviniai: supažindinti su Balio Sruogos asmenybe ir kūryba, knygos „Dievų miškas“ sukūrimo prielaidomis; plėsti kultūrinį dalyvių akiratį; paskatinti suvokti memuarų žanro specifiką ir analizuoti kūrinį „Dievų miškas“; įvertinti jį politiniame, istoriniame, literatūriniame bei kultūriniame kontekste; ugdyti moksleivių vertybes, pilietiškumą, kritinį mąstymą, gebėjimą argumentuoti savo poziciją; skatinti bendradarbiavimą.

Paslauga papildo lietuvių kalbos ir literatūros pamokų medžiagą, praplečia kultūrinį akiratį, naudinga ruošiantis brandos egzaminams.

Edukacinio užsiėmimo dalyviai turės galimybę pamatyti autentiškus eksponatus iš Štuthofo koncentracijos stovyklos. Bus supažindinti su B. Sruogos patekimo į lagerį aplinkybėmis, „Dievų miško“ parašymo bei leidybos istorija. Moksleiviai raginami svarstyti, diskutuoti opiais istoriniais ir politiniais klausimais.
Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai, naudodamiesi savo išmaniaisiais įrenginiais, sprendžia virtualią viktoriną. Patiriamas pažinimo džiaugsmas, o refleksijos metu aptariami diskusiniai klausimai.


Nuotolinė programa „Krentanti žvaigždė“. 5 - 12 klasės

Plati, visapusiška, informatyvi, moksliniais faktais ir žiniomis paremta pramoginė pažintinė  edukacija apie Visatą, padedanti  jaunajam klausytojui  susivokti apie save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą.  Šios programos tikslas - supažindinti ir sudominti astronomija kaip mokslu, o taip pat paskatinti labiau domėtis ir gilintis jo svarba ir reikšme dabartyje, o ateityje renkantis profesiją bei kuriant ir gyvenant savo gyvenimą. Šis užsiėmimas gali būti puiki priemonė mokytojams papildyti astronomijos temas savo pamokose. Siekiame, kad šis užsiėmimas klausytoją skatintų kritiškai mąstyti, ieškoti faktinių įrodymų ir kūrybiškai pritaikyti žinias šiame visaapimančiame pasaulyje ir tiesiog būti laimingais kūrėjais.
PROGRAMOJE:
Kur prasideda Kosmosas? Ar Visata turi pradžią ir pabaigą? Kas yra ta “krentanti žvaigždė”? Apie mėgstamiausias ir svarbiausias senovės ir dabarties lietuvių sezonines šventes (Kalėdos, Velykos, Rasos) ir kaip jos susijusios su Kosmosu? Kokia yra mums artimiausia žvaigždė ir koks atstumas iki jos? Kokie atstumai iki kitų dangaus kūnų? Kokių dydžių yra planetos, žvaigždės, galaktikos? Ar tikrai mes esame žvaigždžių vaikai? Kodėl taip yra?  Juodoji skylė - paslaptis ar visai ne? Pademonstruosime ir vaizdžiai parodysime bei palyginsime įvairius dangaus kūnus. Ar planetos ir žvaigždės skleidžia garsus? Paklausysime įvairiausių Visatos kūnų garsų - skleidžiamų bangų, kurių paprastai žmogaus ausis negirdi ir paaiškinsime, kodėl negirdi. Kokiomis priemonėmis galime stebėti dangų?   Praktinė dalis - pažintis su elektroniniu teleskopu.  Esant tinkamoms oro sąlygoms - stebėsime Saulę/Mėnelį, netinkamom - anksčiau užfiksuotų Kosmoso vaizdų  įrašus, lyginsime juos. Klausimai - atsakymai.
Geriausia patalpa šiai edukacijai - su maksimaliai užtamsintais langais ir didelis baltas ekranas/siena.
Užsiėmimus veda astrofotografas, mokslo populiarintojas, privačios observatorijos įkūrėjas Simas Šatkauskas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Muzikinis edukacinis spektaklis „Skambantys skaičiai“

