Miestas ir kultūra. Derybų menas ir bendradarbiavimas. Greitkelių tiesimas per mokyklų valgyklas ir policijos komisariatai ligoninėse. Kartais net ir geriausiems miestų merams pritrūksta idėjų, reikia pagalbos, o ilgos naktys kartu su savivaldybės komandomis neatneša norimų rezultatų. “Kūryba miesto problemose. Ar būtinai taip, o ne kitaip?” kviečia mokinius įsijausti į skirtingų miesto sektorių darbuotojus ir bendradarbiaujant sukurti balansą tarp transporto, edukacijos, pagalbos ir verslo sričių. Kiekviena 4-5 mokinių komanda derėsis tarpusavyje dėl žemės sklypų, kurie reikalingi objektų statyboms. Kūrybiškumas, jaunų žmonių idėjos ir jaunatviška energija yra pagrindiniai įrankiai kuriant geresnį mūsų miesto rytojų. Renginys skirtas Vilniaus 700 metų jubiliejaus minėjimui


Edukacinio užsiėmimo tikslas – ugdant asmenines, kūrybiškumo, komunikavimo, pažinimo, žinių ir supratimo, gebėjimų ir vertybinių nuostatų kompetencijas, ugdyti pilietišką, sąmoningą ir laisvą asmenybę, gebančią vertinti svarbiausius Lietuvos istorijos momentus, reikšmingiausius įvykius. Atvykę į edukaciją sužinosite apie Lietuvos valstybės ir Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo dienų įvykius, taip pat susipažinsite su pagrindiniais valstybės simboliais – Vyčiu, vėliava ir tautiška giesme. Mokiniai išklausę pasakojimą dalyvaus diskusijoje „Laisvė tai...“. Naudodami trispalvės vėliavos spalvas mokiniai „išpins“ knygos skirtuką.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Edukacinis užsiėmimas „Laisvės, saugumo, atsakomybės ženklai Klaipėdos uoste“ - tai kvietimas sudalyvauti programoje, praturtintoje jūrinės kultūros konteksto nepriklausomybės laikotarpiu atkūrimu. Tai pilietinio ugdymo programą papildantis, kritinį mąstymą ugdantis bei į jūrinės valstybės idėjos puoselėjimą orientuotas edukacinis užsiėmimas. Programa parengta taip, kad moksleiviai patys atrastų su Klaipėdos uostu susijusius nepriklausomybės ženklus, muziejaus istorinėse ekspozicijose, bendradarbiaudami tarpusavyje, komunikuodami su muziejaus edukatoriais bei vadovaudamiesi eksponatų aprašais atkuria istorinį kontekstą, t.y. laikotarpį, kada Klaipėdos uostas atiteko Lietuvai. Edukacinėje programoje nemenkas dėmesys skiriamas laivo „Prezidentas Smetona“, kapitono L.Stulpino indėliui įvertinti. Organizuojama diskusija, ar pakito/kaip pakito laisvės, saugumo ir atsakomybės ženklai šiandienos uoste bei kokius šių temų ženklus moksleiviai išskirtų savo kasdienėje veikloje.


Edukacinė programa „Senojo pašto paslaptys“

Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Programos tikslas moksleivius supažindinti su pašto atsiradimo istorija, įvairiais gabenimo būdais. Dalyviai susipažįsta su technikos ir technologijų įtaka pašto gabenimui ir pristatymui. Pasakojama apie netikėčiausius ir įdomiausius laiškų siuntimo būdus: pašto balandžiai, oro balionai, lėktuvai, paštininkės katės, laiškai buteliuose ir t.t. Susibūrę į komandas išmoksta naudoti vieną iš slaptų žinučių šifravimo būdų. Edukacijos dalyviai supažindinami su laiškų rašymo būdais, tikra žąsies plunksna dailyraščiu rašo laišką. Susidomėjimo sulaukia laiškai rašomi spausdinimo mašinėle, kurioje vaikai dažniausia pasigenda „delete“ klavišo. Parašytus laiškus dalyviai mokosi užantspauduoti vaško ir rašalo antspaudais. Programos metu visa teorinė medžiaga iliustruojama vaizdine medžiaga ir muziejuje saugomomis filatelijos kolekcijomis. Užsiėmimo metu plėtojama laiškų rašymo ir siuntimo tema papildo mokyklos programą, prisideda prie mokinių kultūrinio akiračio plėtimo. Programa skatina bendravimą, ugdo komunikacinius gebėjimus, kūrybinę saviraišką.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinė programa "R-12U" moksleivius nukels laiku atgal į Šaltojo karo laikotarpį, kai Lietuvoje veikė labai pavojingas ir ypatingai slaptas objektas – požeminė raketų paleidimo bazė Plokštinės miškuose. Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai po žeme įrengtoje ekspozicijoje atlikdami įvairias užduotis, kurioms turės pasitelkti savo pojūčius (klausą, regą, lytėjimą ir kritinį mąstymą, savo kūrybinius gebėjimus), sužinos, kuo buvo ypatingas šis istorinis periodas ir koks gyvenimas virė raketų paleidimo bazėje. Taip pat turės galimybę apžiūrėti 30 m gylio raketų paleidimo šachtą. Edukacija vyksta adresu: Šilinės g. 4, Plokščių k., Platelių sen., Plungės r.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nuotolinė literatūros – teatro pamoka „Salomėjos Nėries dienoraščių ir kūrybos refleksijos“

Tai nuotolinė kultūrinio ugdymo pamoka, kurios metu jos autorė ir vedančioji, aktorė, režisierė ir rašytoja Birutė Mar pristato Salomėjos Nėries gyvenimą ir kūrybą, remdamasi savo autentiškomis patirtimis kuriant spektaklį „POETĖ“ (S.Nėries dienoraščių ir kūrybos motyvais). Akcentuojamas sudėtingas S.Nėries gyvenimo laikmečio istorinis kontekstas: netiesioginis poetės dalyvavimas okupuojant Lietuvą ir ideologinės poezijos kūrimas sovietinės okupacijos metais, verčiantis nūdienos Lietuvos žmones dvejopai žvelgti į šią neabejotino talento asmenybę. O taip pat plačiau pristatomas paskutinysis S.Nėries kūrybos etapas (rinkinio „Prie didelio kelio“ likimas, pasirodžiusio tik Lietuvos nepriklausomybės metais), reabilituojantis S.Nėrį kaip savo klaidas suvokusią asmenybę, didžią Lietuvos poetę. Pasakojimas bus iliustruojamas filmuotais monospektaklio „Poetė“ fragmentais (pjesės autorė ir atlikėja Birutė Mar, kompozitorius Antanas Kučinskas, dailininkė Jolanta Rimkutė, choreografė Birutė Banevičiūtė). Spektaklis sulaukęs tarptautinio pripažinimo - apkeliavęs eilę tarptautinių teatro festivalių, Birutė Mar už S.Nėries vaidmens sukūrimą apdovanota tarptautiniame teatro festivalyje „Ommadrama“ Estijoje, pelnė geriausios aktorės apdovanojimą tarptautiniame monospektaklių festivalyje „Vidlunia“ Kijeve. Antrojoje pamokos dalyje vyks režisierės ir aktorės interaktyvus pokalbis su moksleiviais, leidžiantis neformaliai pažvelgti į Salomėjos Nėries gyvenimą, diskutuoti apie menininko ir jį teisiančios, garbinančios ar ignoruojančios visuomenės santykį, istorijos ryšį su šiandiena. Diskusijos metu teatrine forma moksleiviams suteikiama galimybė: pateikti poetei Salomėjai Nėriai savo kaltinimus bei ją išteisinančius argumentus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Raštas yra vienas iš didžiausių žmogaus civilizacijos atradimų. Prieš atsirandant raštui, informacija buvo perduodama gyvai, o žinios buvo laikomos atmintyje arba žodžiu perduodamos iš kartos į kartą. Tačiau raštas leido žmonėms išsaugoti ir perduoti informaciją nepriklausomai nuo laiko ir erdvės. Pirmieji rašytiniai lietuvių tekstai pasirodė XIII a. ir buvo susiję su katalikiškąja religija. Tai buvo religiniai rankraščiai, liturginės knygos ir laiškai. Tuo metu lietuvių kalba dar neturėjo savo oficialios rašybos, todėl tekstai rašyti lotyniškomis raidėmis. Ne veltui pirmosiose Lietuvos mokyklose XIV a. pab.-XV a. pr. mokyta lotynų kalba ir skaityti ir rašyti. Mokyklose buvo naudojamos rašymo priemonės, kurios atkeliavo iš Vakarų Europos - vaškinės lentelės, paukščių plunksnos, rašalas ir kt. Rašymo tradicijos taip pat buvo pritaikytos remiantis senųjų Europos valstybių patirtimi.  Ypatingas dėmesys buvo skiriamas dailyraščiui, kadangi iki spaudos išradimo visi raštai buvo rašomi ranka. Todėl raštas turėjo būti įskaitomas ir dailus. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai bus supažindinami su seniausiomis Lietuvos mokyklose naudotomis rašymo priemonėmis bei turės galimybę jas išbandyti. Užsiėmimo dalyviai rašys vaškinėse lentelėse, grifelines lenteles atitinkančiose kopijose, išbandys rašymą žąsies plunksna ir mokysis dailyraščio naudodamiesi tradiciniais plunksnakočiais, mirkydami juos rašale.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kūrybinio rašymo dirbtuvės „Žodžiai-pa-trankos"

Kas yra literatūra? Maironis, Donelaitis, Šekspyras, Kamiu? O gal Beata Tiškevič? Ir kuo skiriasi Šekspyras nuo pikto vairuotojo, o šis – nuo skelbimo apie dingusį kačiuką? Šiuos klausimus atsakysime „Žodžiai-pa-trankos" dirbtuvėse, jose taip pat parodysime, kad poezija nėra tik rimtų ponų reikalai, kad ji gali būti apie meilę čipsams taip pat kaip ir apie meilę tėvynei, kad kūryba yra kiekvienam ir neprivalo būti tobula. Ir visa tai ir išbandysime: kūrybinėse dirbtuvėse, skirtose ir mėgstantiems rašyti ir tiems, kas į poeziją žiūri skeptiškai, atliksime keletą kūrybinio rašymo pratimų, kurių pagalba kiekvienas taps poetu. Taip pat patyrinėsime performatyvumą - teatrališką skaitymą, o norintys turės galimybę išmokti triukų, paversainčių juos įtaigiais oratoriais! Užsiėmimo temos ir metodai pritaikomas pagal dalyvių amžiaus grupę.


Edukacija sudaryta iš trijų tarpusavyje koreliuojančių struktūrinių dalių: „Miestas vakar ir šiandien“, „Pastatų istorijos“, „Telšiuose gyvenę žymūs žmonės“. Užsiėmimo tikslas: interaktyvų technologijų pagalba gretinant praeities ir dabarties miesto vaizdus, apžvelgti XIX a. pab. – XX a. I p. Telšių miesto bei atskirų pastatų, juose veikusių institucijų, čia gyvenusių ir dirbusių žymių žmonių istoriją, ugdyti savo krašto išskirtinumo suvokimą, aktualizuoti tolerancijos multikultūriškumui svarbą. Dalyviai įgyja Telšių istorijos žinių, pagilina formaliojo ugdymo metu įgytas istorijos žinias, interaktyviame animuotame žaidime „Atpažink vietą“ išbando pastabumą atpažįstant dažnai matomus miesto vaizdus, o gautas žinias įtvirtina spręsdami į testus. Naudojami metodai: diskusija, analizė, palyginimas, klausimai-atsakymai, stebėjimas. Edukaciją galima pritaikyti konkretiems mokymosi ir pažinimo poreikiams, formaliojo ugdymo proceso uždaviniams pasiekti analizuojant vieną arba kelias pasirinktas temas. Šis edukacinis užsiėmimas itin svarbus, siekiant įtvirtinti istorines, kultūrines žinias apie Telšių miestą. Jo metu skatinamas kritinis mastymas, ugdoma tolerancija kultūrinėms ir etninėms mažumoms, suvokiama Telšių, kaip daugiakultūrinio miesto praeitis, sąlygojanti unikalią šiandieną.


Tikslas – pasiremiant rašytojų kūryba apie bendravimą suteikti mokiniams žinių apie etiketą, formuoti elgesio kultūrą įvairiose aplinkose.
 Kodėl turime būti mandagūs, gerbti šalia esantį (mokytoją, klasioką), tuos kuriuos sutinkame (pvz. kiemsargis, gyvūnas,
augalas)? Labai dažnai vaikai pamiršta mandagaus ir kultūringo elgesio taisykles. O gal nežino? Prisiminsime, kas tai yra etiketas, elgesys, elgsena, taisyklė. Susipažinsime, kaip rengdavosi ir elgdavosi žmonės priklausomai nuo laikmečio ir
valstybės. O kas aktualu šiais laikais? Kaip reikia elgtis bibliotekoje, spektaklyje? O ką veikti pertraukų metu? Per amžius
pasakose, sakmėse, patarlėse kiek daug sukaupta išminties. Pasisėmę iš protėvių išminties, kursime pasaką apie šaunųjį
Dinozaurą, kuris papuola į neįtikėtinas situacijas, tačiau istorija baigiasi laimingai. Prisiminsime, kad būtina gerbti
aplinkinius, kad ir kaip jis keistai apsirengęs ir elgiasi nekasdieniškai. Aptarsime įprastas ir ne kasdienes situacijas.
Prisiminsime, kodėl svarbu būti mandagiems visur. Susikursime savo klasės pasisveikinimą ir atsisveikinimą. Sukursime
“Svajonių taisykles” - taisykles, kurių visada norisi laikytis. Jei aktualu, papildysime klasės ir mokyklos taisykles. Sudarysime
veiklų pertraukų metu sąrašą ir draugausime. Juk Tu esi pats mandagiausias pilietis!

