Ar norėtum bent kartą apsilankyti tikroje spaustuvėje? O sužinoti, kokią kūno dalį turi ne tik žmogus, bet ir knyga? O pasigalynėti proto mūšyje su draugais ar pabūti knygos gydytoju? Jei taip, jūsų laukia edukacija ,,Knygos anatomija“ bei jos vedėja – Filomena Knygmanytė, Tai ką išmoksite ar sužinosite edukacijos metu, tikrai nerasite savo vadovėliuose! Kultūrinės edukacija ,,Knygos anatomija“ edukacija yra skirta 2-6 klasių mokiniams: 2-4 klasėms ir 5-6 klasėms. Priklausomai nuo mokinių amžiaus skiriasi žaidimui skirtos priemonės bei informacijos pateikimo metodai. Edukacijos metu mokiniai žaidimo ar protmūšio metodu supažindinami su pagrindiniais knygos elementais, pildydami paciento korteles susipažįsta su svarbiausiais bibliografiniais knygos duomenimis, žiūri 2 pažintinius filmus, ,,gydo“ knygą (2-4 klasės), diskutuoja apie knygos viršelį, susipažįsta su interaktyviomis knygomis, aptaria savo įgytas žinias. Kultūros edukacijos dalyviai gaus nemokamą metodinę užklasinio skaitymo priemonę – ,,Mano skaitymo dienoraštį“, kurį specialiai šiai edukacijai sukūrė rašytoja ir leidėja Danguolė Kandrotienė. Priemonė yra skirta naudoti klasėje arba individuliai. Pildydami šį dienoraštį mokiniai įtvirtina edukacijos metu įgytas žinias. Tokiu būdu pasiekiamas kultūrinės paslaugos tęstinumas bei sprendžiama užklasinio skaitymo užrašų problema.


Tai žaismingas ir interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kurio metu Tauragės krašto istorija yra pristatoma naudojantis įvairiomis muziejaus interaktyviomis technologijomis: virtualios realybės akiniais, liečiamaisiais išmaniais ekranais, papildytos realybės planšetėmis, audiovizualinėmis projekcijomis. Edukacijos dalyviai sužinos ne tik jų veikimo principus, bet ir patys galės išbandyti muziejuje taikomus modernius technologinius būdus. Juk technologijos gali būti naudojamos ne tik žaidžiant įvairius žaidimus ar norint smagiai praleisti laisvalaikį, bet ir siekiant išmokti naudingą informaciją. Pažinkit Tauragės krašto istoriją interaktyviai!

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Tikslas – vaizdžiai supažindinti su kultūros ir technologiniu paveldu. Siekiama suteikti istorinių žinių, pristatyti kultūros ir technikos paveldą, lavinti mokinių vaizduotę ir skatinti kūrybiškumą. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniams pristatomas Liubavo dvaro malūnas, jo išskirtinumas, išlikę mechanizmai ir technologijos. Padedant edukatoriui, pasakojimo ir dialogo forma, mokiniai susipažįsta su visais malūno mechanizmais. Naudodamiesi muziejaus terminalu mokiniai turi galimybę interaktyviai, pažintinio žaidimo dėka daugiau išmokti apie malūno technologijas. Vėliau mokiniai gauna užduotį vaizdžiai iliustruoti įsivaizduojamą malūnininko darbą: „Malūnininku“ išrinktas dalyvis gauna prijuostę ir maišą „grūdų“, su kitų pagalba jis turi teisingai parodyti, kokį kelią reikia nueiti su grūdais (panaudoti tam tikrą skaičių mechanizmų), kad gautume duonai kepti tinkamus miltus. Dalyvis eina nuo įrenginio prie įrenginio, iš eilės, paaiškindamas, ką reikia atlikti. Atlikę užduotį, užsiėmimo dalyviai pavaišinami šviežia duona. Užsiėmimo metu plečiamos mokinių žinios apie savo šalį, jos istoriją, stiprinamas kultūrinis identitetas. Mokiniai daug sužino apie senąsias technologijas ir vieną svarbiausių – gamybos procesą, kurio dėka gaunama duona. Kartu lavinama mokinių vaizduotė ir skatinamas kūrybiškumas. Prisilietimas prie autentiškos aplinkos, kokybiškai ir kruopščiai restauruoto kultūros paveldo objekto, įrašyto į Europos kultūros paveldo žemėlapį (ES kultūros paveldo prizas / Europa Nostra apdovanojimas) leidžia formuotis jaunos asmenybės nuostatoms branginti kultūros paveldą, o kuo daugiau mokiniai pažįsta kultūros paveldą, tuo didesnis atsiranda noras domėtis, džiaugtis ir jį branginti.


Orientacinis žaidimas „Pažink Kauno modernizmą!“

Kauno modernizmas – architektūros stilius, užgimęs tarpukariu ir tapęs išskirtine miesto vizitine kortele. Dabar miestas yra laikomas gyvu muziejumi su daugiau nei 6000 modernizmo objektų po atviru dangumi. Kviečiame jį aplankyti ir leistis į azartišką orientacinį žaidimą susipažįstant su Kauno modernizmu! Orientacinio žaidimo tikslas – pasitelkiant gyvą miesto aplinką supažindinti moksleivius su tarpukario Kauno modernizmo architektūra, stilistiniais jos bruožais. Pagrindiniai orientacinio žaidimo uždaviniai: supažindinti mokinius su tarpukario Kauno modernizmo architektūra, pristatyti unikalų lietuviškąjį modernizmą, sudominti moksleivius įvairiais architektūros, istorinių reliktų, meno elementais mieste ir atskleisti jų sąsajas su skirtingais istorijos įvykiais, ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką. Žaidime naudojami metodai: navigavimas remiantis žemėlapiais – vaikai turi surasti kelią iki objektų; užduotys, atskleidžiančios architektūros vertybes – istorinių vietų atpažinimas nuotraukose, sąsajų tarp vaizdo, vietos, teksto paieška ir kt. Siekiama, jog po žaidimo mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie tarpukario Kauno modernizmo architektūrą, gebėtų miesto erdves susieti su istorijos įvykiais, geriau atpažintų įvairius istorijos ir kultūros ženklus gyvoje miesto aplinkoje ir būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančios aplinkos architektūrą, istoriją ir paveldą, taptų pastabesni architektūros detalėms, pasakojančioms miesto istoriją – ne tik Kaune, bet ir savo gyvenamoje aplinkoje.