Koncertinė įstaiga Lietuvos simfoninis pučiamųjų orkestras

Tikslas – Pristatyti kokybišką, aktualų edukacinį turinį pradinio ir pagrindinio koncentro vaikų ir paauglių auditorijai, supažindinant juos su muzikos ir matematikos sąsajomis.
Uždaviniai:
1. Supažindinti mokinius su matematiniais muzikos principais.
2. Ugdyti supratimą apie muziką, kaip meno formą ir jos ryšį su matematika.
Spektaklis „Skambantys skaičiai“ kelia klausimą – kas bendro tarp muzikos ir matematikos? Ar muziką galima suskaičiuoti, o gal skaičiai moka šokti ir dainuoti? Naujame nuotaikingame ir šmaikščiame Lietuvos simfoninio pučiamųjų orkestro muzikiniame spektaklyje  klausytojai kviečiami įsijungti į netikėtą istoriją, kurioje muzikos pamoką ves madam Nulštein! Kartu su orkestru ji garsais spręs „muzematines“ lygtis ir bandys atsakyti į sudėtingus klausimus. Galbūt jei nebūtų matematikos, visi gyventumėte olose kaip pirmykščiai žmonės? Kas nutiktų, jei nebeliktų skaičių? Klausimų visgi kyla ir madam Nulštein – deja, į juos atsakyti negali niekas. Juk pasaulis – tai ne tik aiškumas, bet ir paslaptis...


Edukacinė programa „Šiaudiniai žaislai eglutei" (3 - 6 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Masinis eglučių išplitimas XX a. 3 - 4 dešimtmetyje skatino naują tautodailės šaką - papuošalų gamybą. Rankų darbo papuošimai buvo ketveriopi. Šiaudiniais žaislais eglutės buvo puošiamos visoje Lietuvoje. Svarbiausia kambario puošmena buvo šiaudinis sodas. Namus puošdavo šešiakampėmis žvaigždėmis, reketukais, įvairaus dydžio paukštukais, girliandomis. Mokiniams suteikiama galimybė pamatyti muziejaus fonduose saugomus liaudies meno pavyzdžius. Demonstruojami šiaudiniai sodai bei dekoratyviniai dirbiniai iš šiaudų (šiaudinės skrybėlės, paukščiai, girliandos, šiaudiniai žaislai eglutei ir kt.). Išryškinama estetinė ir sakralinė šiaudinių dirbinių vertė vestuvių, krikštynų papročiuose, kalendorinių švenčių metu. Pristatoma darbui naudojama žaliava: rugiai, kviečiai, kvietrrugiai, miežiai, avižos; aptariamas jų paruošimo laikas bei laikymo sąlygos. Demonstruojama DVD „Lietuvių tradiciniai dailieji amatai“ ištrauka. Aptariamos šiaudinių sodų panaudojimo galimybės šiuolaikiniame interjere bei madoje. Pristatoma kūrybinės grupės A-Twins parengta fotografijų paroda „Archajiški sodai“ bei interaktyvus HD raiškos videofilmas „Archajiški sodai“ , atskleidžiantis šiaudinio sodo, kaip grafinio bei erdvinio elemento refleksijas šiuolaikinėje kultūroje. Naudodami tradicinę pynimo technologiją, užsiėmimo dalyviai suriš po du šiaudinius žaisliukus eglutei.


Kūrybinių dirbtuvių metu dalyviai turės galimybę sukurti grafikos darbą – atvirlaiškį, paveikslą – naudojant lino raižinio techniką. Pradžioje susipažinsime su kitų menininkų lino raižinių pavyzdžiais, aptarsime grafikos įrankių naudojimo saugos taisykles. Tyrinėsime iš ko susideda grafikos kūrinys: kas yra pozityvas ir negatyvas, linijos ir dėmės santykis. Sukurtus raižinius spausime rankiniu būdu, aptarsime tokio raižinio gamybą namų sąlygomis. Naudosime specialius vandens dažus vandens pagrindu.