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Vizualus šokio spektaklis „Žaidimas baigtas“

VšĮ Urbanistinio Šokio Teatras "Low Air"

„Juokas juokais, bet mes – nemirtingi.” Julio Cortazar Lankant vieno žymiausių XX a. argentiniečių rašytojo Julio Cortazaro kapą, laikomasi tradicijos palikti taurę vyno ir lapą popieriaus, kuriame nupieštas „klasių” žaidimas. Low Air komanda, įkvėpta šios tradicijos bei autoriaus žaidimo su vaizduote taisyklių, Lietuvos publikai pristato novatorišką spektaklį, apjungiantį šokio ir vizualaus meno sritis. Kiekvienam iš komandos narių kūrybinis procesas yra tarsi žaidimas, į kurį leidžiasi scenografė Lauryna Liepaitė, choreografai bei šokėjai Airida Gudaitė, Laurynas Žakevičius, šviesų dailininkas Povilas Laurinaitis ir kompozitorius Adas Gecevičius. Idėjos autoriai daug kalba, analizuoja ir fantazuoja, modeliuodami sapnus ir savo žaidimo taisykles, kuriuose nelieka griežtų ribų autorių idėjų atlikimui ir vizualiam išpildymui. Šokančius scenoje išvysime du kūrybinės komandos narius – A. Gudaitę ir L. Žakevičių. Menininkai siūlo pasinerti į sapną, pažaisti su savo vaizduote ir nors kartą nebijoti pasilikti sapnuose. Performansas formuojamas kaip žaidimas su žiūrovu, įtraukiant jį į netikėtus sapno bei realybės susidūrimus. Viso spektaklio situacijos pasibaigia ties pabudimo momentu. Publika nukeliama į konkrečias situacijas, kuriuose dominuojanti tema yra santykiai – tiek su kitais žmonėmis, tiek ir su pačiu savimi. Prasimanymai, subtilūs išgyvenimai persipina su sapno realybe ir tampa neatsiejamu vaizdo ir judesio elementu. Vizualus šokio spektaklis „Žaidimas baigtas” – imasi sapnų ir analizuoja, kaip juos galima būtų paaiškinti realiame gyvenime. Spektaklyje daug simbolių ir kodų, kuriuos, kartu su kūrybine komanda, bandys iššifruoti žiūrovai.


Orientacinis pažinimo žaidimas ATRASK BIRŠTONO STEBUKLUS

Interaktyvi ekskursija, kurios lankomus objektus turėsite rasti patys, vedami mūsų virtualaus gido Braino. Vieną po kito atrasite Birštono stebuklus, garsinančius kurortą ne tik šiandien, bet ir/ar Vytauto Didžiojo laikais. Žingsnis po žingsnio versite Birštono istorijos knygos puslapius, kol praeisite 2 km. ilgio maršrutą po šį stebuklų kupiną kurortą. Ypatingas stebuklas laukia tų, kurie bus itin atidūs bei nenuklys nuo kelio - žaidimo pabaigoje pamatysite, kad išvaikščiojote banginio formos marštrutą. O juk žinote, kad banginukas - Birštono simbolis? Sudomino? Susitikime Biršone ;)

Pasidalinę į nedideles grupeles, į savo telefonus komandiškai gausite suktas užuominas, kurias išnarpliojus - rasite vietą, kurią jums nori parodyti gidas - gal tai bus žymaus žmogaus paminklas, o gal neįprastas paveikslas bažnyčioje,  kartais stebuklingas suolelis, ant kurio pasėdėjus pildosi norai... Tik suradę tai ką reikia ir išklausę trumpą ir įdomią informaciją apie rastą "lobį" galėsite tęsti žaidimą, keliaudami prie sekančios užduoties, kol atrasite visus Birštono stebuklus. Tikras iššūkis, tiesa? Jei pasiruošę naujam nuotykiui - kviečiame į Birštoną!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - nepkalaidinome dar nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte.
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Tikslas - skatinti atsargiai elgtis su nuodingais augalais
Uždaviniai 1.Supažindinti su veikliosiomis medžiagomis, jų poveikiu. 2. Supažindinti su nuodingais augalais. 3. Suteikti informacijos apie apsisaugojimo būdus. 4.Susipažinti su floristo profesija. 5. Mokyti pasigaminti atviruką su džiovintais augalais.
Edukacinė programa skirta supažindinti su nuodingais augalais mūsų aplinkoje, jų keliamu pavojumi bei apsisaugojimo priemonėmis. Mokiniai gaus augalų herbariumus arba apžiūrės gyvus augalus (tai įtakos metų laikas) besiklausydami ir lygindama rodomas nuotraukas su turimais herbariumais ras tinkamą nuodingą augalą. Susipažins su plokščiosios floristikos viena iš rūšių- atvirukų kūrimu, kompozicijos taisyklėmis, klijavimo būdu. Iš džiovintų augalų kurs atviruką. Atviruką pasiliks sau.  Tikimąsi, kad šių edukacijų metu įgytos žinios padės išvengti apsinuodijimų, skatins mokinių kūrybiškumą, gal net taps laisvalaikio užsiėmimu.


Kultūrinis edukacinis  užsiėmimas (5-6 kl mokiniams) "Spalvoto smėlio sveikinimo atvirukas"

Kultūrinio edukacinio  užsiėmimo (5-6 kl mokiniams) "Spalvoto smėlio sveikinimo atvirukas"  ypač nuotaikingas, spalvų kupinas užsiėmimas, kuris į kūrybą įtrauks kiekvieną mokinį ir leis jam atskleisti savo kūrybines galias. Užsiėmimo procesas dinamiškas tinkantis kiekvienam mokiniui, nepriklausomai nuo jo  gebėjimų. Užsiėmimo metu mokiniai turės galimybę atrasti savo kūrybinius talentus, laisvai ir kūrybiškai veikti. Atvirukai kuriami ant specialaus paruošto trafareto, kuris yra lipnus, todėl nenaudojami klijai, kūrybos procesas nereikalauja specialaus pasiruošimo. Kiekvienas turės galimybę pasirinkti sau patikusį atviruko trafaretą bei jį išpildyti savo pasirinktomis spalvomis, iš gausios spalvų paletės. Kiekvienas mokinių sukurtas atvirukas yra spalvingas ir unikalus. Šio užsiėmimo metu kiekvienas tampa kūrėju. Užsiėmime naudojamos priemonės yra natūralios ir saugios mokiniams. Kūrybinis procesas leidžia nurimti, atsipalaiduoti, baigtinis kūrybinio darbo rezultatas visada pavyksta, maloniai nustebina ir suteikia gerų emocijų. Šio užsiėmimo metu mokiniai ugdo kūrybiškumą, kantrybę, mokosi sutelkti dėmesį atliekamam darbui, lavina spalvų pajautimą, estetinio grožio suvokimą. Sukurtus atvirukus mokiniai pasilieka sau ir gali padovanoti artimam žmogui taip pradžiugindami kitus bei skleisdami gėrį bei grožį aplink save. Užsiėmimo metu mokiniai sužinos kada ir iš kur kilo sveikinimo atvirukais tradicija, kokie buvo pirmieji sveikinimo atvirukai. Atvirukų trafaretai gali būti įvairios tematikos, juos galima pritaikyti pagal jūsų poreikius.


Audiovizualiųjų menų centras, buvusi Alytaus sinagoga, – tai buvęs dvasinis, kultūrinis, ekonominis ir politinis Alytaus žydų bendruomenės centras. Sinagoga – tai ne tik žydų maldos namai, tačiau ir vieta, kitaip įvardijama kaip „susirinkimų namai“, kuriuose vyko aktyvi bendruomenės narių komunikacija, sprendžiant ne tik religinius klausimus, tačiau ir aktualius  visuomeninius reikalus. Kadangi Alytaus mieste ir regione po Antrojo pasaulinio karo žydų bendruomenės nebeliko, sinagogos Alytuje prikėlimas naujam kultūriniam gyvavimo etapui yra reikšmingas ir tuo, jog, pirmiausia, bus žengtas žingsnis, siekiant atgaivinti ir priminti tai, kas buvo prarasta.
Moksleiviai supažindinami su Alytaus miesto gyvavimo periodu, kai svarų indėlį jo plėtrai ir vystymuisi turėjo žydų bendruomenė, XIX a. pab.–XX a. I pusėje sudariusi 30 proc. miesto gyventojų. Ekskursijos metu taip pat skatinama domėtis architektūra, jos puošybos elementais, stilių raida ir įvairove. Skiriamas dėmesys išskirtinės pasaulėjautos žydų bendruomenės religiniams ypatumams ir papročiams.


Išvažiuojamoji edukacija Ruonis iš Ateities. Ar išdrįstum su juo susitikti?

Išvažiuojamais edukacinis užsiėmimas „Ruonis iš Ateities. Ar išdrįstum su juo susitikti?“ Ar kada susimąstėte, kaip atrodys gyvūnai, vandenynai po 30 metų? Ar žinote, kas sukelia pokyčius, ypač nepageidaujamus? Ar pagalvojate, kad mūsų kasdieniai pasirinkimai yra svarbūs gamtos pasaulio išlikimui? Visų šių klausimų klausia edukacijos pagrindinis veikėjas – Ruonis Padangarus, atvykęs iš ateities įspėti žmonijos apie gresiantį gyvūnų išnykimą. Su juo edukacijos dalyviai galės susitikti specialiai šiai edukacijai sukurtoje laiko kapsulėje „2050 Baltija“. Ruonio Padangarus istorija, kūrybiškumą skatinančios interaktyvios užduotys ir vaizdingi įtraukūs pasakojimai padės įsisavinti problemos rimtumą bei ieškoti išeičių, kaip išsaugoti aplinką. Ar Ruonio Padangarus atvykimo misija – sužadinti žmonių sąmoningumą ir rūpestingumą gamta – bus pasiekta, parodys edukacijos dalyvių refleksijos.


„Per barzdą varvėjo, burnoje turėjau“ edukacinė programa

Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Patyriminės edukacijos metu bus demonstruojama, kaip korys išimamas iš avilio ir atakiuojamas, o tuomet dedamas į stiklinį medsukį ir iš korio išsukamas medus. Su bitininku/edukatoriumi  lankydami interaktyvią bitininkystės ekspoziciją susipažinsite su istoriniais medaus apdorojimo įrankiais, įvairiomis btininkavimo technikomis, senoviniu bitininkavimo amatu. Į atakiavimo ir medaus išsukimo procesą įsitrauksite ne tik stebėdami bitininko darbą, bet ir patys aktyviai išbandydami bitininkavimo veiklas. Komandinis ėjimas pas bites ir medaus sukimas leis ne tik prisiliesti prie bitininkavimo, bet ir padės geriau įsiminti teorines interaktyvioje muziejaus ekspozicijoje gautas žinias, kurios jus pasieks per garsą, kvapą, lytėjimą, regėjimą ir skonį. Šviežiai išsuktas medus yra neprilygstamo skonio ir aromato. Edukaciją užbaigsime jaukiai gerdami žolelių arbatą su pačių išsuktu medumi ir pasikartosite/aptarsite jums rūpimus su bitėm ir bitininkavimu susijusius klausimus. Nes jau žinosite medaus ir vaško atsiradimo paslaptis, jų naudą žmogaus sveikatai, bei apie bitės naudingumą visai ekosistemai ir kokie procesai vyksta avilyje.
 Programos trukmė: iki 90 min. Grupės dydis: nuo 15 iki 30 asmenų. Programos kaina vienam asmeniui - 10 eur. Programa skirta įvairaus amžiaus asmenims. Žinių perteikimo būdai ir formos pasirenkamos atsižvelgiant į amžiaus ir interesų ypatumus. Edukaciją veda pedagoginį išsilavinimą ir bitininkavimo patirtį turintis edukatorius/bitininkas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Dar kartą apie spaudą – šilkografija – nuo senovės kinijos iki šiuolaikinio meno galerijos

Šilkografija yra senovinė spaudos technika, turinti ilgą istoriją. Ji atsirado senovės Kinijoje. Tai buvo būdas dekoruoti tekstilės gaminius, ypač šilką. Senovės Kinijoje šilkografija buvo žinoma 2 tūkstantmetyje prieš mūsų erą. Per laiką šilkografija išplito į kitas Azijos šalis, įskaitant Japoniją, Korėją ir Indiją, ir tapo svarbiu meniniu ir amatininkystės elementu. Šilkografija į Europą atkeliavo tik daug vėliau, per Šilko kelią iš Persijos. Šilkografija Europoje buvo būdas imituoti brangių audinių dizainą. Vis dėlto, šilkografijos populiarumas Europoje išaugo tik pramoninės revoliucijos metu 18-ajame ir 19-ajame amžiuje. Tuo metu pramoninės technologijos leido greitai ir efektyviai spausdinti šilką ir kitus tekstilės audinius. Tradiciškai šilkografija yra technika, kuri naudojama tekstilės dekoravimui. Tačiau šią techniką  naudoja ir menininkai. Tai gali būti paveikslai, grafikos darbai, iliustracijos knygoms.
Užsiėmimo metu supažindinsime moksleivius su šilkografijos technikos raidos istoriją. Po to  pristatysime šilkografijos technikos esmę, įrankius ir medžiagas. Edukatoriai pademonstruos visą procesą, jį paaiškins. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai, naudodami esamas priemones, ant popieriaus kurs savo darbą. Užsiėmimo metu kalbėsime apie spalvų teoriją, spalvų maišimą, kompozicijos reikalavimus bei sluoksniavimą. Tai žinios, kurios yra būtinos kūryboje naudojant šilkografijos techniką. Edukatoriai skatins moksleivius eksperimentuoti su spalvomis ir formomis. Tai padės jiems giliau suprasti šios technikos galimybes. Užsiėmimo pabaigoje moksleiviai pristatys savo dabus, aptars rezultaus ir patirtis, pasidalins įžvalgomis ir išgirsti kitų nuomonę apie savo darbus. Šiame užsiėmime šilkografiją panaudosime kaip mokymo įrankį, kad mokiniai išmoktų spalvų teoriją, dizaino principus ir kitus meno aspektus.


„Medinukų pasaka“ medžio drožybos edukacija 5-8 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Lietuvoje medžio drožinėjimas turi gilias tradicijas ir yra laikomas nacionaliniu šalies paveldu. Mūsų šalyje šis amatas laikomas liaudies kultūros ir meno sudėtine dalimi. Lietuvių liaudies medžio dirbiniai drožti rankomis buvo plačiai naudojami kasdienėje veikloje kaip ūkio ar buities reikmenys.  Šiandien medžio apdirbamas vis labiau modernėja ir retas, kuris išmano medienos savybes, apdirbimą, panaudojimą. Taip pat, nedaug medinių dirbinių rasime kiekvieno iš mūsų namuose, kurie būtų naudojami ūkio reikmėms.
Edukacinė programa „Medinukų pasaka“ tai mistinė kelionė į tradicinių amatų kultūrą ir natūralią gamtą, kuri skirta 5-8 kl. mokiniams norintiems pažinti senąjį drožybos amatą. Šia edukacija siekiama skatinti mokinių domėjimąsi lietuvių senuoju amatu – medžio drožyba, siekiant jį išsaugoti bei perduoti patirtį ir žinias jaunajai kartai. Dalyvaudami užsiėmime dalyviai susipažins su lietuviškomis medžio drožybos tradicijomis, jų formavimosi aplinkybėmis, mediena, įrankiais. Edukacija vyks tautodailininko dirbtuvėje, kur bus galima  apžiūrėti meistro išdrožtus gaminius, surinktus ir eksponuojamus senuosius medinius buities įrankius, žaislus. Tautodailininkas gyvai demonstruos medžio drožybos procesą, dekoravimą. Tokiu būdu dalyviai iš arčiau susipažins su šio amato subtilybėmis.
Praktinio užsiėmimo metu, dalyviai patys išmėgins drožybos įrankius - droš šaukštą ar kitą nesudėtingą dirbinį.
Šis medžio drožybos užsiėmimas - puiki galimybė prisiliesti prie senosios lietuvių kultūros ir pačios gamtos teikiamų gėrybių, kuri praturtins dalyvių kultūrines žinias, ir sužadins smalsumą leistis į naujus, natūralius potyrius. Kiekvienas atvykęs išsineš naujai atrastus kultūrinius lobius savo širdyse ir rankose!