Spektaklis paaugliams „#Vaižgantas“ (Nuotolinė paslauga)

Nuotolinė paslauga „#Vaižgantas“ – Naujojo teatro vienos dalies spektaklis (profesionalus video įrašas) paaugliams pagal Kosto Ostrausko pjesę „Vaižgantas“. JIS turi sekėjų visame pasaulyje, JIS savo asmenybe pralenkė laikmetį, JO drąsūs pasisakymai sulaukia komentatorių pasipiktinimo, JIS savo rašto darbais ir publicistika jau įsirėžė į literatūros klasiką, JAME sutelpa dvasininko ir pasauliečio idėjos, JIS neabejotinai daro įtaką elitui, JIS nepaklūsta bukoms taisyklėms, JIS gerbia savo šalį ir turi stiprias vertybes, už kurias drįsta kovoti, JIS supranta jaunuomenę ir myli žmones. JIS yra Žmogus. JIS #VAIŽGANTAS Naujasis teatras kviečia žiūrovus iš naujo pažvelgti į puikiai visiems žinomą kunigą, politinį ir visuomenės veikėją, rašytją Juozą Tumą-Vaižgantą ir leistis į susitikimą su šia istorine asmenybe per jauno žmogaus žvilgsnį. Spektakliu siekiama atskleisti Vaižgantą ne kaip tolimą, pasenusį, literatūros vadovėlių puslapiuose tūnantį akiniuotą senelį, o kaip žmogų, kuris taip pat mylėjo, mąstė apie gyvenimą, tikėjimą, kūrybą, tryško ugningu temperamentu, neišvengdavo vienatvės, neretai jautėsi nesuprastas ir suvaržytas. Spektaklis sukurtas pagal ryškiausio XX a. avangardinės dramaturgijos kūrėjo, Kosto Ostrausko pjesės „Vaižgantas“ (1994 m.) ištraukas. Aktoriai prabildami K.Ostrausko surinktais autentiškais Vaižganto tekstais atskleis ir nemažai XX a. pradžios įvykių, politinių aktualijų, kultūros ypatybių ir kalbos subtilumų. Tai pinsis su šių dienų jauno žmogaus aktualijomis: socialiniais tinklais, bendravimu, savęs reprezentavimu paralelioje – virtualioje erdvėje. Kūrybinė komanda siekia rasti ir atskleisti, kas gi bendro tarp šių laikų jauno žmogaus ir tuometinės jaunuomenės taip mylėto Vaižganto. Režisierė – Miglė Remeikaitė.


Online spektaklis „Raudonoji knyga“ (nuotolinė paslauga)

„Ar girdi, ar išgirs žmogus paukščius? Ar patys paukščiai girdi vienas kitą? Ar girdi žmogų šalia esantis žmogus?“ – paklausim, bet verčiau neatsakysim. „Lėlės“ teatro žiūrovams gerai žinomos itin jautrios, poetiškos, daugybę sluoksnių savyje talpinančios Nijolės Indriūnaitės pjesės: „Baltos pasakos“, „Mergaitė su degtukais“, „Gėlių istorijos“ ir kt. Naujausia N. Indriūnaitės pjesė – Raudonosios knygos įkvėpta – šį kartą atsidūrė lenkų režisierės Ewos Piotrowskos rankose. Lietuvos teatro žiūrovai su E. Piotrowskos kūryba pažįstami iš 2011 m. Nacionaliniame Kauno dramos teatre pastatyto spektaklio pagal Lewis Carroll romaną „Alisa stebuklų šalyje“. „Raudonojoje knygoje“ stebėsime ir pažinsime paukščius. Šiame žaismingame lėlių spektaklyje per žmogiškus ir teatrinius konfliktus, per paprasčiausią norą išgarsėti skleisis itin rimta, žmogaus ir gamtos, nykstančių rūšių, gyvybės tapimo daiktu tema... Spektaklio dailininkė Julija Skuratova daugiausia dėmesio skyrė koliažo principu kuriamoms lėlėms. Jų konstrukcija buvo kuriama jungiant senus, antikvarinius daiktus ir skultptūrinius, įvairių „Raudonosios knygos“ veikėjų išvaizdą primenančius objektus. Taip senas daiktas spektaklyje primena tai, kas jau išeina ir tuo pačiu – tai, kas gali būti perkurta iš naujo.


Edukacinė programa Grūdo kelias, kuri vyksta autentiškoje XXa. Pradžios pilno ansamblio sodyboje, kurią sudaro: dviejų galų gyvenamasis namas, klojimas su arkliniais padargais, veikiančia kalve, klėtis apstatyta senovinių daiktų ir rakandų kolekcijomis. Taip pat stovi vienintelis Lietuvoje veikiantis 1924 metų vėjo malūnas, miltus malantis akmeninėmis girnomis. Iš jau sumaltų miltų pagal tradicijas užraugiama duonos tešla, iš kurios atvykę moksleiviai gavę po saują tešlos kiekvienas su gido pagalba susiformuoja po kepaliuką duonos ir pasišauna jį į senovinę krosnį. Kol duona kepama, gidas supažindina su protėvių kasdieniniais darbais, sodybos pastatais bei rakandų kolekcijomis. Aplankomas tvartelis, kuriame gyvena naminiai gyvūnėliai, o kitapus kelio aplankysite tokius gyvūnus kaip: Danieliai, muflonai, alpakos, taurieji elniai, asiliukas, ponis, avytės bei ožkytės. Ekskursijos pabaigoje išsidaliname duonelę bei vaišinamės žolelių arbata.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Edukacija kalba apie mūsų identitetą. Edukacijos metu dalyviai skatinami permąstyti susiformavusį požiūrį apie tapatybės ribas: atsakyti sau, kas yra lietuviška, o kas ne, kas yra neliečiama, o kas kvestionuojama? Į šiuos klausimus padės atsakyti Dainiaus Liškevičiaus, Ksenijos Jaroševaitės, Šarūno Šimulyno, Leono Striogos, Petro Rimšos kūryba.
Žiūrėdami  D.Liškevičiaus videoperfomansą „Kleksas/ Restartas“ 2000, analizuosime kūrinį pagal pasiūlytą metodiką (ką jaučiu, ką matau, kaip tai interpretuoju).  Būtent videoperfomanso interpretacija tampa diskusijos objektu ir asmeninio požiūrio į meno kūrinį raktu.
Per meno kūrinio pažinimą bus plečiamas ne tik dalyvių kultūrinis laukas, ugdoma kultūrinė patirtis, bet pasiekiamas ir psichologinis efektas: dalyviai yra skatinami formuluoti ir reikšti savo nuomonę, išsakyti mintis, reflektuoti savo potyrius, emocijas. Meno kūrinys šioje edukacijoje yra tik priemonė arba forma savirefleksijai: kalbėdamas apie meno kūrinį, dalyvis iš esmės kalba apie save.
Siūloma edukacija  yra aukštos meninės ir kultūrinės vertės, joje naudojamos šiuolaikiškos raiškos ir komunikavimo formos, įtraukiančios visus veikloje dalyvaujančius. Jos metu pristatomi vieni garsiausi Lietuvos menininkai bei jų darbai. Edukacijos metu keliami nepatogūs klausimai skatina dalyvių kritinį mąstymą ir praplečia pilietiškumo suvokimo ribas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa „Šiaulių miesto ir krašto istorija dokumentiniuose vaizdo įrašuose“ (Išvažiuojamoji)

Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Ar norite pamatyti, kaip Šiaulių Vilniaus gatvė virto bulvaru arba išgirsti Atgimimo laikotarpio mitingų kalbas, skambėjusias Saulės Laikrodžio aikštėje? Kviečiame istorijos apie Šiaulių miestą ir kraštą mokytis ne iš vadovėlių, o žiūrint unikalius bibliotekoje saugomus dokumentinius vaizdo įrašus. Žinias pasitikrinti galėsite virtualioje „Kahoot!“ viktorinoje.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Analizuok Vilniaus universiteto architektūrą

Patapkime tyrėjais ir tyrėjomis bei kartu išanalizuokime Vilniaus universiteto architektūrinį ansamblį! Vilniaus universiteto centriniai rūmai ne tik seniausias aukštojo mokslo centras Lietuvoje, tačiau vertingas bei saugomas architektūrinis objektas, formavęsis nuo XV a. iki XIX a. Tad kaip tokį puošnų, skirtingiems architektūriniams stiliams priskiriamą, didžiulį architektūrinį ansamblį galime suprasti ir ištyrinėti?

Būtent apie tai kalbame visos edukacijos metu, pildydami ir žymėdamiesi pastabas iliustruotose užduočių lapuose. Pateikiame skirtingus tyrinėjimo kampus kaip galime paprastai suvokti architektūrą, ir mus supančią aplinką. Užduočių metu įvardiname istorinį kontekstą, patalpų paskirtį, architektūrinius stilius ir jiems būdingus elementus. Vaikščiodami centriniuose rūmuose vertiname kaip jaučiamės aplinkoje, ieškome kaip garsas susijęs su architektūra, ir kodėl yra tokie svarbūs matematiniai skaičiavimai. Galiausiai, kaip tikri architektūros tyrinėtojai, pateikiame tyrimo rezultatus, sukurdami nedidelį tekstą apie universiteto architektūrą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Viešoji įstaiga Gyvenimo ir tikėjimo institutas

Pažintį su miestietišku gyvenimu Kaune viduramžiais pradėsime nuo Perkūno namo, apžiūros iš lauko. Sustoję prie jo įspūdingo fasado kviesime vaikus įvardinti kelis dalykus kuo jis skiriasi nuo šiuolaikinių namų. Namą iš vidaus vaikai pradės pažinti nuo žvakėmis apšviesto rūsio, kur jų lauks senovinėmis prekėmis nukrautas stalas. Kviesime vaikus tik iš lietimo (ar garso) atpažinti į medžiaginius maišelius sudėtas prekes – grūdus, druską, papuošalus, prieskonius. Gidė trumpai pristatys namą pasistačiusio žmogaus – pirklio amatą. Po to vaikai kils į antrą namo aukštą – šeimos erdvę. Čia jie pamatys senoviniais indais ir stalo įrankiais padengtą stalą. Gidė pakvies apstoti stalą ratu, kur vaikai taip pat matys ir su maisto gaminimu susijusius senovinius paveikslus. Kviesime atpažinti ir įvardinti, ką juose pavaizduoti žmonės daro  Buvusiame miegamajame vaikai matuosis galvos apdangalus, apžiūrės kelis tipiškus to laikotarpio drabužius. Didžiausiame namo kambaryje  - svetainėje pakviesime mokinius apibendrinti gautas žinias ir įspūdžius nupiešiant senovinį namą ir jo gyventoją. O pabaigai visi pajudės viduramžių ritmu t.y. išmoks vieną šokį ir atsisveikinimo nusilenkimą.


Edukacinė programa „Lino kelias" (1 - 4kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Mokinių dėmesys sužadinamas mitologine sakme „Numirėlis ir linai“. Išryškinama išskirtinė lino vieta tradicinėje kultūroje. Akcentuojama, kad linai nuo seno auginti kaip pluoštinė žaliava namų ūkio reikmėms ir pardavimui. Demonstruojami video siužetai "Linų sėja", "Linarūtė", archyvinio dokumentinio filmo ištrauka. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su XIX a. - XX a. pr. linų apdirbimo įrankiais. Mokomasi senųjų lino darbų: karšimo, kūlimo, mynimo, brukimo, šukavimo, verpimo. Išryškinamos bendruomeninės darbų tradicijos: linarovio, linamynio, linabrukčio talkų, verpimo vakaronių paprotys. Demonstruojami muziejaus fonduose sukaupti tekstilės rinkiniai. Aptariami lino kančios motyvai lietuvių patarlėse, priežodžiuose, mįslėse. Sekamos sakmės „Deivės verpėjos“, „Lino kančia“. Einami smagūs jaunimo patalkių vakarėlių rateliai „Pasėjau linelius“, „Linelius roviau“, „Auskim, sesutės, abrūsus“, „Šalavija rūtela". Mokiniai ragauja maltų linų sėklų.


Edukacija pasitelkiant lėlių teatrą ir aktyvias užduotis supažindins jaunąją kartą su nykstančia kultūros dalimi  Mažosios Lietuvos malūnais, jų savitu pasauliu, malūnininkų gyvenimu. Vaikščiodami po modernią malūno ekspoziciją bei vaidindami lėlių teatre dalyviai galės tyrinėti įvairias detales, jėgas išbandyti keldami maišą, pasukdami malūno sparnus ir patį malūną ant ratukų. Bus siūloma dalyvauti lėlių teatro spektaklyje kaip stebėtojui ir  kaip vaidintojui bei susipažinti su šio krašto legenda ,,Užburtas malūnas'' ją perteikiant lėlių kalba.
Vaikštant po ekspoziciją dideliais langais atveriančiais gamtos vaizdus, tyrinėjant Jono Genio malūno dalis bus ieškoma išskirtinumo elementų atkreipiant dėmesį į aktualias ekologines, paveldo išsaugojimo,  malūnų pažinimo dalykus bei siekiama patirti gerų emocijų ieškant dingusių krumplių, imituojant girnų gamybą, vaidinant, diskutuojant, reflektuojant, grožintis supančia aplinka.