Susitikimo pradžioje susipažįstama su menininkės kūryba bei studijos aplinka. Susitikimo pabaigoje vyksta refleksija kurioje dalyviams sudaromos sąlygos, sukuriama saugi aplinka pasidalinti patirtimi ir sužinoti apie kitų dalyvių patirtis.
Užsiėmimas gali būti integruotas ir pritaikytas konkrečiai temai, mokomajam dalykui.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Paplūdimių naujakuriai. Ar jūs pažįstami?“ orientuotas į ekologinio raštingumo gebėjimų ugdymą, aktualizuojant šiukšlių taršos problemas ir pasekmes Baltijos jūros ekosistemai. Edukacinis užsiėmimas yra sukurtas menininko R. Petroff meninės instaliacijos „Jūros plastika“ pagrindu. R. Petroff instaliacija dailia estetika sudrebina pačias giliausias emocijas. Moksliniai argumentai čia įgauna itin paveikias formas. Kontrastas, paradoksas, žodžių žaismas, sugretinimų tikslumas ir originalumas išmuša iš vėžių. „Jūros plastika“ gali užliūliuoti, o tuomet šiurkščiai išplauti, išmesti ant suvokimo, praregėjimo kranto. Eko meninės interpretacijos, patyriminės veiklos leidžia paveikiau kalbėti apie šiukšlių taršos daromą žalą Baltijos jūros ir jos priekrančių ekosistemai bei įsitraukti į sprendimų paiešką. Kūrybiškumą, komandinį darbą bei bendradarbiavimą, skatinančios užduotys padeda ugdyti aplinkosauginės kultūros ir darnaus visuomenės vystymosi įgūdžius. Edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Paplūdimių naujakuriai. Ar jūs pažįstami?“ yra išvažiuojamosios patyriminės ugdymo dienos programos „JŪROS PLASTIKA“ dalis


Ar kada teko skaičiuoti žvaigždes? Ar pabandyti rasti žvaigždyną nakties danguje?
Atlikdami įtraukiančias komandines užduotis ieškosime žvaigždynų, ryškiausių žvaigždžių, analizuosime mitus. Planšetiniuose kompiuteriuose sujungsime žvaigždes ir pamatysime, kaip žvaigždynai atrodo nakties danguje. Taip pat pasigaminsime tamsoje švytintį žvaigždyną.

Edukacinio užsiėmimo tikslas – ugdant XXI a. amžiaus gebėjus moksleivius supažindinti su žvaigždynais, žvaigždėmis bei atskleisti jų mitologinį kontekstą.
Paslaugos uždaviniai:
1. ugdant kritinį mąstymą supažindinti su Zodiako žvaigždynais, ryškiausiomis jų žvaigždėmis;
2. atskleisti žvaigždynų mitologinį kontekstą;
3. pasigaminti tamsoje šviečiantį žvaigždyną;
4. pasitelkiant interaktyvias metodines priemones skatinti pažinimo procesą, lavinti kritinį mąstymą, komandinį darbą, lyderystę ir kūrybiškumą.


Literatūrinės varžytuvės „Ar skaitei?“ (bibliotekoje)

Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Edukacinė programa „Ar skaitei?“ – tai interaktyvios literatūrinės varžytuvės 5–8 klasių mokiniams, kurių metu derinama protinė ir pramoginė veikla. Programos tikslas – atnaujinti, gilinti, plėtoti 5–18 klasių mokinių literatūros žinias ir skatinti jų domėjimąsi literatūros kūriniais, įtrauktais į mokyklos bendrojo ugdymo programas. Mokiniai pasiskirstę komandomis žaidžia protų mūšį, kurį sudaro keli skirtingi turai. Norint atsakyti į klausimus, reikia pasitelkti ne tik literatūrines, bet ir istorijos, geografijos, dailės, muzikos ir kitų mokomųjų dalykų žinias.


Origami lėlių spektaklis "Arklio Dominyko meilė" (3kl.- 4kl.)