Pasvalio Mariaus Katiliškio viešoji biblioteka

Nuo seno dangaus reiškiniai žadino žmogaus vaizduotę. Kodėl užtemsta saulė? Kodėl žvaigždės krenta? Kodėl skiriasi vasaros ir žiemos nakties dangus? Kur yra visatos pakraštys? Į visus šiuos klausimus mūsų senoliai atsakė sukurdami legendas ir mitus. Legendos gyvos iki šių laikų. Edukacijos „Dangaus abėcėlė“ dalyviai sužinos, ar šiuolaikinis mokslas tikrai ištyrė ir atsakė į visus mūsų senolių klausimus. Edukacijų erdvėje supažindinsime vaikus su astronomija, astronominiais reiškiniais, dangaus kūnais, žvaigždynais, tyrinėsime dangaus kūnus pasitelkę interaktyvias priemones, virtualiai keliausime po visatą, suvoksime, kokio dydžio yra dangaus kūnai ir atstumai iki jų. Bus parodytos 150 kartų artinančio teleskopo galimybės: jei giedra diena, stebėsime Saulę, tolimus aplinkos objektus, papasakosime, kaip technologijos padeda stebėti dangų. Varžysimės žaisdami interaktyvioje viktorinoje. Veiklų programa bus derinama pagal vaikų amžių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Jei paklaustume Jūsų, kas yra Lazdynų pelėda, manome daugelis atsakytų ar bent jau būtų girdėję. Pelėda dažnai simbolizuoja išmintį, bet kaip ten yra ištikrųjų jų gyvenime? Ar jos tikrai protingos ir išmintingos?
Iš viso pasaulyje gyvena apie 200–250 skirtingų pelėdų rūšių. Lietuvoje galime pamatyti 13 pelėdų rūšių, iš kurių net 6 įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą. Ne visos jos gyvena mūsų šalyje, kai kurios tik užklysta. Išgirsti ar pamatyti pelėdas natūraliai gamtoje nėra taip paprasta. Jei pelėda apsigyvena kaimynystėje dažnu atveju išgirsime patinuką, kuris gina gyvenamąją teritoriją ar šaukia pateles. Žmonės kalba, kad pelėdos yra protingi paukščiai, kad geba sukti galvą 360 laipsnių, na bet ar tikrai viskas yra tiesa? Daug legendų ir mitų sukurta apie šiuos paslaptinguosius paukščius. Tad kviečiame Jus užsisakyti edukaciją ir sužinoti įdomių faktų apie pelėdas, jų mitybą bei paslaptingą gyvenimo būdą. Šios edukacijos pagrindinė žinutė - kaip mes kiekvienas turime elgtis gamtoje, kokie mūsų žingsniai aptikus sužeistą paukštį. Edukacinė programa sudaryti iš dviejų dalių: teorija ir praktika. Edukacijos metu naudosime išmaniąsias technologijas, iš anksto parengtą prezentaciją papildytą nuotraukomis, vaizdo įrašais ir net pelėdų balsais. Žinių įtvirtinimui mokiniai spręs užduotis, kurias lektorė parengs iš anksto pagal amžiaus grupę. Šios edukacijos lektorė - pedagogė, ornitologė Ingrida Lagunavičienė.


Edukacinė programa "Legenda apie milžinus"

Edukacinis užsiėmimas "Leganda apie milžinus" pakvies į įdomią kelionę gamtos apsuptyje, prisiliečiant prie mūsų protevių baltų kultūros. Taip pat po edukacijos vaikai aplankys "Laisvalaikio slėnis" žaidimų ir poilsio erdvę, kurioje galės pažaisti ir susipažinti su slėnyje gyvenančiais gyvūnais: dėmėtaisiais elniais, ožkomis, triušiais ir kitais gyvūnais.


Edukacinės programos „Šakočio kelias iki mūsų stalo” su apsilankymu šakočių muziejuje. Sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite gamybos procesą, lankysitės vieninteliame pasaulyje šakočių muziejuje. Iš ko ir kaip kepamas šakotis? Kuo skiriasi šakotis nuo „baumkūcheno“? Kokį šakotį mūsų protėviai kepė akmens amžiuje? Koks buvo mėgstamiausias legendinės kunigaikštienės Barboros Radvilaitės desertas? Atsakymus į šiuos ir daugiau klausimų sužinosite pas mus apsilankę ir paragavę atviroje židinio liepsnoje ką tik iškepto šakočio. Programos metu ne tik sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite visą gamybos procesą, bet ir patys jame dalyvausite ir, žinoma, ragausite. Po profesionaliai įgarsinto filmo peržiūros, programos dalyviai savo žinias apie šakotį įtvirtins atsakinėdami į edukatorės užduodamus klausimus, o teisingai atsakiusiųjų lauks staigmenos. Degustacijos metu svečiams patiekiama dar dviejų rūšių tradicinių skanėstų. Tai puiki galimybė paskanauti kitokių šakočių ir palyginti jų skonius. Edukacinės programos tikslas ugdyti tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę, puoselėjant etnokultūrą bei išsaugant tradicijas. Ši edukacinė programa vyksta specialioje salėje, talpinančioje iki 60 mokinių. Interjeras primena uolą ir grąžina mus į akmens amžiaus laikus, nuo kurių ir prasidėjo šakočio atsiradimo istorija. Edukacija pradedama šakočio kepimu židinyje, ant atviros ugnies. Kepimo metu rodomas filmukas, pasakojama apie šakočių kilmę, jų rūšis, senuosius ir dabartinius kepimo būdus. Klausantis pasakojimo apie šakočius, dalyviai pakviečiami ragauti kelių rūšių šakočio ir vaišintis arbata. Mokiniai supažindami su pirmosiomis žiniomis apie šakotį rašytiniuose šaltiniuose, kaip senovėje buvo kepami šakočiai, kokie populiariausi kepimo būdai menami, kas dažniausiai kepdavo šakočius ir kodėl jų receptai buvo laikomi paslaptyje, kada į Lietuvą atkeliavo šakotis ir kas pirmieji jį pradėjo mūsų šalyje kepti, kokiose dar pasaulio šalyse kepami šakočiai.


Užfiksuota šviesa – chemija ir fotografija

Fotografija neskaičiuoja dar nė 200 metų, o technologiškai ši viena iš naujausių vaizduojamojo meno šakų pakito nenusakomai: nuo pirmųjų fotografijų iki šiuolaikinės skaitmeninės technologijos. Pakito ne tik fotoprocesų technologijos, bet ir fotografijos samprata, pritaikymas, filosofija. Apie tai kalbėsime edukacinio užsiėmimo teorinėje dalyje. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai, naudodami senosios fotografijos metodą – cianotipiją, gamins atviruką. Cianotipija tai – vienas iš pirmųjų fotografinio vaizdo gavimo būdų, atrastas 1842 m. Jo rezultatas – šviesiai arba tamsiai mėlynas atspaudas. Su vyresnių klasių moksleiviais (10 - 12 klasių) išsiaiškinsime ir vaizdo atsiradimo bei fiksavimo cheminį mechanizmą. Susipažinę su technologija moksleiviai žingsnis po žingsnio kurs savo kūrinį. Jie pradės nuo to, kad teptuku užteps ultravioletiniam spektrui jautrų mišinį. Tuomet ruošinį išdžiovins ir jam išdžiūvus, iš pasirinktų elementų – džiovintų augalų, daiktų  arba karpomų siluetų iš popieriaus – išdėlios piešinį. Šis etapas reikalauja daugiausiai kruopštumo, kompozicijos suvokimo ir kūrybiškumo. Džiovintų augalų dėliojimas lavina kadravimo pojūtį, vaikai mokosi suvokti augalų siluetus, komponuoti dėmes, linijas ir taškus. Sudėliotą kompoziciją jie užfiksuoja po ultravioletine lempa. Užsiėmimas padės moksleiviams suprasti mokslo ir meno sąsajas. Tarpdisciplininės edukacijos padės moksleiviams atsikratyti klaidingo požiūrio, kad gamtos ir tikslieji mokslai su menais neturi nieko bendro, o eksperimentavimas būdingas visoms mokslo, meno ir gyvenimo sritims. Ši edukacija atskleis mokslo ir meno sintezės galimybes. Cianotipijos procese jungiasi fotografijos ir tapybos procesai. Pažymėtinos ir vaikų fantazijos galimybės – jie gali laisvai dėlioti viską: pradedant augalais ir baigiant aplink mus esančiais daiktai.


Kas yra Juozas Gruodis? Kodėl kompozitoriaus darbas yra svarbus? Kas auga J. Gruodžio sode? Kviečiame į pažintį su kompozitoriumi J. Gruodžiu ieškant  lobio, paslėpto jo sode. Susitikime kompozitoriaus name, suprojektuotame tarpukario architekto F. Vizbaro - viename iš nedaugelio medinės modernizmo architektūros pavyzdžių, turinčiame kultūros paveldo objekto statusą. Čia susipažinsite su J. Gruodžio biografija ir kūryba, o po to leisitės į lobio paiešką sode, kurį užveisė pats kompozitorius.
Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto sutrikimu. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacinę programą "Viskas apie bites" sudaro keturios dalys: 1 dalis. Mokiniai pasitinkami, supažindinami su sodybos šeimininkais ir bityno įkūrimo istorija. Naudojant interaktyvius metodus, rengiant garso bei vaizdo perteikimo priemones pažvelgiama į avilio vidų ir bičių gyvenimą iš arčiau. 2 dalis. Praktika. Supažindinama su žvakdirbyste. Kiekvienas edukacijos dalyvis pasigamina vaško žvakę. Mokiniai turi galimybę apsirengti bitininko apranga ir kartu su bityno pagrindiniu bitininku iš arčiau susipažinti su bičių šeima. Jei grupėje yra privengiančių eiti prie avilio, visada gali į avilio vidų pažvelgti pro stiklinio avilio langą. Pageidaujantys gali apsilankyti  apiterapiniame name, kuriame išgirs bičių avilio garsus ir užuos avilio kvapą. 3 dalis. Medkopis. Bitininkavimas neatsiejamas nuo saldaus rezultato. Visi mokiniai dalyvauja medaus sukime. 4 dalis. Degustacija, refleksija. Vaišinami, batonu, pienu ir išsuktu medumi. Kartu su mokytojais prisimena ką naujo sužinojo, kas buvo įdomu ir pravers ateityje. Neaktyviuoju sezono metu vietoj ėjimo prie avilio vyksta produktų degustacija.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Sojų vaško žvakių liejimas "Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis"

Aromatinių sojų vaško žvakių gamybos edukacija „Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis".
Vykdomos edukacijos trukmė 60 min. Edukacija vykdoma 1-4 klasės mokiniams.
Edukacijos metu žvakių gamybai naudojamos tik natūralios medžiagos ir priemonės: sertifikuoti sojų vaškas ir natūralūs eteriniai aliejai, medvilnės dagtis. Žvakes liejame daugkartinio naudojimo 30 ml. aliumininiuose, tinkančiuose sąlyčiui su maistu, indeliuose.
Edukacijos metu:
- dalyviai skaidrių bei video pagalba detaliai yra supažindinami su žvakių gamybos taisyklėmis, aromatinių žvakių ingridientais bei detaliu jų aprašymu, saugiu žvakių laikymu bei deginimu;
- po supažindinimo vyksta sojų vaško testavimas ir lyginimas su parafininėmis žvakėmis;
- supažindinimas su eteriniais aliejais jutiminiu būdu (uodžiant);
- žvakės kūrimo procesas: kol kaitinamas ir lydomas sojų vaškas, kiekvienas edukacijos dalyvis gamina savo žvakių širdį, iš siūlomų eterinių aliejų susikuria savo žvakės aromatą; lydomui vaškui pasiekus reikiamą liejimo temperatūrą, sumaišo visus žvakės ingridientus bei galiausiai kiekvienas pats išlieja savo unikalią sojų vaško aromatinę žvakę.
Išliejus žvakes bei laukiant kol jos sustings, mokinys apipavidalina savo pasigamintos žvakės pakuotę.
Likusį edukacijos laiką skiriame pokalbiams, pasisakymams, mokinių klausimams, pastebėjimams, diskusijoms.

Organizatoriaus pastaba.
Kviečiame susisiekti +370 670 96679 arba info@sestasispojutis.lt ir susitarti dėl Jums ir mums patogaus renginio laiko (sukursime individualų renginį kalendoriuje Jūsų mokinių grupei).


Edukacinėje sodyboje „Vėjų fėja“ kartu atversime močiutės pasakų skrynią... Pažinsime senovinius žaislus, namų teatro lėles. Sužinosime, kaip senovėje žaidė vaikai ir patys pasimokysime seniausių žaidimų.
Tyrinėsime lietuviškas pasakas, jų perduodamą išmintį, sekimo tradicijas. Sakmėse ir pasakose ieškosime mitologinių būtybių, sužinosime apie jų santykį su žmogumi. Smagiausią pasakų draugą – išdykėlį Kaukutį pasikviesime į svečius ir drauge žadinsime lėlių pasaką. Pažadintą pasaką smagiai seksime ir vaidinsime. Kartu išmoksime linksmų žaidimų, ratelių, patarlių, mįslių. Iš tekstilės kursime spalvotus kaukučius arba senovinius žaisliukus – medinius vilkelius (pasirinkite). Ieškosime sodyboje paslėpto pasakų lobio, o suradę jį draugiškai pasidalinsime. Vaišinsimės šeimininkės arbata ir smagiai bendrausime.