Lėlių ir objektų teatro spektaklis „Dievų miškas“ (išvažiuojamasis)

Spektaklis sukurtas remiantis vieno ryškiausių lietuvių poeto, prozininko, dramaturgo, literatūros kritiko ir teatrologo B. Sruogos memuariniu romanu „Dievų miškas“, atskleidžiančiu II-ojo Pasaulinio karo metais Štuthovo (Lenkija) koncentracijos stovykloje autoriaus patirtus išgyvenimus. Kūrinio tekste kaip literatūrinė ir kūrybinė priemonė, atskleidžianti pasaulio matymo ir reagavimo būdus, dominuoja ironija ir sarkazmas, kurią scenoje naudoja ir spektaklio kūrėjai (aktorių dialogai kuriami Stand up komedijos principu ). Pastatyme, nenutolstant nuo originalaus teksto ir išlaikant ironišką pasakojimo toną, vaizduojami prižiūrėtojų ir kalinių santykiai, lagerio hierarchija, sekinantys darbai, vargana buitis ir žmogaus orumą gniuždančios bausmės. Pjesės autorė ir režisierė Agnė Sunklodaitė, remdamasi kūrybine patirtimi bei novatoriškomis teatrinės raiškos priemonėmis, įtaigiai ir suprantamai jaunajam žiūrovui gvildena esminius klausimus apie žmogaus prigimtį: kas yra žmogiškumas? Kur yra riba tarp žmogiškumo ir nužmogėjimo? Ar šiandien mes dar pajėgūs suprasti holokausto baisumus ir išlikti budrūs, kad panašūs dalykai nepasikartotų? Spektaklio kūrėjų manymu, šiandien B. Sruogos „Dievų miškas“ kaip niekad aktualus. Žmonės linkę pamiršti didžiąsias istorijos pamokas. Deklaruojama atjauta, tolerancija, tačiau čia pat gebama pasibaisėti „kitokiais“ žmonėmis, tarsi pasąmonėje būtų trokštama tobulos rasės, sveikų ir šabloniškai „teisingų“ žmonių visuomenės. Kaip ir daugelyje savo pastatymų, skirtų jaunajam žiūrovui, režisierė A. Sunklodaitė su patyrusia kūrybine komanda (dailininke Giedre Brazyte, kompozitoriumi Deividu Gnedinu) „Dievų miške“ laikosi esminių kūrybos principų – lavinti žiūrovo estetinį skonį, kritinį mąstymą, skatinti jo norą aktyviai domėtis supančia aplinka bei istoriniais įvykiais, analizuoti laiko ženklus spektaklyje ir ieškoti paralelių su šiandienos aktualijomis. Spektakliui pasibaigus, moksleiviai bus kviečiami reflektuoti ir diskutuoti su aktoriais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


„Lopšinė Žemei“ – tai interaktyvus muzikinis judesio spektaklis vaikams. Spektaklyje vaikams suprantama kalba atskleidžiama Žemės užterštumo problema, jos priežastys ir pasekmės: šiukšlinimas, oro tarša, gyvūnų nykimas, globalinis atšilimas, liūtys ir kita. Kaip padėti žemei? Spektaklio kūrėjai siūlo simbolinį žemės raminimo, jos guodimo veiksmą. Tam išreikšti pasirinktos skirtingų pasaulio šalių originalo kalba atliekamos lopšinės. Spektaklyje nėra vientiso siužeto ir žodžiais pasakojamos istorijos, nėra konkrečių personažų. Nėra ir moralizavimo! „Lopšinė Žemei“ – tai įtraukus spektaklis, kuriame aktoriai tiesiogiai bendrauja su vaikais ne per rampą, o kviesdami į vaidybinę erdvę, kiekvienoje scenoje pasiūlydami vis kitą veiksmą-žaidimą.


Mąstau, jaučiu ir kuriu: pakeliaukim TARP pasakos eilučių

Ieškoma detektyvų komanda! Trumpa nusikaltimo istorija: „Trijų paršiukų” pasakos gyventojų kasdienybę sudrebino baisus įvykis – paslapčia iškirstas visas miškas! Kas galėjo pasiryžti tokiai klastai? Vilkas – juk jie visada pasalūniški nenaudėliai, o gal šį kartą pasidarbavo mažiausiai įtarimų keliantis darbštuolis paršelis, o gal nameliui tik šiaudų radusį paršelį užvaldo pavydas? Reikalavimai: tiriant šią byla svarbu pasitelkti kūrybiškumą bei kritinį mąstymą, pabandyti atsiriboti nuo išankstinių nusistatymų, taikliai išreikšti savo nuomonę ir pasiremti turimomis žiniomis bei patirtimis. Kokie gebėjimai ugdomi: dirbti komandoje, gebėti tinkamai perteikti ir priimti informaciją, kartu ieškoti daugiau nei vieno sprendimo būdo, atpažinti ir įvardyti nesusipratimų metu kylančius savo ir kitų jausmus, tinkamai reaguoti. Rezultatai: pastebėta, kad emocinė būsena turi įtakos mūsų veiksmams, kaip svarbu kritiškai įvertinti kylančias problemas, iš įvairių pusių pažvelgti į susidariusias situacijas ir atpažinti nusikaltimo – kyšininkavimo atvejus realiame pasaulyje. Mąstykim, jauskim, kurkim keliaudami TARP pasakos eilučių ir į literatūrą pažvelkim kaip į priemonę ir galimybę kūrybiškai ugdyti svarbiausius augančio žmogaus gebėjimus.


Kai ponų nėra namie (Nuotolinė paslauga)

Paskaitos metu susipažinsite su naujai įrengta K. Petrausko buto ekspozicija – Petrauskų namu: statybomis, gyventojais. Taip pat apžvelgsime K. Petrausko bei M. Petrausko gyvenimą bei kūrybą, išgirsite linksmas, pikantiškas istorijas iš šių žymių žmonių gyvenimo. Paskaitos pabaigoje išgirsite Kipro Petrausko įdainavimų bei E. Žalinkevičaitės-Petrauskienės eilėraščių. Pasinaudoję nemokama papildytos realybės programėle "Petrauskas the RemARkable" (Ją rekomenduojame prieš užsiėmimą parsisiųsti iš https://play.google.com/store/apps/details?id=com.PaveldoKomunikacija.PetrauskasTheRemARkable; reikalinga Android sistema), išgirsite bei pamatysite daugiau, nei gali papasakoti ekspozicija. Po paskaitos pakviesime sudalyvauti Kahoot viktorinoje, kurioje pasitikrinsite įgytas žinias (https://kahoot.it/ - kaip prisijungti, paaiškinsime užsiėmimo metu). Paskaitoje pristatomos temos papildo muzikos dalyko bendrąją programą plačiau atskleisdama XX a. pradžios kultūros lauko veikėjų biografijas ir kūrybą, supažindina su asmenybėmis, kurioms muzikos programoje skiriamas palyginti mažas dėmesys; gilina Lietuvos muzikinės kultūros tradicijos išmanymą. Paskaita vedama per Zoom programinę įrangą - dalyviams reikalingas asmeninis kompiuteris, planšetė arba mobilus telefonas su interneto prieiga. Dalyvių įrenginiai turi būti su veikiančiais garsiakalbiais arba ausinėmis. Virtualios paskaitos vedimo planas gali būti pakoreguotas, atsižvelgiant į dalyvių skaičių, amžių, poreikius - apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo formoje.