Meilė ir draugystė svarbi tema vaikų pasaulyje. Ji padeda augti, pažinti pasaulį, atskleisti save, įsitraukti į įdomias veiklas .Tačiau ne visiems vaikams pavyksta greitai susirasti draugą, jie bendraudami tarpusavyje patiria sunkumų, nes nemoka įvardinti, išreikšti jausmus. Popierinių (origami) lėlių vaidinimas pagal Vytauto V. Landsbergio pasaką “ Arklio Dominyko meilė” šiuolaikiškai, subtiliai ir kūrybingai pateikia jaunajam žiūrovui meilės temą . Žiūrėdami vaidinimą dalyviai nejučia sutapatina save su veikėjais ir stebėdami jų išgyvenimus labiau pažįsta ir supranta save bei aplinką. Pasakos siužetas stebinantis, paradoksalus. Laukinis arklys Dominykas pamilsta gražią ir truputį aikštingą rugiagėlę. Artėjant žiemai, arklys nuskina rugiagėlę ir paslepia, nes šalna kėsinasi ją sušaldyti, o pats iškeliauja į Afriką. Jo kelionė įdomi ir sudėtinga. Dominykas susitinka baltąją mešką, krokodilą, kupranugarių ir kitokių veikėjų. Pagaliau Dominykas patenka į rugiagėlių pievą, iš kurios kilusi jo mylimoji. Artėjant pavasariui Dominykas grįžta į Lietuvą, nes vėl turi išdygti jo rugiagėlė. Sceninio veiksmo metu du aktoriai ( Kamilė Kondrotaitė ir Liudas Vyšniauskas) pasakodami šią istoriją naudoja įvairių dydžių, formų popierinius lankstinius. Scenografijoje matome įvairius pasaulio žemėlapių vaizdavimo būdus , kurie kelionės metu kinta, keičiasi. Visa tai apjungia subtilūs akvarelės piešiniai ( dailininkė Liuda Liaudanskaitė) ir fortepijono garsai (kompozitorė Aušra Vaštakaitė). Stebėdami lėlių ir objektų judėjimą žiūrovai nejučia įsitraukia į žaidimą, lavina savo fantaziją, kūrybingumą. Spektaklyje yra interaktyvių momementų, kurie įtraukia žiūrovą ir skatina kūrybingai mąstyti kartu ieškant sprendimų. Šis meilės ir kelionių vaidinimas moko meilės ir kūrybos. Spektaklis 2015 metais nominuotas klaipėdietiškam teatralų apdovanojimui "Padėkos kaukė" už geriausią metų spektaklį.


Tikslas - suteikti žinių apie žemėlapių įvairovę, sudaryti galimybes lengvam ir smagiam žemėlapių tyrinėjimui (nejaučiant įtampos, baimės nežinoti)  bei įkvėpti domėtis kiek įmanoma didensiu spektru įvairiausių temų, tampant žingeidžiais bei atvirais pasauliui.
Uždaviniai:
- skatinti pasaulio ir žemėlapių pažinimą per žaismingumą;
- parodyti ir aptarti kiek įmanoma daugiau skirtingų tipų, skirtingas temas atspindinčių žemėlapių (istorinių, kultūrinių, socialinių, ekonominių, meninių, aplinkosauginių);
- perteikti gebėjimą interpretuoti žemėlapius;
- ugdyti supratimą kaip geografiniai duomenys siejasi tarpusavy arba su visiškai kitų temų duomenimis;
- taikyti geografines žinias ir duomenis, siekiant išspręsti praktines užduotis;

Edukacija vedama susėdus ant žemės ratu. Edukacija pradedama diskusija apie žemėlapius, kam jie reikalingi, kokie būna, kam jie naudojami ir kam juos naudoja moksleiviai. Vėliau per pasakojimą istorijų susijusių su žemėlapais ir diskusiją atvertinėjami įvairūs (politiniai, specialieji, teminiai, istoriniai, socialiniai, kultūriniai, ekonominiai, topografiniai-inžineriniai ir kt.) žemėlapiai, atlikinėjamos įvairios kūrybinės, analitinės ir meninės užduotys bendrai ir grupelėse. Žaidžiami žaidimai su žemėlapiais.  Edukacijos pabaigoje reflektuojame.