Marijampolės Petro Kriaučiūno viešoji biblioteka

FOTOSKAITMENINIS AMŽIUS - tai Marijampolės Petro Kriaučiūno Vaikų ir jaunimo edukacijos centre vykstanti edukacija, kurios metu grupė sužinos apie fotografo darbą iš pirmų lūpų. Paslauga vykdoma centro fotostudijoje, kurioje yra visa reikiama įranga reikalinga fotografui, pradedant profesionaliais fotoaparatais ir baigiant studijine, impulsine apšvietimo įranga.
Užsiėmimas prasideda klausimu-diskusija „kas fotografijoje svarbiau – profesionali brangi technika, ar ja besinaudojančio žmogaus žvilgsnis“. Po diskusijos paaiškinama, kad fotoaparatas yra tik įrankis, kuris pats nemąsto ir nesirenka į ką žiūrėti ir ką įamžinti. Vėliau aptariama fotografijos svarba šiame skaitmeniniame amžiuje, supažindinama su fototechnikos rūšimis ir galimybėmis. Pažintis su  fotografijos priemonėmis leidžiant paimti jas į rankas, leidžia pajausti fotografo darbo svorį. Didelis dėmesys skiriamas  diskutuojant apie asmens savybes norint gerai išmanyti šį darbą.
Antroje edukacijos dalyje video medžiagos pagalba aptariame keletą fotografijos rūšių.
Paskutinė teorijos dalis - kompiuterinių manipuliacijų tema,  dalinamasi asmenine edukatorės kūrybine patirtimi ir darbų portfolio, diskutuojama kas nuotraukoje gali būti netikra, pakoreguota retušo būdu. Mokiniams parodomas vaizdas prieš ir po retušą.
Praktinė dalis - piešimas tamsoje fotografiniu būdu. Praktikos metu nuotrauka studijoje eksponuojama apie 20 s.  per tą laiką mokiniai įjungę telefono blykstes paišo ore, nufotografuojama šviesos piešinio nuotrauka.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Interaktyvus spektaklis „Babelio bokštas. Planet Earth/Game Over/Reset“

„Babelio bokštas. Planet Earth/Game Over/Reset“ – interaktyvus teatro nuotykis jaunimui. Tai keturių Europos teatrų – Norvegijos,  Islandijos, Vengrijos bei Nacionalinio Kauno dramos teatro – bendrai sukurtas spektaklis, pasakojantis fantastinę istoriją apie naujo pasaulio ir naujos žmonių genties kūrimą po visuotinės planetos katastrofos.
PRAEITIS
Kadaise visi pasaulio žmonės buvo vieningi. Viena tauta. Viena kalba. Vienas Dievas. Kartą tautos vadai nusprendė pastatyti didingą bokštą. Tokį aukštą ir grąžų, kad žmonės galėtų pasiekti Dievą danguje. Tačiau Dievui šis sumanymas nepatiko. Žmonės neturėtų stengtis prilygti Dievui. Taigi Dievas suskaldė jų vienybę. Jis davė jiems skirtingas kalbas, kad jie nebegalėtų suprasti vieni kitų. Jis privertė juos vieniems kitų bijoti, ir jie pradėjo kariauti vieni su kitais. Taigi pasaulio žmonės atsisakė didelio bendro Babelio projekto ir sukūrė tautas. Jie buvo sutrikę ir išsigandę. O tolimoje ateityje Žemės planetos žmonės sunaikino net savo pačių planetą.
ATEITIS
Pasaulis po klimato katastrofos. Išliko tik kelios mažos žmonių gentys, išsibarsčiusios po visą pasaulį. Kiekviena gentis turi savo kalbą ir papročius. Jie elgiasi kaip gyvūnai, ieškodami maisto ir bandydami išgyventi apokalipsės nusiaubtame pasaulyje. Kas nutiks, jei šios gentys susitiks?
Tai istorija apie praeitį, dabartį ir ateitį. Kas mums gali nutikti. Ar žmonija vėl sugebės susiburti bendram projektui? O gal mes amžinai pasmerkti gyventi ir kovoti vieni su kitais?
Žaidimas „Babelio bokštas“ prasideda!
Ateik ir prisijunk prie mūsų.
Trukmė – 1 val. 30 min. (be pertraukos)
Rekomenduojama 13-16 m. jaunuoliams


„Prakalbink medį“ – tai užsiėmimas, skirtas medžio drožybos įgūdžiams įgyti. Tai meno šaka, turinti gilias tradicijas Lietuvoje, ir nacionalinis šalies paveldas. Šios programos tikslas – ugdyti programos dalyvių pažinimo bei kūrybiškumo kompetencijas, stiprinant praktinius drožybos amato gebėjimus. Tai puiki galimybė prisiliesti prie senosios lietuvių kultūros ir gamtos teikiamų gėrybių.
Užsiėmimo dalyviai mokysis drožinėti įvairius ornamentus, sukomponuoti apimantį vientisą gaminį, drožti suvenyrinės paskirties medžio dirbinius, galiausiai, saugiai dirbti. Taip pat mokomasi komponuoti gaminio detales, parinkti tinkamas eksploatacines medžiagas naudojamas medžio drožybos darbuose, ruošti darbui įrankius ir stakles.
Tai magiška kelionė... Lyg toj pasakoj apie Pinokį, dailidė Džepetas svajojo, iš medžio pliauskos išdrožti sūnelį – berniuką vardu Pinokis.
Užsiėmimo metu KIEKVIENAS taps dailide! Ir nesvarbu, ką Jūs pagaminsite, tai bus Jūsų kūryba. Medžio drožybos užsiėmimas praturtins dalyvių kultūrines žinias ir sužadins smalsumą leistis į naujus potyrius. Kiekvienas atvykęs išsineš ne tik naują patirtį, bet ir savo kūrybinį darbą!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Visi turime tam tikrų žinių apie žemėlapius ir jų ypatybes. Jas galime naudoti ne tik orientuodamiesi aplinkoje, keliaudami, bet ir kurdami paveikslus - žemėlapius, todėl kviečiame pasitelkus šias žinias bei papildžius jas naujomis kartografijos žiniomis apie Druskininkų miesto vietą žemėlapiuose, patiems sukurti savo individualų paveikslą – žemėlapį. Kūrybinės dalies metu vaikai jį kurs pasitelkdami ebru techniką – liejant spalvas ir bandant išgauti žemėlapio formą – nuo realaus žemės reljefą atkartojančio iki kosminio, leidžiančio keliauti po galaktikas; nuo pasakiško, kur plaukia pieno upės ir stovi sūrio kalnai iki fantastinio su skraidančių drakonų bei snaudžiančių trolių karalystėmis, taip atskleisdami mums savo kūrybiškumą ir turimas žinias apie pasaulio suvokimą. Pasinerdami į kūrybinį procesą vaikai patirs ir terapinę ebru meno galią, kuri ramina mintis, išlaisvina jausmus, skatina kūrybiškumą, ugdo pasitikėjimą savimi, suartina bendram komandiniam darbui, teikia estetinį malonumą. Užsiėmimo pabaigoje bendrai su grupe bus aptariama, kokią savo pasaulio viziją - idėją jie sukūrė paveiksle – žemėlapyje ir kaip jiems tai sekėsi padaryti. Taip pat bus dalinamasi idėjomis, kur sukurtą piešinį kiekvienas edukacijos dalyvis galės panaudoti kituose (tolimesniuose) kūrybiniuose sumanymuose (karpiniams, paveikslams, atvirukams, knygų skirtukams, papuošalams, dovanų maišeliams, dėžutėms, kalėdiniams žaisliukams).


Iš viso pasaulyje gyvena apie 200–250 skirtingų pelėdų rūšių. Lietuvoje galime pamatyti 13 pelėdų rūšių, iš kurių net 6 įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą. Ne visos jos gyvena mūsų šalyje, kai kurios tik užklysta. Išgirsti ar pamatyti pelėdas natūraliai gamtoje nėra taip paprasta. Jei pelėda apsigyvena kaimynystėje dažnu atveju išgirsime patinuką, kuris gina gyvenamąją teritoriją ar šaukia pateles. Žmonės kalba, kad pelėdos yra protingi paukščiai, kad geba sukti galvą 360 laipsnių, na bet ar tikrai viskas yra tiesa? Daug legendų ir mitų sukurta apie šiuos paslaptinguosius paukščius. Tad kviečiame Jus užsisakyti edukaciją ir sužinoti įdomių faktų apie pelėdas, jų mitybą bei paslaptingą gyvenimo būdą. Šios edukacijos pagrindinė žinutė - kaip mes kiekvienas turime elgtis gamtoje, kokie mūsų žingsniai aptikus sužeistą paukštį. Edukacinė programa sudaryti iš dviejų dalių: teorija ir praktika. Edukacijos metu naudosime išmaniąsias technologijas, iš anksto parengtą prezentaciją papildytą nuotraukomis, vaizdo įrašais ir net pelėdų balsais. Žinių įtvirtinimui mokiniai spręs užduotis, kurias lektorė parengs iš anksto pagal amžiaus grupę.  Šios edukacijos lektorė - pedagogė, ornitologė Ingrida Lagunavičienė.

Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kaip kvepia arbatmedis, eukaliptas, levandos? O kaip kvepia mėnesiena, šaltis, užmarštis? O kokios spalvos yra tavo klasės kvapas? Lai kelią į literatūrą, kūrybą, savęs bei pasaulio pažinimą jums atvers uoslė. Literatūrinė edukacija „Kvapų vaistinė“ parengta pagal vokiečių rašytojos Annos Ruhe kūrinį vaikams „Kvapų vaistinė: magija tvyro ore“. Tai – fantastinė nuotykių knyga jaunesniesiems paaugliams apie paslaptingą kvapų vaistinę, kurioje laikomi magiški kvapai ir aromatai. Literatūrinė edukacija „Kvapų vaistinė“ skirta 2–6 klasių moksleivių vaizduotei ir kūrybiškumui, skaitymo įgūdžiams ir kultūriniam pažinimui lavinti. Edukacijoje mokiniai klausosi knygos ištraukos, susipažįsta su vaistinių augalų kvapais, sužino apie žmogaus uoslės galimybes, lavina savo kūrybiškumą susiedami knygos tekstą su kvapais, kvapus su spalvomis, kurdami savo klasės kvapą. Edukacijos metu naudojami mokymo metodai: pasakojimas, vaizdo medžiagos peržiūra, literatūros kūrinio analizė, diskusija, kūrybinė-praktinė veikla, minčių lietus, žaidimas. Edukaciją veda personažas – kvapų vaistininkas. Edukacijoje metu moksleiviai ne tik sužino naujos informacijos, lavina vaizduotę, varžosi komandose, bet ir pasiekia realų rezultatą – sukuria savo klasės kvapų receptą ir patį kvapą, kurio dalelę gali parsinešti namo. Edukacijos trukmė – 45 minutės. Pastaba: Mažiausias pamokų skaičius Kauno mieste - 2 pamokos vienoje mokykloje. Mažiausias pamokų skaičius kituose miestuose - 4 pamokos vienoje mokykloje. Kiekviena edukacija derinama individualiai, norint rezervuoti laiką, būtina susisiekti telefonu.


Ugnies žemės edukacijoje vaikai interaktyviai susipažins su Lietuvos pagoniška kultūra. Susitikę kalnų parko papėdėje, orientacinio žaidimo metu keliausime į Krivių kalno aukuro vietą. Naujas žinias ramiai atsisėdę aptarsime, išsiaiškinsime ugnies svarbą mitologinėje ir kasdieninėje plotmėse.Patys patirsime ritualą: kursime ugnies imitaciją, galvosime norus, vygdysime slaptas apiegas, kad mūsų norai išsipildytų. Ir galiausiai kursime savo ugnies ženklą, atitinkantį šiandieninę kultūrą.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Užsiėmimo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis dekoruoti šilką, nuliejama nosinaitė "fantazija". Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.

Pažinimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacinė ekskursija „Kelionė laiku į 1923 metų Dreverną“ smagiai ir nuotaikingai kvies visus nukeliauti į praeitį, ir ne tik smalsiai pasižvalgyti, kaip prieš šimtmetį gyveno Klaipėdos krašto žmonės, bet ir jais pačiais pabūti! Tad trumpam palikę mokyklos suolą edukacijos dalyviai taps laivadirbiais, pamario žvejais, žvejytėmis (žvejų žmonomis), staliais bei ūkininkais ir kūrybiškai susipažins su senaisiais Pamario kaimo amatais, gyvenimo būdu, buitimi, keisčiausiais papročiais bei tradicijomis. Edukacinę dalį praturtins ekskursija, kuri taipogi leis kultūriškai – geografiškai susipažinti su Dreverna, jos įstabia gamtine aplinka bei unikaliu kultūros paveldu, saugojamu laivadirbio J. Gižo etnografinėje sodyboje.

Edukacinėje ekskursijoje pristatomas laikotarpis – įpatingas. 1923 m. Klaipėdos kraštas prijungtas prie didžiosios Lietuvos. Šimtmečius egzistavęs vokiškas kraštas staiga tapo lietuvišku. Tačiau ne viskas taip paprasta su šio krašto identitetu. Tad edukacijos dalyviai pristatomoje temoje neabejotinai pamatys „didesnį paveikslą“, leisiantį ne tik padidinti savo žinių bagažą, bet ir ugdys saviraišką, kūrybinį jausmą, socialinius įgūdžius, bei kultūrinį sąmoningumą.

Tai nėra įprasta ekskursija, ją reikia patirti. Tad kviečiame visus nukeliauti laiku ir pajusti bei suvokti, kaip prieš 100 metų gyveno pamario žmonės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


„Per ornamentą į mitologiją“ – tai edukacinė programa mokiniams nuo 7 iki 18 metų amžiaus, kurioje jie ne tik antspaudukų pagalba išmargins drobinį maišelį, bet ir atras milžinišką lietuvių mitologijos pasaulį slypintį už paprasčiausių audimo raštų. Peržiūrėdami projekcijas išsiaškinsim iš kur anksčiau atsirasdavo rūbai bei kada atsirado ornamentas. Margindami drobę sužinosim kaip vadinasi ornamentų ženklai ir kodėl apskritimas reiškia laimę. Pasišokdami ir žaisdami sužinosim kaip bitė ir linas susijęs su deive Austėja. O dainuodami atrasim deivę Laimą kukuojančią medyje! Edukacijos turinys yra pritaikomas įvairaus amžiaus mokiniams, o programos pabaigoje kiekvienas dalyvis išsineš drobinį maišelį su savo rankom išmargintu ornamentu. Ši edukacija vyksta bityne, nuostabios laukinės gamtos apsuptyje, specialiai įrengtame edukacijų namelyje.


Edukacinė programa „Tarpe nyčių nytužėlių" (8 - 11 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Siekiant sužadinti edukacinės programos dalyvių dėmesį sekama sakmė „Cholera karietoj“. Išryškinama tradicinėje kultūroje visuotinai gyvavusio audimo amato svarba. Pristatomi muziejaus fonduose sukaupti tradicinės tekstilės dirbiniai: austos lovatiesės, staltiesės, rankšluosčiai, maišai ir kt. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su pintinių, rinktinių, kaišytinių, vytinių juostų pavyzdžiais. Demonstruojama mokomojo filmo „Lietuvių tradiciniai dailieji amatai“ ištrauka. Aptariama juostų paskirtis tradicinėje kultūroje - išryškinama jų vertė gyvenimo ciklo papročiuose: gimtuvių, vestuvių, laidotuvių apeigose. Mokiniai supažindinami su šiuolaikinių mados kūrėjų darbais bei tradicinės tekstilės ornamento interpretacijomis mene bei madoje: demonstruojami „LT identity“ dirbiniai, analizuojamos etninio kostiumo interpretacijos kolekcijoje „Čia mano namai"; Juozo Statkevičiaus 2017 m. pavasario / vasaros kolekcija, kuriose gausu autentiškų tradicinės tekstilės detalių, spalvų, raštų, simbolių. Aptariami šiuolaikinių interjero dizainerių kūrybiniai sprendimai, jų svetainėse eksponuojami darbai: https://native.lt/, https://www.puoskislietuviskai.lt/, https://www.namasiras.lt/. Didžiausias dėmesys skiriamas seniausioms - vytinėms juostoms. Kūrybinių dirbtuvių metu mokiniai mokosi austi juostą vijimo būdu. Išaustą juostelę mokiniai skatinami kūrybiškai panaudoti kaip rankinės, piniginės detalę, diržą. Remiantis tradicinės tekstilės pavyzdžiais skatinami jungti nuaustas juostas į kilimą bei kūrybiškai naudoti interjere.