Pasakų mitologinės būtybės (Nuotolinė paslauga)

Biržų rajono savivaldybės Jurgio Bielinio viešoji biblioteka

Senovėje žmonės tikėjo įvairiomis mitinėmis būtybėmis. Nesuvokdami gamtos reiškinių, jos paslapčių, sukūrė padavimus apie kaukus, aitvarus, milžinus, raganas, velniu, nykštukus ir kt. Nuotolinė edukacinė programa mokiniams leis labiau pažinti lietuvių ir pasaulio pasakų mitines būtybes. Užsiėmimo metu dalyviai turės galimybę dalyvauti ne tik pažintiniame, bet kūrybiniame procese. Pasakų, sakmių pagalba keliaus po fantazijų ir įdomių personažų pasaulį: sužinos kaip tapti ragana ir išmokti kerėti, kodėl negalima pyktis su laumėmis, ir kokias gėrybes neša kaukai ir aitvarai... Edukacijos dalyviai papildys bendrojo ugdymo programoje įgytas etnokultūros žinias, dalyvių įtrauktis į edukaciją lavins jų kūrybiškumą, skatins domėjimąsi savo kultūra, pilietinį bendrumą, ugdys toleranciją. Įgytas žinias ir patirtis užtvirtins spręsdami užkoduotą testą ir atlikdami kūrybinę užduotį.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Du klasikiniai Europos literatūros šedevrai Oscar Wilde romanas "Doriano Grėjaus portretas' ir Antuano de Sent Egziuperi kūrinys "Mažasis princas" gali atgyti dar nematytais šešėliais, taip kaip visuomet įsivaizdavai Tu! Pasitelkiant šešėlių teatrą, vieną iš šių kūrinių prikelsime šiandieniam žmogaus suvokimui.


Savo grožiu Kuršių nerija užburia visais metų laikais. Ją aprašė garsūs žmonės. Ja grožėjosi ir ją tapė žymūs dailininkai. Gal jie neturėjo fotoaparato, kad tiek ilgai vargo, piešė? Kalbėsime rimtai, bet kartu ir juokausime, išdykausime, gal net ir kai kuo pasibaisėsime. Juk buvo laikas, kai žmonės Kuršių nerijoje valgė varnas, o žvejybos metu ir kątik pagautą žalią žuvį kramsnojo! Susitiksime su velniais ir raganomis, sužinosime burtažodžių, kaip nuo nelabųjų apsiginti bei kaip fraku pasipuošusį velnią atpažinti. Kopų kalnai, miško paklotė, gyvenvietę skalaujančios bangos nepaliks abejingų! Neringos miestas pušų apsupty. Negyvosios kopos, prikelt gal gali? Žvejų nameliai ryškiaspalviai ilgam įsimins, Kurėną puošusi vėtrungė žvejo gyvenimą primins. Saulė kyla iš marių ir skuba link jūros Ei, senasis kuršininke, kokios tu natūros? Briedį sutiksim? Šerną išvysim? O gal besiganančias ožkeles aplankysim? Smėlio kalnai užburs! Batai smėlio pribyrės! Gera nuotaika ir juokas visą kelią mus lydės! Kol saulės laikrodis grįžt namo visus pakvies… Keliaukime į ramybės oazę, išskirtinį Lietuvos miestą Neringą. Aplankykime smėlio kopų pusiasalį - unikalų gamtos kūrinį, įrašytą į Pasaulio paveldo sąrašą. Ekskursijos turinys, metodai ir užduotys parenkami atsižvelgiant į mokinių amžiaus grupę. Transportu ir transporto išlaidomis rūpinasi užsakovai.


UAB "Eksperimentinė kūrybinio mąstymo laboratorija"

Finansai – ypač svarbi ir kartais labai jautri tema. Visi sprendžiam su tuo susijusius sudėtingus klausimus, patenkam į pačias įvairiausias situacijas. Su pinigais susiduriame kiekvieną dieną, tačiau ar tikrai tinkamai elgiamės ir teisingai tvarkome savo finansus? Interaktyvus, patyriminio mokymo metodais paremtas edukacinis užsiėmimas yra skirtas geriau pažinti Lietuvos mokesčių ir pensijų kaupimo sistemas ir treniruoti asmeninių finansų valdymo įgūdžius. Simuliacijos metu mokiniai „nugyvens“ 30 metų finansinio gyvenimo, susidurs su įvairiomis gyvenimiškomis situacijomis (liga, ekonominė krizė, šeimos pagausėjimas, darbo netekimas), kurios drastiškai keičia asmens ir šeimos finansinę padėtį. Taipogi privalės priimti finansinius sprendimus, padedančius užsitikrinti orią senatvę. Edukacija leis pasikartoti per ekonomikos pamokas gautas žinias bei praktiškai patirti, kaip lengva (ar sunku) pasiruošti niekada nenuspėjamai ateičiai. Edukaciją kūrė kūrybinio mąstymo lektorius Andrius Chomičius ir Lukas Neverdauskas, verslo analitikas ir edukatorius, turintis daugiau nei dešimties metų darbo banke patirtį.