Mažosios Lietuvos kultūros atspindžiai Klaipėdos rajone

Paslaugos formatas - ekskursija po Priekulės miesto istorinį centrą, rodant ir pasakojant apie kultūrinį paveldą, taip pat apie etninius ypatumus. Diskusijoje palyginti Mažosios Lietuvos regiono panašumus ir skirtumus su kitais Lietuvos regionais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Edukacijos metu mokiniai supažindinami su žvakės, kaip šviesos šaltinio, atsiradimo istorija nuo akmens amžiaus iki dabartinių laikų. Muziejaus etnografinėje ekspozicijoje mokiniai apžiūri unikalius tradicinius Zanavykų krašto apšvietimo prietaisus (liktarna, žibaline lempa, spingsulę, balaną ir kt.) bei bitininko darbo įrankius, sužino apie jų naudojimo ypatumus. Aptariami bičių vaško gavimo būdai, jų nauda žmogui. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai supažindinami su senoviniu žvakių liejimo amatu, žvakės reikšme dvasinei kultūrai. Aptariama žvakės reikšmė ir simbolika žmogaus gyvenime (krikšto žvakė, žvakės per vestuves, grabnyčių žvakė ir k.t.). Taip pat sužino apie senovinius prietarus ir burtus, kuriuose yra naudojamos žvakės. Išbando Kalėdinį burtą ir interpretuoja jo reikšmes. Praktinėje dalyje mokiniai stebi, kaip lydomas vaškas, ir aptariamos vaško ir medaus savybės: kodėl vaškas ir medus būna skirtingų spalvų, kodėl skiriasi medaus konsistencija ir spalva. Ištirpus vaškui dalyviai patys specialioje formelėje nusilieja natūralaus vaško žvakę su lininiu dagčiu. Pasigamintą darbelį užsiėmimo dalyviai išsineša namo.


Ši edukacija kviečia Jus į nuostabią kelionę, į praeitį, į pasaulį, kuriame vaikai savo rankomis kūrė žaislus ir žaidimus! Šioje edukacijoje mes susipažinsime su senovės vaikų žaislais ir žaidimais, sužinosime, kaip jie kūrė žaislus iš natūralių medžiagų, kurias rado gamtoje ir buityje. O geriausia dalis - mes patys sukursime savo žaislą ir galėsime jį parsinešti namo!


Edukacinis spektaklis "Pašėlusiai keista kelionė" (išvažiuojamoji)

Spektaklio atmosfera kuria savitą nuotaiką ir skatina vaikus ne tik suvokti, bet ir apmąstyti gyvenimo reiškinius susijusius su baimėmis vandeniui, baubams po lova, gyvatėms ir t.t. Šie dalykai svarbūs ne tik pirmokams, antrokams ar šiek tiek vyresniems vaikams, o ir ypač nelabai drąsiems. Patraukli spektaklio forma – lėlės, kostiumų detalės, šviesos, šešėliai ir funkcionali scenografija ugdo kūrybiškumą, fantaziją, vizualumo suvokimą. Mūsų laikais žmonės taip įsibaiminę, kad dažnas apkibęs baimėmis kaip varnalėšų dagiais. Baimės truputį panašios į gripo virusą, tad nuo tėvų jomis užsikrečia ir vaikai. Tada tėvai būna nepatenkinti, ima spausti mažuosius tų baimių atsikratyti. Tik užmiršta pasakyti, kaip tai padaryti. Tad pirmiausia pažinkime baimes. Ir kur baimes geriausia pažinti ir įveikti? O gi keliaujant. Taigi jūsų laukia viena ilga, kvapą gniaužianti kelionė, padėsianti nedrąsiems atsikratyti baimių. O galbūt paaiškės, kad baimių turi ir dar kažkas iš keliautojų – kartu jas įveikti žymiai lengviau.... Spektaklis - tai linksma istorija su spalvingais personažais - atlikėja teatro aktorė Jūratė Kundrotienė. Monospektaklyje aktorė bendrauja su žiūrovu, įtraukia į spektaklio herojaus nuotykius ir kartu sprendžia šios nuostabios kelionės metu iškylančias baimes kartu su žiūrovais. Žaidybine forma kalbėdami apie ne visuomet jaukius dalykus vaikai gali lengviau atsikratyti to, kas jiems kelia nerimą. Aktorė Jūratė Kundrotienė džiaugiasi, kad turi galimybę su vaikais teatre kalbėti apie dalykus, jai pačiai nedavusius ramybės vaikystėje, o kartais – neleidžiančius ramiai užmigti iki šiol. „Baimės, apie kurias kalbu, yra labai savos: ne tik vaikai, bet ir suaugusieji dažnai jų neatsikrato.