Lietuviško šiaudo paslaptys 5-7 kl. mokiniams

Šiandieninėje interneto ir globalizacijos tėkmėje  etninė kultūra  nebėra tokia aktuali. Amatininkystės įgūdžiai yra primiršti. Vienas iš jų šiaudinių sodų vėrimas. Praeitį menančiose lietuvių sodybose gyvavo graži tradicija – virš stalo kabinti iš šiaudų suvertus sodus. Šie trapūs, gelsva spalva švytintys geometriniai dirbiniai savo ramiu sūkuriavimu skleidžia malonią energiją ir traukia žvilgtelėti aukštyn.
Edukacija  „Lietuviško šiaudo paslaptys” skirta 5-7 kl. mokiniams, norintiems pažinti šiaudinių sodų vėrimą, kuomet pasitelkiant adatas, siūlus bei šiaudus kuriami reketukai.
Užsiėmimo metu dalyviams pateikiama teorinė medžiaga apie šiaudinių sodų atsiradimo istoriją, simboliką.
Mokiniai supažindinami su gamybos procesui reikalingomis priemonėmis (šiaudais, adatomis, siūlais), demonstruojama vėrimo technika, rodomi šiaudinių sodų pavyzdžiai.
Edukacijos metu mokiniai išmoks verti reketuką. Užsiėmimo pabaigoje laukia refleksija.
Edukaciniu užsiėmimu tikimasi sudominti mokinius viena įspūdingiausių lietuvių paprotinės dekoratyvinės dailės rūšių.  Suvertas reketukas kartu keliauja su mokiniais į mokyklą ar namus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Koks yra knygos kūrimo kelias? Kokie procesai pereinami iki tol, kol skaitytojas paima ją į rankas? Kaip pasirinkti kokybišką ir vertingą literatūrą? Literatūrinė edukacija „Knygos kūrimo kelias“, skirta 7–12 klasių moksleiviams, supažindins su knygos kūrimo procesu ir suteiks žinių, ugdančių moksleivių kultūrinį sąmoningumą ir kritinį mąstymą. Po edukacijos moksleiviai žinos knygos kūrimo etapus, gebės įvardyti jų paskirtį ir prasmę galutiniam rezultatui. Moksleiviai įgis žinių, kurios leis sąmoningai ir kritiškai įvertinti literatūrinį kūrinį. Edukacijoje demonstruojamas mokomasis vaizdo įrašas, supažindinantis su knygos bibliografiniais, leidybiniais duomenimis, aktualiais pasirenkant literatūrą. Edukacijoje taikomi mokymo metodai: pasakojimas, vaizdo įrašo peržiūra, praktinė užduotis, diskusija. Edukacija „Knygos kūrimo kelias“ paskatins moksleivius vertinti knygą kaip neatsiejamą šiuolaikinio, išsilavinusio ir nuolat tobulėjančio žmogaus atributą.
Pastaba: Mažiausias pamokų skaičius Kauno mieste - 2 pamokos vienoje mokykloje. Mažiausias pamokų skaičius kituose miestuose - 4 pamokos vienoje mokykloje. Kiekviena edukacija derinama individualiai: data, pamokų pradžios laikas, tad prieš rezervuojant laiką, būtina susisiekti telefonu.


"Galiu kitaip: kalbantys filmai, garsinės ir liečiamos knygos" (Išvažiuojamoji)

Edukacija „Galiu kitaip“ – tai ne tik pokalbis su vaikais, bet ir patirtys, vedančios į kitokio galėjimo žmonių pasaulį, atveriančios didesnį supratimą, girdėjimą, susikalbėjimą. Kas yra taktiliniai paveikslai ir taktilinės knygos? Kodėl skaitymo sunkumus patiriančiam draugui reikia garsinių knygų? Kaip jis jaučiasi, kai tenka skaityti prieš klasę? Kaip disleksiją turintis draugas mato raides ir tekstą? Kaip atrodo kino filmai (pvz., „Šuns tikslas“) neregio akimis ir kaip garsinis vaizdavimas gali atverti nematančiam draugui visai kitokią kino patirtį – visa tai ir dar daugiau sužinosite, pasirinkę edukaciją „Galiu kitaip“. Prisiliesime prie savo jausmų, kurie kyla susidūrus su kitokio galėjimo žmonėmis, ir mokysimės kurti atsakingai. Tvariai. Aiškiai perteikti norimą žinutę, emociją bei vaizdą. Perteikti taip, kad mūsų sukurtas produktas būtų prieinamas kuo platesnei visuomenės grupei. Mokysimės kurti ateitį, kuri palanki visiems. Šią edukaciją tau praves Lietuvos aklųjų bibliotekos, kuri rūpinasi visais, negalinčiais skaityti įprastai, komanda. Ši biblioteka, veikianti vedina vizijos, kad skaityti galėtų visi – lyderė Lietuvos bibliotekų lauke, kai kalbama apie įtrauktį ar galimybių atvėrimą tiems, kuriems būdingas kitoks galėjimas. Arba – negalia. Bet mums labiau patinka sakyti „kitokio galėjimo žmonės“, nes mes visi galime, tik skirtingai. Sužinok apie kitokį galėjimą. Sužinok, kaip gali padėti ir prisidėti!


Trakų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Herbas – valstybės, miesto, organizacijos, giminės, asmens skiriamasis ženklas, kuriamas įvairia technika pagal griežtas heraldikos taisykles. Nuo viduramžių iki šių dienų visame pasaulyje herbai naudojami žymėti nuosavybę ar priklausomybę. Jie vaizduojami vėliavose, monetose, antspauduose, knygose, korespondencijoje, ant pastatų, įvairių buities objektų (pvz., stalo įrankių, indų, aprangos, juvelyrikos dirbinių). Užsiėmimo metu suteikiama galimybė susipažinti su herbų istorija bei įvairove. Edukacijos metu išmokstama heraldikos pagrindų ir susipažįstama su herbo pritaikymo galimybėmis. Užsiėmimo metu sukuriamas unikalus, autorinis šeimos herbas, kurį galima naudoti asmeninėms ar šeimos, giminės reikmėms. Siektinas edukacijos rezultatas – vadovaujantis pagrindiniais heraldikos principais sukurti unikalų ženklą su savita simbolika, spalvų reikšmėmis. Taip pat siekiama skatinti dalyvių domėjimąsi savo kilme, genealogija bei stiprinti toleranciją skirtingoms kultūroms bei tautybėms.


Interaktyvus Česlovo Milošo tekstų skaitymas „Tai, ko nebėra“

,,Tai, ko nebėra” - performatyvus Česlovo Milošo tekstų (poezijos, prozos, laiškų) skaitymas, skirtas vyresnių klasių mokiniams ir adaptuotas šių dienų jaunam žmogui. Skaitymuose analizuojamos praeities ir dabarties, ilgesio, praradimo, trumpalaikiškumo bei kismo temos. Skaitymo metu naudojama video medžiaga, kur žiūrovas kviečiamas panirti į liūliuojančių kraštovaizdžių ir skirtingų žmonių pasaulius. Vaizdo ir atmosferinio garso sintezė kviečia stebėtoją kitu kampu pažvelgti, o galbūt atrasti Česlovo Milošo pasaulį bei jo kūrybą. Renginio metu kviesime moksleivius kūrybiškai atsiskleisti ir perteikti Č. Milošo tekstus popieriaus lape. Renginio pabaigoje moksleiviai bus skatinami dalyvauti diskusijoje-refleksijoje, kurioje kalbėsime apie potyrius, emocijas, diskutuosime apie Č. Milošo kūrybą, joje keliamas problemas ir jų svarbą.
Č. Milošo tekstus skaito profesionalūs, jaunieji šalies aktoriai.


Ši edukacinė veikla leis vaikams pasinerti į spalvingą, šviečiantį ir įdomų pasaulį, derinanti tradicines lietuvių liaudies pasakas ir šiuolaikinę meno raišką. Šio užsiėmimo tikslas yra skatinti kūrybiškumą, meninį išraišką ir supažindinti vaikus su lietuviškomis pasakomis.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

1923 metų sukilimo sėkmę iliustruoja prasmingi Ievos Simonaitytės žodžiai „Esame viena tauta, viena žemė, viena Lietuva“. Ir šiandien diskutuojama kokia būtų Lietuva jei ne šie lemtingi įvykiai. Po krašto prijungimo atsiverčia naujas istorinis puslapis: Klaipėdos kraštas ir miestas tampa sudėtine Lietuvos dalimi, o Lietuva pradeda savo, kaip jūrinės valstybės, kelią. Užsiėmime mokiniai susipažįsta su istoriniais 1923 metų įvykiais lėmusiais tolimesnę Klaipėdos krašto ir Lietuvos valstybės raidą. Dalyvių laukia įtraukiančios, netradicinės praktinės užduotys, kurių metu veikdami kaip žaidėjai, ieškos problemų sprendimų.


Edukacijos tikslas, supažindinti vaikus su skirtingomis medžiagomis jų pritaikymo galimybėmis, pristatyti senąją odos istoriją, kuri lydi žmogų dar nuo akmens amžiaus laikų. Praktinėje dalyje išbandysime darbo su oda subtilybes, susipažinsime su įrankiais, bei gaminsime praktišką aksesuarą sau ar mielą dovaną savo artimąjam. Iš natūralios odos atraižų gaminamas pakabukas reikalaus kruopštumo, atidumo detalėms, loginio mąstymo, skatins kūrybiškumą ir įkvėps idėjų ateities projektams. Savo rankomis pasigamindami daiktus vaikai ugdosi supratimą apie rankų darbo gaminių vertę, gamtos tausojimą, tvarumą.


Edukacinio užsiėmimo "Orientacinės mįslių žaidynės" metu susipažinsime su smulkiosios tautosakos žanru - mįslėmis. Mįslė – labai mažos formos kūriniai, kurie netiesiogiai apibūdina daiktą, kurį reikia atspėti. Pasak. L. Saukos mįslės - tai proto ir vaizduotės mankšta, kalbos žaidimas. Anksteniais laikai mįslės buvo gyvybiškai svarbios, galėjo netgi nulemti žmogaus gyvenimą (pasakose veikėjas negauna karalaitės tol, kol neįmena mįslių). Mįslių ištakos slypi dar genčių gyvavimo laikus, kai mįslės padėjo perteikti genties paslaptis, mitus, mįslių pagalba tikrinta žmogaus branda, tinkamumas vedyboms ir t.t. Edukacinio užsiėmimo metu, pasitelkiant įvairias vizualias priemones pristatoma smulkioji tautosaka, aptariamos vyraujančios temos, žanrų įvairovė. Visos šios temos užsiėmimo metu bus aptariamos, atsižvelgiant į edukacijos dalyvių amžių ir gebėjimus. Užsiėmimo metu dalyviai varžysi orientacinėse mįslių ir galvosūkių varžybose. O po varžytuvių savo individualias žinias turės galimybę pasitikrinti žaisdami interaktyvų mįslių žaidimą.


Interaktyvus muzikinis spektaklis „Vilkas ir ožiukai“

„Vilkas ir ožiukai“ (rež. Šviesa Šulc) – interaktyvus muzikinis spektaklis žymiosios brolių Grimų pasakos „Vilkas ir septyni ožiukai“ motyvais.
Išdykę Ožiukai pradeda savo dieną mankštindamiesi kartu su vaikais, pusryčiauja, žaidžia, kol Mama Ožka supranta, kad turi palikti Ožiukus vienus namie ir keliauti į miestelį apsipirkti. Prieš išeidama ji įspėja Ožiukus apie kaime siautėjantį Vilką. Kartu su jaunaisiais žiūrovais Ožiukai mokosi eilėraščio, kurį išgirdę, galės saugiai įsileisti Mamą Ožką į namus. Kas nutinka mažiesiems Ožiukams, kai jie lieka vieni? Kokių gudrybių imsis Vilkas, kad galėtų patekti į Ožiukų namus? Viena gražiausių klasikinių pasakų spektaklyje pavirsta nuotaikinga ir pamokančia šiuolaikine istorija apie tai, kad negalima į namus įsileisti svetimų.
Spektaklyje skamba gyva autorinė muzika, atliekama Lauryno Bertulio.


Piešinius, paveikslus, grafikos kūrinius, fotografijas taip įdomu apžiūrinėti. Kartais nusprendžiame, kad „ir mes taip galime“, arba norėtųsi „pataisyti“ kokią kūrinio detalę. Nors muziejuje saugomų menininkų darbų liesti nevalia, pasitelkę šiuolaikines technologijas galime „taisyti“ ar perkurti bet kokį vaizdinį. Šio užsiėmimo metu vaikai gaus kūrinių reprodukcijų fragmentus ir turės visišką laisvę interpretuoti, jas savaip praplėsti piešdami. Vėliau su edukatoriumi lankysis XX-XXI a. Lietuvos dailės ekspozicijoje, kur lygins piešinius su kūriniais ant sienų, mokysis "skaityti" simbolių, spalvų, formų prasmes.


Obuolys nuo obels... – šmaikšti smulkiosios tautosakos viktorina vyresnių klasių moksleiviams (nuotolinė edukacija)

Ar žinai, kas būna, jeigu „leidi bobą į dangų“? O iki kur „aklas veda aklą“? Kas „tyliausiai duris atidaro“? Ko „negausi, patvory besivoliodamas“? O kaip sako suvalkiečiai, kai supyksta? Virtualus ir interaktyvus edukacinis užsiėmimas „Obuolys nuo obels...“, pasitelkus šiuolaikines technologijas, skatins nuotaikingai pažinti smulkiosios tautosakos kūrinius. Žaidimas pritaikytas paaugliams, itin jautriai ir kritiškai aplinką vertinančiai amžiaus grupei, kuriems svarbu turtinti gimtąją kalbą, atrandant šmaikščius priežodžius ir patarles, kuriuos linksma pritaikyti kasdienėje kalboje. Be to moksleiviai turės galimybę nuotaikingai ir patraukliai ne tik pažinti lietuviškos smulkiosios tautosakos grožį, bet tuo pačiu atrasti atitikmenų ir kitų kultūrų raiškoje, nes į virtualų žaidimą bus įtraukti ir patarlių atitikmenys anglų kalba. Naudotis šiuolaikinėmis technologijomis sukurtu virtualiu žaidimu paaugliams labai smagu, nes dalyviai gali ne tik išmokti, patirti, bet ir varžytis. Laimėtojai bus apdovanoti prizais, o mokytojų laukia staigmena. Edukacija parengta pagal R. Bačiulienės dvikalbę patarlių knygą „Kol gyveni, tol ir mokaisi“, kuri tarptautinėje Londono knygų mugėje nominuota tarp trijų geriausių pasaulyje. Užsiėmimas tinka tiek lietuvių, tiek anglų kalbos pamokoms paįvairinti.