Spektaklis "Marti" pagal Žemaitę (rež. Gabrielė Tuminaitė)

Skirtingų kartų Vilniaus mažojo teatro aktorių komanda kartu su režisiere Gabriele Tuminaite ir rašytoja Paulina Pukyte pristato gerai žinomo kūrinio – Žemaitės „Marčios“ – sceninę versiją. Spektaklio kūrėjai pateikia naują žvilgsnį į stereotipinėmis interpretacijomis apaugusį kūrinį ir jo personažus – Katrę, jos tėvą, Vingių Joną ir kitus. Ar tikrai šiuolaikinis moterų emancipaciją ir lygias galimybes šlovinantis pasaulis stipriai pasikeitė nuo Žemaitės aprašytojo? Spektaklyje atsispindi kūrėjų bandymai suprasti XIX a. vedybų, šeimos, meilės ir laimės sampratas ir palyginti jas su šiuolaikinėmis. Vilniaus mažojo teatro „Marčioje“ neišvysime kaimo buities iliustracijos. Tačiau Vytauto Narbuto sukurta personažų aplinka – apleisto stadiono liekanos – persmelkta ir sukežusių namų, ir vidinio išgverimo atmosferos. Spektaklis kupinas sceninės simbolikos ir apibendrinimų, sukuriančių kone siurrealistinę nuotaiką. Į Vingių namus atvykusi Katrė patenka į tikrą sapno košmarą, iš kurio, deja, išvaduos tik mirtis... Spektaklyje su moksleiviais apsilankiusiems mokytojams bus suteikta teatro parengta metodinė spektaklio analizės medžiaga.


Velykos – pati džiugiausia ir labiausiai laukiama pavasario šventė, kupina tradicijų ir simbolių bei metas, kai viskas atgimsta iš naujo. Margutis - šv. Velykų šventės simbolis, kuris reiškia gyvybės atsiradimą, vaisingumą, gamtos atgimimą. Atvykę į edukaciją išgirsite pasakojimų apie šv. Velykų tradicijas, papročius, sužinosite apie margučių spalvų, ornamentų ir simbolių reikšmes ir patys išbandydami senolių tradicinį marginimo būdą vašku nusimarginsite velykinių kiaušinių. O norėdami išgauti įvairiaspalvį raštą, turėsite galimybę margučių paviršius keletą kartų dengti vašku ir dėti į dažus, pradedant šviesiausia ir baigiant tamsiausia spalva, taip išrašydami spalvotais raštais velykinius kiaušinius, kuriais galėsite ne tik papuošti švenčių stalą, dovanoti artimiesiems, bet ir juos išbandyti stipriausio margučio rungtyje ar sudalyvauti margučio ridenimo žaidime.


Kas mes? Nuo akmens amžiaus iki Kuršių genties

Edukacinį užsiėmimą sudaro dvi dalys: teorinė - senosios krašto istorijos pristatymas archeologinėje Žemaičių dailės muziejaus parodoje, ir praktinis - amuleto gamyba. Kuršiai (latv. kurši, lot. currene), vakarų baltų tauta, nuo VII a.-VIII a. iki XVII a. I pusės gyvenusi rytinėje Baltijos jūros pakrantėje. Susiformavusi kuršių gentis „Vikinginio periodo“ (VIII – XI a.) laikotarpiu klestėjo su prekyba, ryšiais, amatais. Edukacijos metu dalyviai susipažįsta su IX a. moters kostiumu, kurį sudaro rankų darbo rūbai, papuošalai, darbo įrankiai ir t.t. Su kostiumu susiejami ir amatininkai – juvelyrai, audėjai, siuvėjai, keramikai, peiliadirbiai, kalviai, ginklakaliai ir t.t. Prisilietę, pabandę, užsidėję archeologinių radinių kopijas edukacijos dalyviai įtvirtina išgirstas žinias, susipažįsta su skirtingais amatais, gamybos ypatumais ir subtilybėmis. Edukacinio užsiėmimo metu kalbama apie kuršių genties gyvenseną, prisiliečiama prie tikėjimo, pasaulėžiūros ir panašių temų, tad praktinėje dalyje kiekvienas pasigamina „sėkmę nešantį amuletą“.


Užsiėmimas vyksta Trakų Salos pilies edukacinėje klasėje. Užsiėmimo dalyviams pasakojama, kaip užgimė natūrinių mainų sistema, kaip palaipsniui pirkimo-pardavimo operacijose imta pereiti nuo tiesioginių mainų prie fiksuotą vertę turinčių daiktų, pinigų pirmtakų, kuriais galima buvo atsiskaityti perkant vieną ar kitą prekę. Pasakojama, kaip buvo pereita prie daug patogesnių pinigų iš tauriųjų metalų - monetų, kurių sistema dominavo pasaulyje daugiau nei 2 000 metų. Įtraukiant dalyvius, panaudojant "blyksnio" metodą, pasakojama apie Lietuvoje naudotas pinigų sistemas. Naudojant skaidres, parodomi monetų, banknotų ir kitų senųjų pinigų variantų pavyzdžiai. Pabaigai pasakojama, kaip XIX - XX a. susiformavo dabartinė pasaulio pinigų sistema. Vėliau einama į kunigaikščių rūmų kiemą - čia užsiėmimo dalyviai galės nusikaldinti monetą (senoviniu būdu, kaip buvo kaldinama viduramžių monetų kalyklose).


Orientacinė ekskursija VILNIAUS GETO GRINDINIU

Interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą Vilniaus Didžiojo geto istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius mokinius. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite 2,5 kilometrų maršrutą ir pažinsite Vilniaus geto grindinį, kiemus, sienas, kurios kalba, tereikia tik jas prakalbinti. Vilniaus getas – vieta, kur II pasaulinio karo metais naciai uždarė apie 40 tūkstančių žydų. Gyvi liko vos keli tūkstančiai, daugiausiai tie, kurie paspruko iš geto iki jo likvidavimo. Remiantis jų prisiminimais bei gete rašytais ir po karo rastais dienoraščiais bei dokumentais parengtas maršrutas po Didįjį Vilniaus getą. Apie viską nuosekliai ir suprantamai, paaiškinant kaip veikė geto mechanizmas, kodėl kūrėsi vienos ar kitos institucijos, aplankant pagrindines ir mažiau žinomas geto vietas, pasakojant tikrų žmonių likimo istorijas.