Spektaklis “Nojaus laivas”
 Spektaklis „Nojaus laivas“ – tai  teatro kalba labai vaizdingai, įdomiai  papasakota  Šventame Rašte, Pradžios knygoje aprašytą  Didžiojo tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istoriją.  Dievas dėl žmonių nedorumo planavo milžinišku potvyniu sunaikinti Žemę, tačiau  tarp visų žmonių atsirado vienas vyras Nojus, kuris rado malonę Dievo akyse.  Nojui  buvo duoti nurodymai suręsti didžiulį laivą į kurį turėjo tilpti ne tik Nojaus  žmona bei trys jo sūnūs su žmonomis, bet ir visų žemėje gyvenančių gyvūnų, paukščių ir roplių poros. Nojus –mūsų visų propropro... prosenelis, supermenas, didvyris išsigelbėjęs nuo tvano.
 Biblinė  pasaulio tvano  ir Nojaus išsigelbėjimo istorija atskleidžiama aktoriui vartant ir komentuojant nuostabiais raštais ir piešiniais išmargintos didelės bei paslaptingų kertelių turinčios knygos puslapius. Kartais iš jų išnyra vis nauji personažai: žmonės, gyvūnai, paukščiai, ropliai, laivo korpuso detalės, ar teksto nuotrupos. Piešiniuose ir tekstuose tarsi senoviniuose papirusuose ar olose išraižytose ornamentuose suskamba visiems gerai žinoma Šventojo Rašto istorija. Orginaliai, jautriai.
Spektaklio kūrėjai:
Dailė - Liuda Liaudanskaitė
Muzika - Mantas Joneikis
Režisūra - Kamilė Kondrotaitė
Vaidina- Liudas Vyšniauskas


Klaipėdos miesto savivaldybės etnokultūros centras

Edukacijos „Nepažintas Pamario krašto skambesys“ metu moksleiviai kviečiami susipažinti ir iš naujo atrasti Pamario kraštą. Renginyje vaikai trumpai supažindinami su šio krašto istorija, kultūriniu paveldu, folkloro puoselėtojais bei instrumentais, dainomis, šokiais. Kūrybinės užduotys grupėse padės dar labiau identifikuoti šio krašto ypatumus. Pažintis su instrumentais, dainavimas ir rateliai grupėje mokiniams padeda labiau pažinti vieni kitus, skatina kūrybiškumą ir suteikia progą neįprastai, smagiai praleisti laiką. Paslauga atliepia "Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės" minėjimo sukaktį.


„Jie nešė šviesą gūdžiausiu Lietuvai laiku“

Knygnešystė – unikalus ir analogijų pasaulio istorijoje neturintis reiškinys. Šio edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su knygnešiu kasdienybe, sunkumais ir iššūkiais su kuriais jiems teko susidurti gabenant draudžiamą lietuvišką spaudą bei indėliu į lietuvių kalbos išsaugojimą. Taip pat bus pristatyti žymiausi Rokiškio krašto knygnešiai. Vėliau dalyviai bus kviečiami atlikti praktinę užduotį, kurioje iš arti turės galimybę susipažinti su knygnešių gabenta spauda, o joje iššifruoti užslėptą tekstą.


Jums patinka puoštis? O ar žinote, kad kai kurie papuošalai turi ne tik estetinę paskirtį, bet ir apsauginę? Nuo seno žmonės tikėjo, kad esama daiktų, nešančių sėkmę – amuletų. Seniau jie buvo gaminami iš gintaro, molio ar kaulo ir puošiami įvairiais simboliais ir ornamentais. Kiekvienas simbolis turėjo savo reikšmę – vieni reiškė saulę, kiti – gyvybę ar ugnį. Ateikite ir sužinokite senovės baltų simbolių reikšmes ir susikurkite sėkmę nešantį amuletą!