Nepaliaujamas laikrodžių rodyklių tiksėjimas, primena mums, koks neįkainojamas yra bėgantis laikas. Mes kviečiame Jus bent trumpam neskaičiuoti brangių savo minučių ir su malonumu pasinerti į laikrodžių gamybą! Užsiėmimo metu pagaminsite originalų, veikiantį laikrodį, kuris bus puiki dovana arba puošmena savuose namuose. Laikrodžio ciferblatas bus paruoštas iš medienos, o išsirinkus norimą formą galėsite pasinerti į kūrybinį laikrodžio dekoravimą. Galėsite dažyti, spalvoti, klijuoti, puošti ir t.t. Prie papuošto laikrodžio ciferblato tvirtinsime mechanizmą ir namo jau galėsite neštis nuostabų, rankų darbo ir patį tikriausią veikiantį laikrodį.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Sukurk knygos skirtuką su grafine planšete

Technologijoms sparčiai žengiant į įvairias kultūros sritis,  Kauno apskrities viešoji biblioteka neatsilieka ir kviečia visus pažvelgti į meno ateitį ir susipažinti su naujoviška kūrybinės raiškos priemone – grafine planšete. Edukacijos metu susipažįstama su suskaitmenintais Lietuvos kultūros paveldo objektais,  pristatomos grafinės planšetės galimybės ir pritaikomumo pavyzdžiai. Supažindinama su grafinių planšečių nustatymais, darbo aplinka, programine įranga. Naujas žinias mokomasi pritaikyti praktiškai, kuriant vizualinį turinį (paveikslėlį). Taip ne tik išmokstama naudotis naujais kūrybos įrankiais, bet ir lavinami vaizduotė bei kūrybiškumas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Miestinėtojų pamoka apie Vilnių ir susitikimas su gide ir knygų autore Rūta Norkūne

Miestinėtojų pamoka apie Vilnių su gide ir knygų autore Rūta Norkūne

Literatūrinis susitikimas su gide ir knygos vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ autore Rūta Norkūne. Susipažinsime su knygos personažais ir išsiaiškinsime kas yra miestinėjimai. Svarstysime, be ko Vilnius nebūtų Vilnius? Kas yra sostinės simboliai? Kokius sostinės istorijos faktus apie žmones ir vietas pasakoja legendos? Atsakymų ieškosime žaisdami ir daikteliaudami.

Susitikimo metu mokiniai susipažįsta su svarbiausiais Vilniaus senamiesčio kultūros paveldo objektais, simboliais ir legendomis. Žaidybinės ir patyriminės veiklos įtraukia kiekvieną mokinį ir padeda atrasti miesto pažinimo ir skaitymo džiaugsmą.

Edukacinį užsiėmimą veda gidė ir edukatorė Rūta Norkūnė, Interaktyvių edukacinių ekskursijų vaikams ir suaugusiems iniciatyvos „Idėjų karalystė“ įkūrėja, pažintinių knygų vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ (2021 m. pažintinės metų knygos vaikams nominantė) ir „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autorė.

Jei nerandate tinkamo laiko, norėtumėte keisti maršrutą ar turite papildomų klausimų, susisiekite el. paštu idejukaralyste@gmail.com arba nurodytu telefonu.


Prie valstybės vairo: nelengvi politiniai sprendimai

Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

1918–1940 m. Lietuvos Respubliką sukūrė ir užaugino žmonės, kurie tikėjo tautos teise į suverenią valstybę ir jautė atsakomybę už tos teisės įgyvendinimą. Visi trys tarpukario Lietuvos Prezidentai savo gyvenimus pašventė tos teisės įgyvendinimui. Visiem trim teko priimti nelengvus sprendimus, nulėmusius ne tik jų ar jų aplinkos, bet ir valstybės raidą ar net likimą. Didžiausia sunkių sprendimų našta teko Prezidentui A. Smetonai, nuo 1926 m. pasirinkusiam autoritarinį valstybės vairavimo kelią, tačiau ir A. Stulginskiui bei K. Griniui teko spręsti ne vieną sudėtinga klausimą. Nepaisant to, kokia sudėtinga beatrodytų politinė Lietuvos istorija, autentiška istorinių Prezidento rūmų aplinka, kurioje nuo pat prezidento institucijos įkūrimo dirbo ir gyveno visi trys tarpukario prezidentai, šios edukacijos metu virs žaidimų aikštele, kurioje komandos ieškos užuominų ir problemų sprendimo būdų. Pasiūlysime „pasimatuoti“ Prezidento darbo kėdę ir bent dienai tapti jo patarėjais, padėsiančiais išspęsti opias politines, ekonomines ar valstybės vidaus politikos problemas. Komandos savo kailiu patirs išbandymą valdžia ir patyrinės plonytę liniją skiriančią autoritetą nuo autoritaro.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė paskaita „Kalėdos ir Naujieji metai daugiataučiame Vilniuje“

Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Šios paskaitos metu kviesime susipažinti su įvairių tautų, gyvenusių Vilniuje, žiemos švenčių ypatumais, skirtumais ir panašumais. Aiškinsimės, kada stačiatikius aplanko Kalėdos ir Naujieji metai, be kokių patiekalų neapsieina jų švenčių stalas ir kas vaikams palieka dovanas po eglute. Lenkai ir lietuviai švenčia žiemos šventes labai panašiai, bet ir tarp jų rasime nemažai skirtingų papročių, kurie pas lietuvius atėję net iš senojo tikėjimo laikų. Kas buvo Vigilijos ir kuo svarbus vaikams Šv. Mikalojus? Kokie archajiški kalėdiniai papročiai gyvuoja ir dabar? Susipažinsime su Vokietijoje gyvenusiu herojumi, atsakingu už tai, kad mes pradėjome puošti eglutę ir sužinosime, kas sugalvojo advento vainiką bei kur ir kada kilo tradicija organizuoti kalėdines muges. Kalbėsime apie žydų žiemos šventes, kada jos švenčiamos ir kodėl žydų vaikai negauna kalėdinių dovanų. Aiškinsimės, kas yra Chanuka bei Roš ha-šana, kokie maistai yra patiekiami ant žydų stalo šventiniais laikotarpiais ir kodėl kiekviena šventė turi savo griežtą šventimo ceremonialą.


Edukacinis užsiėmimas „Kelmės dvaro svirno kaukai“ vyksta restauruotame dvaro svirne, kurio amžius siekia tris šimtmečius. Užsiėmimas skirtas 1–4 klasių mokiniams labiau pažinti gimtojo krašto kultūrinį paveldą. Jų amžiui pritaikytos etnokultūrinės žinios, pažintinio-praktinio pobūdžio veikla skatins mokinių smalsumą, lavins kūrybiškumą. Vaikai sužinos svirno istoriją, išklausys keletą sakmių, patys išbandys kai kuriuos senovinius daiktus, susijusius su sakmėmis, o sakmę „Kaukai“ pirštininių teatro lėlių pagalba galės suvaidinti.


Kimekomi – vienas iš tradicinių japoniškų rankdarbių būdų. Tai speciali kamuoliukų aptraukimo audiniu technika. Ji iki šiol tebėra mėgstama meistrų ir dažnai naudojama Japonijoje kaip vienas iš moterų laisvalaikio užsiėmimų. Šios edukacijos metu iš arčiau susipažinsite su Japonija, jos kultūra. Taip pat su Kimekomi technika, jos istorija, bei galėsite patys praktiškai išbandyti. Edukacijos metu išmokstama šios technikos pagrindų ir susipažįstama su įvairiomis jos pritaikymo galimybėmis. Kiekvienas pagamintas Kimekomi žaisliukas išeina skirtingas ir savaip įdomus. Edukacijos dalyviai parsiveš namo pačių pagamintus žaisliukus, kuriuos galės naudoti kaip namų dekoraciją, dovaną ar švenčių puošmeną.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Bitelė ratuota“ skirtas 1–4 klasių mokiniams. Šio užsiėmimo tikslas – supažindinti su bitininkyste ir žvakių liejimo tradicija Lietuvoje. Arklio muziejuje aukštaitiškoje sodyboje vykdomame užsiėmime edukatorė pristato XIX a. valstiečio buitį ir namų aplinką. Mokiniai sužino apie bičių šeimos narius, jų gaminamus produktus ir panaudojimą, aptaria žmonių ir bičių gyvenimo bendruomenėje panašumus ir skirtumus. Mažiesiems medžiaga pateikiama žaidimo forma, pasitelkiant pasakas, patarles, užduodant mįsles, aptariamos tradicijos. Pagal asmeninę patirtį, turimas žinias, mokiniai supažindinami su senaisiais namų apšvietimo būdais, pastarieji lyginami su dabartiniais. Atkreipiamas dėmesys į tai, kokie apšvietimo būdai yra šioje sodyboje, kur naudotos žvakės. Aptariama jų panaudojimas įvairiose bendruomenės ir šeimos šventėse. Aptariamos žvakių gamybos priemonės, medžiagos ir jų savybės. Pristatomi įrankiai ir priemonės: siūlai, ratas, vaškas, puodukas. Paruošiamas ratas, kaitinamas vaškas, atliekami bandomieji ir pavyzdiniai liejimai, gryčią pripildo sodrus vaško ir medaus aromatas. Išbandžius, kiekvienas lieja savo žvakę. Atliekant praktines užduotis, pradinių klasių mokiniams padedama, skiriamas didesnis individualus dėmesys, patariama kaip laikyti puoduką, kaip pilti vašką. Dirbama kruopščiai, atsakingai ir atidžiai. Kiekvienam suteikiama galimybė lieti vašką po keletą kartų, kol visi išlieja po vieną žvakę. Baigus darbą vyksta užsiėmimo ir įgytų žinių aptarimas, atsakoma į mokinių klausimus. Stengiamasi išsiaiškinti kas dalyviams buvo neaišku. Kalbamės apie žvakių pritaikymą šiais laikais. Įtvirtiname įgytas žinias. Galimas integruotas technologijų-pasaulio pažinimo-istorijos-etninės kultūros edukacinis užsiėmimas.


Emaliavimo technika „Nuo puodo iki papuošalo“

Emalio meno galerijoje ir dirbtuvėse dalyviai supažindinami su karštojo emalio medžiaga ir kaip ji buvo naudojama įvairiuose metaliniuose buities daiktuose, reklaminėse iškabose, ordinų ir medalių gamyboje. Trumpai parodomi muziejiniai galerijos eksponatai nuo puodo iki šiuolaikinio papuošalo.  Taip pat susipažindinami su medžiagomis, su kuriomis turės atlikti praktinę užduotį: vario detalė ir į stiklą panašūs emalio milteliai, kurie krosnelėje 800 laipsnių temperatūroje virsta į stiklą ir sukimba su metalu. Lydymosi metu metalo ir emalio medžiagos keičia struktūrą, emalis keičia spalvą, įvyksta netikėti spalviniai sprendimai, kurie tampa individualūs ir nepakartojami. Susipažinę ir apžiūrėję dailininkų kūrybinę ekspoziciją, dalyviai sėda prie juvelyrinio darbastalio, kur jiems parengti ruošiniai ir individualios darbo priemonės. Kiekvienas dalyvis gali rinktis iš įvairių vario plokštelės formų išpjautą detalę: nuo skritulio, ovalo iki augalą ar paukštuką primenantį objektą.  Iš jo bus gaminamas kaklo papuošalas - pakabukas. Profesionalus galerijos edukatorius supažindina su metalo emalio milteliais ir parodo ją paletėje, kokia ji tampa po kaitinimo krosnyje. Kiekvienas dalyvis turi apsispręsti ir išsirinkti kelias spalvas, apgalvoti dekoravimo kompoziciją. Aptarus spalvas, edukatorius dalyviams parodo, kaip emalio milteliai steko arba teptuko pagalba dengiami ant vario detalės. Kiekvienam dalyviui sudaroma galimybė savarnkiškai užpildyti detalę spalvomis ir tinklelio pagalba pernešti prie kaitinimo krosnies. Detalėms apžiūvus, visi dalyviai su nekantrumu stebi, kaip krosnelėje 800 laipsnių temperatūroje iki raudonumo įkaista metalas ir išsilydo emalio milteliai. Ištraukus iš krosnelės detalė greitai aušta ir išryškėja emalio spalvingumas. Paliktoje detalės skylutėje įveriamas žiedelis ir odinė juostelė. Kiekvienas dalyvis detalę panaudoja savip: kaip kaklo pakabuką arba kaip apyrankę. Dalyvis išsineša savo sukurtą ir pasigamintą papuošalą.


Paslaugos tikslas – ugdyti kompetencijas: kritinio mąstymo, kultūrinę, kūrybiškumo, pažinimo, socialinę, emocinę ir sveikos gyvensenos.

Paslaugos uždaviniai: supažindinti su Balio Sruogos asmenybe ir kūryba, plėsti kultūrinį dalyvių akiratį, supažindinti su tarpukario modernizmo stiliumi, gyvenimo ir buities realijomis; sustiprinti socialinius įgūdžius, savimonę, skatinti bendradarbiavimą.

Edukacinio užsiėmimo dalyviai susipažins su namų šeimininkų  biografija, apžiūrės įdomų tarpukario modernizmo namą ir autentiškus kambarius, baldus, įsimins interjero detales, turės galimybę išvysti garsių dailininkų (Adomo Galdiko, Antano Žmuidzinavičiaus ir kt.) paveikslus.

Antroje edukacinio užsiėmimo dalyje mokiniams kortelėse pateikiami klausimai-mįslės apie muziejuje „pasislėpusius“ eksponatus. Dalyvių tikslas - įminti mįslę (atspėti, koks tai eksponatas), surasti jį muziejaus erdvėse ir padėti prie jo kortelę. Kartu su mokiniais aptariami rezultatai, dalinamasi sukeltomis emocijomis bei atradimais.