Ar esate kada žaidę pasakų kortomis? Jų paveikslėliuose ne širdys, gilės, vynai ar būgnai, o herojaus atliekami žygiai, patiriami išbandymai vardan laimingos pabaigos. Pasakos paprastai prasideda pagrindinio veikėjo įvardinimu ir baigiasi vestuvėmis, tačiau laimingai pabaigai pasiekti reikia sulaužyti draudimus, įveikti kenkėjus, pašalinti trūkumus; veikėjas iškeliauja iš namų, sutinka dovanotoją, gauna stebuklingų daiktų, įvyksta vietos pakeitimas, žūtbūtinė kova ar sunkių uždavinių sprendimas. Pasiekta pergalė ne visada įteisinama, herojui tenka patirti persekiojimą, būti neatpažintam, įveikti ir nubausti apsišaukėlį. Stebuklinės pasakos paskirtis - per simbolius paaiškinti augančiam žmogui, kaip sutvarkytas pasaulis, kokiais dėsniais vadovaudamasi gyvena šeima, bendruomenė, net valstybė. Nuotolinio užsiėmimo, skirto 5 ir 9 klasių mokiniams, metu dalyviai susipažins su pasakos struktūra, spėliodami aštuoniolikos kortų reikšmes ir skaitydami pasakų ištraukas ar prisimindami jų pavyzdžius. Pamokos tikslas – sudominti pasakos fenomenu, per pasakos sandaros analizę akcentuoti jos skelbiamą pagrindinę tiesą– laiminga pabaiga nepasiekiama lengvai ir greitai, siekdamas pagrindinio tikslo herojus privalo keistis pats ir būti pasiryžęs įveikti daug iššūkių. Pasaka, skatindama naujus išgyvenimus ir kūrybinius impulsus, žadina vaiko pasąmonę, padeda formuotis jo savarankiškumo jausmui, suteikia gyvenimui kryptingumo. Pasaka amžina, nesenstanti, būtinai reikalinga, tik leiskimės jos mokomi, paguodžiami, sustiprinami.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacijoje „Lino pasaka“ mokiniai supažindinami su linininkystės istorija, tradicijomis, linų produkcija, senoviniais daiktais ir darbo įrankiais, mokomi jais naudotis. Mokiniai gali ne tik pamatyti, bet ir išmokti dirbti bruktuve, linų šukomis, mintuvais, iš pakulų nusivyti virvelę. Kūrybiškumas ugdomas pritaikant linų žaliavas, kuriant ir inscenizuojant pasakojimus, menant mįsles.


Spektaklis „Mažylis ir Karlsonas, kuris gyvena ant stogo“ (išvažiuojamasis)

Spektaklio tikslas - ugdyti originalų ir kūrybišką vaikų mąstymą bei pasaulio matymą, ugdyti sąmoningą, tolerantišką, nesavanaudišką asmenybę, gebančią kūrybiškai mąstyti . Uždaviniai: 1. Supažindinti mokinius su lėlių teatro meno galimybėmis. 2. Skatinti mokinių kūrybiškumą ir vaizduotę; 3. Ugdyti meninį skonį .
Mažylis ir Karlsonas – visame pasaulyje gerai žinomi ir mylimi Astridos Lindgren personažai, tačiau šių dienų aplinkoje. Lėlių operoje vaizduojama šiuolaikinė Mažylio šeima – tėtis dirba lakūnu, mama – stiuardese, jie dažnai išskrenda, todėl mažai laiko praleidžia namuose kartu su sūnumi.
Mažylis – šių dienų berniukas, turintis išmanųjį telefoną, kuriuo dažnai kalbasi su tėvais, tačiau juos mato mažai, dėl to liūdi, jaučiasi vienišas.  Jis, kaip ir kiti jo amžiaus vaikai: lanko mokyklą ir kartais tyliai pats sau paliūdi, kol vieną dieną sutinka ant stogo gyvenantį Karlsoną, netikėti nuotykiai prasideda.
„Karlsonas į Mažylio kasdienybę atneša spalvų, džiaugsmo ir juoko. Norime, kad kiekvienam žiūrovui, ir ypač vaikui, šis spektaklis būtų it tas draugas, tas nenuorama skraidūnas Karlsonas, kuris užpildo širdį nuoširdžiu vaikišku džiaugsmu“, – sakė režisierė Agnė Sunklodaitė.
Spektaklis itin įdomus ir su unikalus savo forma –  lėlių opera. Šio spektaklio kompozitorius ir libreto autorius – perspektyvus amerikiečių ir anglų kilmės kūrėjas Aubrey Lavender, kūrė originalią muziką ir tekstą specialiai šiam pastatymui Kauno valstybiniame lėlių teatre.
Tikėtina, kad šis spektaklis atskleis žanrines lėlių teatro galimybes, įkvėps žiūrovą pozityviau vertinti meną, labiau juo domėtis, išreikšti save pasitelkiant įvairias meno rūšis, plėsti akiratį. Moksleiviai pagilins žinias apie lėlių teatro žanro specifiką, skirtingas meno rūšis ir jų sintezės kuriamą atmosferą teatro scenoje. Per lėlę, žaismę, muzik1 ir gyvą bendravimą pasakomi labai svarbūs dalykai jaunajam žiūrovui. Tikėtina, kad spektaklis skatins diskutuoti gyvenimo prasmės, vertybių temomis.


Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Praktinių užsiėmimų metu 1–4 klasių mokiniai susipažins su keramikos amatu. Edukacija vyks Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centre, kuris įsikūręs Kuršėnų dvaro sodybos oficinos patalpose. Mokiniai užsiėmimo metu kurs savo gaminį iš molio, sužinos apie molio gavybą, savybes, panaudojimą ir keramikos degimo procesą. Gamindami savo kūrinį ugdys pasitikėjimą savimi, kritinį mąstymą, saviraiškos poreikį. Išsiaiškins koks procesas vyksta kelyje nuo molio gavybos iki buityje naudojamo indo. Keramikos meistras mokiniams suteiks pagrindines žinias apie keramikos lipdymą ir žiedimą, suformuos gebėjimus ir minimalius praktinius įgūdžius.


Heraldika – mokslas tiriantis herbus, jų sudarymo principus ir reikšmes. Šio edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su pagrindinėmis herbų sudarymo taisyklėms, sužinos iš kur kilo Lietuvos Vytis, kokius herbus naudojo Rokiškio krašto bajorų ir didikų giminės, bei savo rankomis pasigamins heraldinį pakabuką. Šis edukacinis užsiėmimas, skirtas 5-7 klasių moksleiviams.


Fluxus – vienas įdomiausių judėjimų susikūrusių XX a. Užsiėmimo metu bus pateikiami įdomūs faktai ir pavyzdžiai, sužinosime apie Fluxus pradininką Jurgį Mačiūną, aptarsime kokias idėjas ir vertybes atstovauja fluksininkai ir kaip šis judėjimas paveikė garsiausius pasaulio menininkus. Edukacijos metu kursime kūrybiškas, eksperimentines ir alternatyvias Fluxus dėžutes, pabandysime išsiaiškinti kas tas Fluxus heppening‘as, o, galbūt, bus puiki proga ir jame sudalyvauti!