Viešoji įstaiga Universalus daugiafunkcis centras "Kaimynystės namai"

Pirmajame specializuotame stiklo dirbinių muziejuje Lietuvoje eksponuojama XX-XXI a. sandūroje veikusių Lietuvoje stiklo fabrikų bei gamyklų, taip pat lietuvių menininkų pagaminti stiklo dirbiniai, XVII-XIX a. veikusių stiklo manufaktūrų stiklo dirbinių duženų ir ugniai atsparių medžiagų liekanos. Edukacinės programos „Tapyba ant stiklo“ metu dalyviai turės galimybę susipažinti su lietuviško stiklo dirbiniais, stiklo dekoravimo būdais ir technikomis. Po to, gavę reikalingas medžiagas ir priemones, pasitelkę fantaziją ir pasinėrę į kūrybos procesą, sukurs sau meno dirbinį ant stiklo, kurį pasiims į namus. Tai susikaupimo, teigiamų emocijų ir geros nuotaikos kupina valandėlė mokiniams. Tikėtina, kad gims puikių idėjų, meno kūrinių, kurie džiugins ne tik pačius kūrėjus, bet ir jų artimuosius. Atlikti darbai turės išliekamąją, pažintinę vertę.


Rašytojo J.Biliūno gyvenimo ir kūrybos refleksijos. Spektaklis „JIS IR JI“

Tai savita literatūros ir teatro jungties pamoka, jos objektas – J. Biliūno gyvenimas ir kūryba. Neilgas, tačiau ryškus J. Biliūno kūrybos kelias artimas moksleivių auditorijai jaunatviška patirtimi, atspindintis XX a. pr. Lietuvos istorijos aktualijas. Paslauga atliepia tematinį 2023 m. (Vilniaus 700 metų sukakties) prioritetą – savo krašto istorijos ir kultūros asmenybių pažinimas (J. Biliūnas – vienas ryškiausių XX a. pradžios Lietuvos kūrėjų, visuomenės veikėjų). I-oje renginio dalyje pristatomas spektaklis „Jis ir ji“ (https://soloteatras.lt/spektakliai/jis-ir-ji/) pagal J. Biliūno ir jo žmonos J. Janulaitytės- Biliūnienės atvirlaiškus. Spektaklį kūrė žinomi Lietuvos kūrėjai - rež. B. Mar, aktorius A. Kazanavičius, dail. I. Pačėsaitė; jis sukurtas originalia forma (dok. teatro žanras), ypač mėgstamas jaunimo auditorijos. Jame akcentuojamos nūdienai svarbios J. Biliūno vertybės –atjauta „mažajam“ žmogui, meilė ir pasiaukojimas tėvynei. II-oje renginio dalyje – kūrėjų diskusija su moksleiviais, leidžianti neformaliai pažvelgti į J. Biliūną, kalbėtis apie menininko kūrybos prasmę. Jos metu moksleiviams duodama užduotis sukurti ir perskaityti savo atvirlaiškį rašytojui, panaudojant jo kalbos stilistiką. Paslaugos temos aktualios šiandienos karo Ukrainoje akivaizdoje – XX a. pradžios Rusijos mėginimas nutautinti Lietuvą (lietuviškos spaudos draudimas ir persekiojimas) – šiandien svarbu moksleiviams ugdyti meilę savo kraštui, suvokti istorijos sąsajas su dabartimi. Renginys gali būti rodomas Vilniuje ir kitose Lietuvos vietovėse, iš anksto suderinus su mūsų komanda.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo metu suteikiama galimybę gilinti ir plėsti tapybos ant šilko žinias, bei patiems išbandyti naujas idėjas praktiškai. Pamokoje liejami dažai bei įvairiomis technikomis dekoruojama šilkinė skarelė. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Baltijos jūra mums dovanoja nepaprastą lobį - GINTARĄ - mistišką akmenį, kuris sugėrė savo energiją iš jūros, saulės, vėjo ir žemės. Ką mes žinome apie šį geltoną skaidrų akmenėlį dar vadinamą Lietuvos auksu?
Edukaciją pradėsime legenda apie Jūratę ir Kastytį. Ši graži meilės istorija padės dalyviams suprasti gintaro mitologinę reikšmę. Nusikelsime į praeitį, kai dinozaurai dar vaikščiojo žeme, o nuo gintarinių medžių lašėjo sakai, iš kurių susiformavo gintaras. Ši kelionė padės suprasti gintaro atsiradimo procesą. Susipažinsime su gintaro cheminėmis ir fizikinėmis savybėmis. Tyrinėsime archeologinius radinius, gintaro žaliavą ir spalvas taip pat vabzdžius (inkliuzus) įstrigusius gintare prieš 50 milijonų metų. Tai leis vaikams suprasti gintaro mokslinę ir istorinę vertę. Atlikdami eksperimentą su sūriu vandeniu mokiniai išmoks atskirti tikrą gintarą nuo plastmasės. Vaikai galės patys patikrinti ir pamatyti skirtumus tarp tikro ir netikro gintaro. Ragaujant gintarinį vandenį, aptarsime gintaro gydomąsias savybes. Sužinosime, kaip gintaras buvo naudojamas sveikatai gerinti nuo senovės iki šių dienų. Sužinosime daug įdomių faktų apie gintarą. O tada pasinersime į kūrybą. Iš įvairių spalvų ir formų gintaro gabalėlių, medžio ruošinio ir klijų vaikai sukurs savo unikalų knygos skirtuką, dekoraciją Kalėdoms arba Velykoms, dekoraciją gėlytę mamytei (priklausomai nuo artėjančios šventės). Programos pabaigoje žinias užtvirtinsime žaisdami linksmą Kahoot viktoriną.
Edukacijos metu dalyviai ne tik įgyja naujų žinių apie gintarą ir jo svarbą Lietuvos kultūrai, bet ir ugdo kūrybiškumą. Ši edukacija skatina domėjimąsi savo šalies istorija ir paveldu, ugdo mokinių pagarbą kultūriniam ir istoriniam paveldui.
Pateikiama informacija ir užduotys yra pritaikytos mokinių amžiui ir supratimui. 45 min. renginys vykdomas vienai klasei/grupei vienu metu, į ugdymo įstaigą atvykstama susidarius 2-5 klasėms/grupėms. Reikalinga multimedia arba projektorius skaidrėms rodyti.


Ekskursija „Pasisvečiuokite bajoriškame dvare“ 5-8 kl. mokiniams

Kadaise Lietuvos teritorijoje stovėję didingi mediniai dvarai šiandien nyksta. O juk anuomet tuose dvaruose kažkas gyveno, kūrė, lankėsi – jie gyvi ir vertingi savo istorijomis. Dažnas dvaras dar turi ir stiprią istorinę, kultūrinę vertę. Todėl itin aktualu jaunimą supažindinti su dvarais jų istorijomis, tam, kad jie suprastų jų svarbą, pamiltų ir perduotų šį jausmą ateities kartoms.
Ekskursija „Pasisvečiuokite bajoriškame dvare“ siekiama 5-8 kl.  skatinti mokinius domėtis Lietuvos dvarų istorija, mėginant plėsti jų žinias ir ugdyti teisingą požiūrį į architektūros paveldą. Ekskursijos metu ekskursantai bus supažindinti su vieninteliu Lietuvoje išlikusiu leno teisę turėjusiu Kuršėnų dvaru, jo istorija, čia gyvenusiais bajorais. Pristatoma Kuršėnų dvaro lauko architektūra ir vidaus išplanavimas, išlikusi autentika, puošybos elementai. Pristatomos nuolatinės ekspozicijos: Lauryno Ivinskio kabinetas ir 5000 vnt. senovinių ir ne tik kalendorių ekspozicija; dešimties Lietuvos Puodžių karalių darbai; klumpių ekspozicija su galimybe jas pasimatuoti.. Besikeičiančios parodų ekspozicijos.
Numatomos paslaugos įgyvendinimo forma – ekskursija kontaktiniu būdu, laikantis visų reikalavimų. Ekskursijas veda profesionalios gidės Lina Šukienė ir Simona Sidabrienė. Edukacijos įgyvendinimo aplinka – patalpoje esančioje kultūros paslaugą teikiančioje įstaigoje (Kuršėnų dvare).
Atvykite į Kuršėnus ir užsukite į beveik 210 metų skaičiuojantį puošnų medinės architektūros šedevrą –Kuršėnų dvaro rūmus. Pasivaikščiokite parko takais, vedančiais iki Ventos upės pakrantės, kur karaliauja šimtametė liepų alėja ir vienas ilgiausių Lietuvoje – net 262 metrų ilgio –pėsčiųjų tiltas.


Programos dalyviams edukacijos vykdomos atsižvelgiant į mokinių amžių. Dalyviai susipažins su senąją pynimo iš vytelių technika, pynimui reikalinga žaliava, jos paruošimu. Dalyviams pristatoma pintų dirbinių ekspozicija. Programos dalyviai galės patys tradiciniu pynimo būdu nusipinti krepšelį ar gėlę. Kiekvienam iš dalyvių teks unikalus savo rankų darbas. Dalyviams išdalinamos vytelės, reikalingi įrankiai Programos pabaigoje su dalyviais aptariama kokios savybės lėmė rezultatą, kaip sekėsi darbas pinant krepšelį ar gėlę.


Ar norite sužinoti, kaip Lietuva atrodė prieš daugiau nei 150 metų? Jei taip, tuomet kviečiame į kelionę po knygnešių laikus. Nusikelsime į XIX amžių, kai Lietuva buvo okupuota carinės Rusijos imperijos, lietuviškos mokyklos uždarytos, uždrausta spausdinti bei platinti leidinius lotyniškomis raidėmis. Užsiėmime kalbėsime apie drąsius vyrus ir moteris – knygnešius, kurie slaptai atgabendavo į Lietuvą lietuviškų knygų iš Prūsijos. Šioje kelionėje sutiksite garsius knygnešius Jurgį Bielinį, Vincą Jušką, Žemaičių vyskupą Motiejų Valančių ir kitas to meto istorines asmenybes, susipažinsite su jų nuveiktais darbais. Atlikdami įvairiausias užduotis sužinosite, kaip buvo platinamos lietuviškos knygos, kodėl reikėjo kurti slaptąsias mokyklas ir kaip atrodė tų mokyklų auklėtinių kasdienybė. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ir pagrindinio ugdymo programas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija KAUNE "Vilnos kelias iki siūlo"

Zoopark Kaunas edukacija „Vilnos kelias iki siūlo“ tai nėra sausas teorijos rinkinys ar pasaka, skaitoma vaikams prieš miegą. Mes tikime, kad edukacija turi būti jaudinanti ir pilna potyrių. Mūsų tikslas - perteikti meilę ir susižavėjimą gyvūnais, tuo pačiu stengiantis ištransliuoti informatyvią žinutę. Šios edukacijos metu atsakysime į daugelį jūsų užduodamų klausimų apie gyvąją gamtą bei suteiksime galimybę atrasti įdomųjį gyvūnų pasaulį per klausymą, ieškojimus, meninę išraišką, atradimus, lietimą, maitinimą. Edukacijos dalyviai galės susipažinti su senoviniais lietuvių rakandais, paliesti augančią vilną, išplautą ir sukarštą vilną bei susuktą siūlą. Interaktyvaus užsiėmimo metu vaikai susipažins su prosenelių ir senelių palikimu, vilnos gaminiais.


Edukacijos metu susipažinsite su vienu žymiausiu XX a. kūrėju ir dailininku Pablu Pikaso, kuris savo kūryba sužavėjo visą pasaulį ir tapo kubizmo pradininku. Kuo kvėpavo, kaip dirbo ir kokius meno kūrinius kūrė įžymusis dailininkas? Sužinokite ir išbandykite kubizmo epochos subtilybes patys! Kultūrinės edukacijos metu mokiniams pateikiamos meninėmis raiškos priemonės, kurios būdingos P. Pikaso ir kubizmo laikotarpiui. Pateikiami ir aptariami darbų pavyzdžiai. Eskizuojamos ir gryninamos darbų idėjos, mokinių sukurti piešiniai perkeliami ant lėkštės specialių dažų pagalba. Kiekvienas paslaugos dalyvis išsineša savo kūrybiško darbo rezultatą - savo rankomis dekoruotą lėkštę!


Edukacinė programa. Dirbinių iš odos gamyba.

Užsiėmimo dalyviai susipažins su odos dirbinių istorija ir patys pasigamins gaminį – raktinę/raktų pakabuką, knygos skirtuką arba padėkliuką puodeliui (galimas individualus pasirinkimas). Daiktai gaminami iš odos atraižų, todėl išlaikomas tvarumo principas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Manome, jog Jus tikrai domina pasakojimai apie neįžengiamų miškų apsuptus galingus piliakalnius ir savo raitelius į kovą su
kryžiuočiais vedančius kunigaikščius, nuožmius mūšius ir klastingas vidaus intrigas. Tačiau iš kur atsirado valdančiųjų
dinastijos ir didikų giminės? Kas buvo tie degančiose pilyse galvas guldę gynėjai? Kodėl juos vadiname baltais? Susitikę ne
tik narpliosime istorinius klausimus, bet ir sužinosime, kaip valstybės priešaušriu, geležies amžiuje gyvenę mūsų protėviai
rengėsi, ką valgė, kokia buvo jų buitis ir kasdienybė. Jūs taip pat turėsite progą pasipuošti tų laikų kostiumų kopijomis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Viešoji įstaiga Lazdijų kultūros centras

Programos dalyviai bus supažindinti su saldainių senosiomis gaminimo tradicijomis, lietuvių kultūros paveldo saldumynais ir jų gaminimo ypatumais, pamatys visą saldainių gamybos procesą ir patys savo rankomis juos gamins bei išmoks gražiai įpakuoti. Tikslas- susipažinti su senąja saldainių gaminimo technologija ir praktiškai ją išbandyti. Metodai: pasakojimas, vaizdinė medžiaga, praktinis darbas.


Išvažiuojamoji keramikos edukacinė programa ,,Kai molis tyliai prabyla“
Programos pradžioje apžvelgsime keramikos raidą,
susipažinsite su lietuvių liaudies lipdymo, dekoravimo tradicijomis, technikomis. Programa pritaikyta 1-12 kl. (13) ir priešmokyklinio ugdymo klasių mokiniams,
pagal amžių, gebėjimus, specialiuosius gebėjimus, poreikius. Kuriant tradicinius keraminius indus, figūrėles ar kitokios
paskirties darbelius, svarbu išlaikyti tradicijas: formas, spalvas, ornamentus. Stengsimės tradicijas tęsti, tačiau kiekvieno
mokinio kūrybiškumas, jo supratimas, gebėjimas interpretuoti savaip, visada bus palaikomas, kiekvieno vidinis pasaulis yra
kitoks, ir tai yra neatsiejama žmogiškoji vertybė. Lipdysime iš raudono, gelsvo, balto molio, taip pat šamoto. Lipdysime iš
molio virvelių, formuosime darbus iš molio rutulio, junksime įvairias technikas .Darbo pradžioje nutarsime kokią techniką ir
kokį naudosime užsiėmimo metu. Dekoruosime įvairiais būdais,  linijomis, taškeliais,
spiralėmis, įspaudais-archajiškas dekoras, ypač savo sukurtais dekoro elementais ir ornamentais.
 Bus parodyti lipdyti pavyzdžiai. Sužinosite kas yra glazūra, angobas, kam ir kaip naudojami. Vieno užsiėmimo trukmė 90 min. Po edukacijos darbus išvežame džiovinimui ir išdegimui, maždaug po 2-3 sav. darbai bus pristatyti Kūrėjams.
Po edukacijos bus lengviau suprasti apie keramiką, jie turės žinių apie lipdymo, dekoravimo, darbų džiovinimo, degimo specifiką.
Susipažins su keramikos dirbinio komponavimo principais. Molis - reikšminga priemonė, kūrybiniams, meniniams
gebėjimams, estetikai ugdyti. Padės suprasti lietuvių liaudies meną, tautos paveldą, jo prasmę, išlikimo ir palikimo vertę.
Skatins kurti gražų pasaulį.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Edukacinio užsiėmimo dalyvius gaspadorius ir gaspadinė pasitinka savo gryčioje. Pirmiausia, teatralizuotu pasakojimu Pasvalio tarme, lankytojai supažindinami su Gavėnios laikotarpio, Verbų Sekmadienio, Velykų papročiais. Praktinio užsiėmimo metu kiekvienas dalyvis gauna kiaušinių marginimo senųjų raštų pavyzdžius. Pagal juos arba laisvai kūrybiškai interpretuodamas, išmargina vieną kiaušinį vašku, o kitą skutinėdamas. Pamokos metu akcentuojama ir Velykų džiaugsmingoji dalis – žaidžiami žaidimai, rateliai, ridenami jau turimi margučiai, simboliniu „silkės“ išvarymu užbaigiamas pasninko laikotarpis, kiemelyje vyksta lenktynės kas aukščiau išsisups sūpuoklėse, o kiekvienam atnešta Velykės dovanėlė pradžiugina net pačius rimčiausius...


Elektrėnų savivaldybės viešoji biblioteka

Ekskursija po Vievį apjungia XVII a. klestėjusio Vievio stačiatikių vienuolyno, jame veikusios spaustuvės ir dvaro istoriją bei pristato pirmuosius spaustuvės leidinius, išleistus 1611 ir 1619 metais. Pasivaikščiojimas prisideda prie Vievio ežero, pasakojamos ežero vardo kilmės legendos, kelionė tęsiama prie didikų Oginskių paminklo, Vievio dvaro savininkų – Šventos Dvasios stačiatikių vienuolyno spaustuvės mecenatų – istorijos pažinimo ir sklaidos. Užsiėmimas sudarytas iš dviejų dalių. Pirmoji dalis – teminė ekskursija, kurios metu pasakojama apie Vievio spaustuvę, veikusią 1611–1646 metais, iškilią asmenybę Miletijų Smotrickį, pirmojo rusų kalbos vadovėlio – „Slavų
gramatika“ (1619) leidėją, kultūros paveldo objektus. Antroji dalis – praktinė, edukacijos dalyviai pasitelkdami fantaziją ir ką tik išgirstą informaciją pasigamina sau atminimui ženkliuką.


Pirmąsias užuominas apie Lentvario vietovę randame prieš 600 metų kronikoje. Lentvario miestas susikūrė XIX a. antroje pusėje prie pastatytos geležinkelio stoties, netoli Lentvario dvaro, tuo metu priklausiusio grafui Tiškevičiui. Interaktyvus Lentvario miesto  objektų žemėlapis kviečia aplankyti istorinius, meninius ir kultūrinės vertės objektus bei miestą garsinančius žmones. Žemėlapis sudarytas iš 32 QR kodų. Maršruto metu aplankomi objektai: Grafų Tiškevičių dvaras, Dvaro parkas, Baltasis šilkmedis, Račkūnų kapinių koplyčia, Timofėjaus dvaras (liaudies meistro Timofėjaus Ževžikovo namas), Lentvario miestas ir naujos erdvės ir kt. Prie kiekvieno objekto rasite trumpą aprašymą, vaizdo įrašų, nuotraukų. Aprašymams buvo panaudota Lentvario bibliotekoje sukaupta kraštotyrinė medžiaga apie miestą. Maršrutas įveikiamas  naudojant komunikacijos priemones t. y mobiliuosius įrenginius. Maršruto ilgis 5-6 km. Trukmė: 2 val.


Regėjimo galia ir optinis menas spirografu

Jūsų laukia įdomioji pamoka apie vieną iš paslaptingiausių jutiminių organų - akis. Ar dažnai susimąstote, koks nepaprastas stebuklas yra regėjimo galimybė? Kiek tūkstančių atspalvių galime matyti ir kodėl dažnai dangumi plaukiančiame debesyje įžvelgiame gyvūnų formas? O kaip jaučiasi visiškoje tamsoje gyvenantys aklieji ir kaip jie skaito knygas? Kviečiame į akis pažvelgti atidžiau, išgirsti įdomių faktų apie regą, pabandyti perskaityti Brailio raštą, įmintį mįslę kas mato - akys ar smegenys. Liedami akvarėlę kursite atsitiktinius objektus, į kuriuos pažvelgsite pasitelkę vaizduotės galią. Susipažinsite su optinėmis apgaulėmis, patys kursite optinį meną naudodami spirografus.


Ar mėgstate skaityti detektyvines istorijas, žiūrėti šio žanro filmus ir spręsti sudėtingas užduotis? Jums labai padės treniruotės su kodais. Kodavimas – tai informacijos pateikimas naudojant tam tikrų simbolių ir taisyklių sistemą. Kokius kodus žinote? Laukiame jūsų ekspozicijoje, kurioje rasite įvairių žmogaus sukurtų kodų pavyzdžių – pažinsite piktogramas ir hieroglifus, išbandysite Brailio raštą ir gestų kalbą, užkoduosite žinutę „Enigma“ kodavimo mašina ir parašysite laišką Morzės abėcėle.


Paslauga skirta 1-6 klasių mokiniams, kurios tikslas skatinti vaikų fizinį aktyvumą, skleisti žinią apie Lietuvos etninę kultūrą ir lietuvių liaudies žaidimus ir tradicijas. Edukacijos galės vykti tiek mūsų patalpose, tiek gavėjo įstaigoje, tokiu būdu sudarydami sąlygas visiems norintiems sudalyvauti pažinties su lietuvių liaudies žaidimų edukacijoje. Be to, mūsų edukacijos pritaikytos ir vaikams su specialiaisiais poreikiais, užtikrinant saugų, kokybišką jų lavinimą, integraciją į fizinę ir kultūrinę veiklą. Vykdomų edukacijų metu vaikus pasitiks edukatorius, kuris savo žinias ir įdomius faktus apie Lietuvos tradicijas, papročius, liaudies žaidimus perteiks šiuolaikiškai, įdomiai ir įtraukiančiai, pasitelkiant ir interaktyvias priemones, kad vaikai kuo daugiau išmoktų, ne tik klausytų, bet ir patys įsitrauktų į diskusiją ir kūrybiškas užduotis. Antroje edukacijos dalyje, susipažinę su tradicinių žaidimų inventoriumi: lazdomis, virvėmis, kojūkais, klumpėmis, vaikai patys išmėgins sužaisti lietuvių liaudies žaidimus, tokius kaip: Ristynės“, „Lazdos traukynės“, „Muštukas“, „Lietuviškas ritinys“ ir daugelį kitų. Aktyvios fizinės veiklos metu, žaidžiant žaidimus, vaikai gerins savo fizinę būklę, komunikacinius gebėjimus, gebės dirbti tiek savarankiškai, tiek komandoje. O geriausia, jog žaidžiant ir užsiimant smagia veikla įgis daug žinių apie Lietuvos etninę kultūrą, jos tradicijas, papročius, vertybes - supras jų vertę kiekvienam Lietuviui. Toks kultūrinio paveldo akcentavimas didins patriotiškumą, kultūrinę patirtį, sąmoningumą, skatins tautinį pasididžiavimą ir stiprins jų tapatybę.


Šiaudinių reketukų (žaisliukų) rišimo užsiėmimo tikslas – supažindinti su šiaudų meno tradicija – istorija, prasme ir padėti išmokti patiems susirišti šiaudinį dirbinį. Užsiėmimas susideda iš dviejų dalių – pirmoje dalyje yra trumpai pristatoma teorinė informacija apie šiaudinių meno tradiciją, reikiamų medžiagų pasiruošimą ir pan., o antroje – dalyviai mokosi rišti šiaudinį reketuką (žaisliuką). Kiekvienas dalyvis išmoksta pasiruošti šiaudus, juos susikarpyt tinkamo ilgio gabalėliais ir iš jų surišti figūras. Po užsiėmimo kiekvienas dalyvis turėtų gebėti konstruoti šiaudines figūras, suprasti, kaip galima surišti kitokios sandaros šiaudinį dirbinį, interpretuoti.


Stepo (tap dance) šokio edukacija ir pamoka

Tai stepo šokio edukacija-pamoka. Stepo šokis paremtas ritmo pojūčiu bei vieningumo sukūrimu kiekvienam individualiai kuriant bendrą ritmą. Pažintis su stepo šokiu leis praplėsti kultūrinį akiratį šokio meno srityje, įsigilinti į individualų bei bendrą ritmo kūrimą bei pojūtį, jo svarbą tiek meno sferoje, tiek asmeniniame gyvenime bei visuomenėje. Pamokoje moksleiviai susipažins su stepo šokio pagrindais, suvoks ritmo svarbą, supras individualų bei grupės kuriamą ritmą. Profesionalios stepo trupės Funny Beat vadovas parodys, kaip metalinėmis pakalomis kaustytais batais kuriami ritmai, kurie gali skambėti tyloje, muzikoje ar tapti komunikacijos priemone su kitu žmogumi. Siekiama ne tik praplėsti mokinių kultūrinį išprusimą šokio srityje, bet ir lavinti ritmo suvokimą, pajautimą, skatinti suvokti savo individualų ritmą ir perprasti, kad kiekvienas individualus ritmas atranda savo vietą bendrystėje su kitais, taip sukuriant vieningą mūsų visų ritmą. Taigi per šokį išvedamos paralelės į žmogaus psichologinį būvį bei bendrystę vieni su kitais.
Mokinių laukia trumpa edukacija, jie mokomi stepo šokio derinio.

Tikslas - lavinti kūrybinę raišką, judesio bei ritmikos įgūdžius, plėtoti kultūrinį sąmoningumą bei raišką šokio priemonėmis, skatinant kūrybiškumą, bendradarbiavimą, estetinį suvokimą bei fizinį aktyvumą.

Uždaviniai:
- puoselėti kultūrinį sąmoningumą, skatinti meninę raišką,
- didinti kultūrinį sąmoningumą,
- lavinti gebėjimus kūrybiškai komunikuoti šokiu,
- skatinti kultūrinių šokio tradicijų išsaugojimą ir puoselėjimą,
- teigiamas emocijas keliančia programa skatinti pajusti, suvokti bei vertinti šokio meną ir kultūrą bei plėtoti mokymosi mokytis kompetencijas,
- skatinti individualią bei grupinę saviraišką stepo šokio bei ritmikos priemonėmis,
- plėtoti mokinių kultūrinius, meninius patyrimus, leidžiant jiems išbandyti save kūrėjų, atlikėjų, aktyvių stebėtojų ir vartotojų vaidmenyse,
- lavinti meninės raiškos gebėjimus bei skatinti fizinį aktyvumą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa skirta ugdyti pažinimo ir menines kompetencijas per vilnos vėlimo amatą, atskleisti mūsų krašto išskirtinumą, neišsenkantį kūrybiškumą. Edukacinio užsiėmimo metu mokoma tradicinio vilnos vėlimo šiltu vandeniu ir muilu, demonstruojami tiek šiuolaikinių veltinio darbų, tiek senųjų dirbinių pavyzdžiai. Kalbama apie avių ir vilnos reikšmę tradicinėje kultūroje. Supažindiname su muziejinių eksponatų pavyzdžiais: avikirpėmis žirklėmis, verpimo rateliu, audimo staklėmis. Užsiėmimų metu dalyviai sužino, kaip ir kodėl vilna veliasi, paaiškinama daug paslapčių, kurias pradedantis velti privalo žinoti. Praktinės dalies metu mokomės sudėlioti vilną, maišyti spalvas, velti rutuliukus šlapiuoju būdu. Gaminame smulkius vilnos gaminius, aksesuarus, papuošalus. Pertraukėlės metu žaidžiamas judrus žaidimas.


Paslaugos tikslas – prisidėti prie 5-12 kl. mokinių ugdymo siekiant jų, kaip individų, kaip atsakingų piliečių, visapusiškos
fizinio, intelektualinio, socialinio ir dvasinio potencialo išraiškos. Uždaviniai: (1) supažindinti su laivybos vidaus vandenimis
ypatumais, laivavedžių profesija; (2) praplėsti kultūrinį akitatį, supažindinant su etnine Minijos kaimo architektūra, Ventės
rago lankomais objektais; (3) supažindinti su terorizmu ir nusikalstamumu vandenynuose, siekiant užkirtsti kelią ir sumažinti
smurto aukų skaičių aktyvaus piratavimo zonose. (4) Nemuno deltos augmenijos ir gyvūnijos pažinimas ir stebėjimas
ekskursijos laivu metu; (5) Nemuno deltos pažintis pagal žemėlapio nuorodas. Numatomos veiklos: pasakojimas "Šių dienų
piratai", edukacinė programa "Pažink Nemuno", ekskursija laivu. Paskaita "Šių dienų piratai" skirta supažindinti su smurtu,
terorizmu bei nusikalstamumu vandenynuose, aktyvaus piratavimo zonomis, pastarųjų metų piratavimo statistika, apsaugos
priemonių metodais. Edukacinės programos "Pažink Nemuno deltą" tikslas - žemėlapio pagalba supažindinti su Minijos
kaimo achitektūros ir Ventės rago lankomais objektais (švyturys, ornitologinė stotis). Ekskursija laivu po Nemuno deltą,
Kniaupos įlanka, Minijos upėmis marštutu Minija-Ventės ragas-Minija. Pažintis su laivavedžio profesija, vidaus vandenų
laivybos taisyklėmis. Siektinis rezultatai: mokiniai žinos laivybos vidaus vandenimis, laivavedžių profesijos ypatumus.
Edukacinės programos "Pažink Nemuno deltą" metu praplės kultūrinį akirat,į bus skatinami mokinių progresyvūs atradimai ir
atsakomybė, mokoma vadovauti sau ir kitiems, bendradarbiauti, ugdomas charakteris ir kompetencija, įgyjama pasitikėjimo
savimi, atrandami gabumai. Ugdoma atsakomybė saugojant unikalią Nemuno deltos gamtą ir jos gyvūniją. Paskaita "Šių
dienų piratai" praplės mokinių žinias apie terorizmą ir nusikalstamumą vandenynuose, aktyvaus piratavimo zonas, pastarųjų
metų piratavimo statistika, apsaugos priemonių metodus.