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Pasislėpusios miesto detalės“ Vilnius saugo daug pasislėpusių, dažnai nepastebimų detalių, pasakojančių ilgaamžę miesto istoriją. Programos metu atrasime architektūros ir dekoro elementus, paminklines lenteles, giminių herbus ir namų pastatymo datas, įmantrias skulptūras, arklių tempiamo tramvajaus bėgių liekanas, prieškarį menantį reklaminį stulpą. Edukacinės programos tikslas ugdyti pastabumą ir gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką, atrasti dažnai nepastebimas miesto detales, puošybos elementus, „antram“ gyvenimui pritaikytus objektus ir jų fragmentus. Mokinius siekiama įtraukti į gyvą miesto tyrinėjimą, skatinti susieti dabarties sąsajas su praeitimi, plėsti intelektines mokinio galias, ugdyti aktyvų, kūrybingą, atsakingą ir paveldą saugantį pilietį. Supažindinti su istorinius įvykius žyminčiomis vietomis, architektūros ir kultūros vertybėmis, meniniais elementais, istoriniais reliktais, jų išsaugojimu galimybėmis ir pritaikymu dabartyje. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, istorinis pasakojimas papildomas vizualine medžiaga. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Vakaras O „vakaras O“ - tai antrasis aktorių Balio Ivanausko ir Artūro Dubakos poetinis vakaras - vyksmas. (Pirmasis - visą Lietuvą apkeliavęs ,,vakaras P", pagal G.Grajausko kūrybą). Aktoriai Balys Ivanauskas ir Artūras Dubaka sukūrė unikalų poetinį reiškinį iš V. Stankaus, S. Gedos, R. Stankevičiaus, D. Grajausko, G. Grajausko, M. Vainilaičio, M. Nastaravičiaus J. Meko ir D. Kajoko eilėraščių, pačių kurtos muzikos ir netikėtų interaktyvių improvizacijų. Šiek tiek plačiau: „vakaras O“ yra poezijos, tikrų istorijų ir muzikos kompozicija. Raidė O simbolizuoja ratą, begalybę, pradžios ir pabaigos nebuvimą. Šiame pasirodyme visi segmentai sudėlioti būtent taip, kad žiūrovas panirtų į vis kito žmogaus gyvenimo etapo būsenas. Viskas prasideda nuo vaikiškų eilėraščių ir istorijų, pamažu pereina į jaunatviškus, paaugliškus eilėraščius, vėliau – dar brandesnius, kol pasiekiame mirties, išėjimo, susitaikymo temas ir pamažu vėl grįžtame prie vaikiškų eilėraščių. Pasirodyme nagrinėjamos meilės, gyvenimo prasmės ir būties temos. Šioje kompozicijoje nedominuoja vienas autorius. Pasirinkome daug įvairių kūrėjų – nuo jaunųjų, neseniai į poezijos pasaulį įžengusių iki visuotinai pripažintų klasikų. Pasirodyme kaitaliojasi lengvi ir greitai perkandami eilėraščiai su sudėtingesniais XX a. klasikų darbais. Kūrėjai ir muzikos autoriai: Artūras Dubaka Balys Ivanauskas


Spektaklis „Marytė“ pasakoja, kaip Antrojo pasaulinio karo pabaigoje bei pokariu Mažosios Lietuvos vaikai, vadinami „Vilko vaikais“ (Wolfskinder), buvo atskirti nuo šeimų arba liko našlaičiais. Jų buvo apie 7000. Būdami maži su vienu iš tėvų (dažniausiai mama) ar visai su svetimais, jie ėjo ieškodami duonos kąsnio, didesnieji – kąsnį parnešti namo. Dėl bado „vilko vaikai“ bėgo į Lietuvą, kai kurie pasiekė Latviją, Estiją, Baltarusiją, Ukrainą. Šių vaikų patirtis išskirtinė. Badas ir baimė buvo jų vaikystės palydovai. Ilgą laiką sovietų okupuotoje Lietuvoje gyvenę „vilko vaikai“ negalėjo viešai dalytis savo prisiminimais, o apie smurto ir prievartos aukas buvo sąmoningai nutylima. Savosios tapatybės atsisakymas buvo vienintelė tokių vaikų išlikimo sąlyga. Tik atgavus nepriklausomybę šiems žmonėms atsirado galimybė pradėti ieškoti savęs, sužinoti ir įregistruoti tikruosius gimimo metus, vietas, vardus ir pavardes, surasti artimuosius. Lietuvoje gyvenantys vokiečių kilmės „vilko vaikai“ (tuo metu apie trejų–šešiolikos metų amžiaus) susitelkė į bendriją „Edelweiss-Wolfskinder“, kuri gyvuoja ir dabar, padėdama atrasti savo šaknis bei puoselėti tradicijas ir kultūrą.


Edukacija skatina vaikus domėtis architektūros istorija. Mokiniai suvokia, jog architektūra yra neatsiejama kultūros dalis, kuri ,,turi didžiausią vizualinę galią iš visų menų liudyti visą civilizacinę visuomenės ir žmonijos būklę - ekonomikos, technologijų, skonio, minties, vaizduotės, politinio jautrumo.“ (L . Donskis). Ugdome suvokimą, kaip svarbu, jog ateities architektūra būtų draugiška aplinkai, prisidėtų prie klimato kaitos mažinimo iniciatyvų. Mes, Robotikos studijos komanda, tikime, jog kiekvienas vaikas yra nepakartojama kūrybinė laboratorija su nežabota fantazija, kurios skrydis beribis ir nevaldomas. Mokiniai yra iš prigimties kūrybiški, tad siekiame jaunuosius išradėjus sudominti architektūra, robotika, naujausiomis technologijomis. Edukacijos metu mokiniai turės galimybę įsijausti į išradėjo, architekto, inžinieriaus, programuotojo roles. Mokiniai, pasitelkdami robotikos priemones, kurs draugišką, saugų ir modernų ateities miestą, kuriame patys norėtų gyventi. Dalyvavę kultūrinėje-edukacinėje programoje ir atlikę užduotis mokiniai gaus tai patvirtinančius pažymėjimus.


Surengsime geologinę - teminę - edukacinę ekskursiją Kaune, viename gražiausių - Jiesios upės žemupyje. Suteiksime mokiniams žinių apie praeityje ir šiuo metu vykstančius geologinius (gamtinius) procesus, nulėmusius aplinkos - upių, ežerų, kalvų ir daubų, šaltinių, kopų, riedulių ir kitų reikšmingų gamtinių objektų - atsiradimo istoriją. Susipažinsime su Lietuvos paviršių suformavusiais ledynais, kiek jų buvo, kokias nuogulas ir nuosėdas jie palieka, kaip jie suformavo Lietuvos reljefą. Ekskursijoje vaizdingai, aiškiai ir suprantamai pateiksime moksliniais tyrimais pagrįstas žinias, kurios leis mokiniams patirti pažinimo džiaugsmą, suvokti gamtos įvairovę, vientisumą ir harmoniją, paskatins mokinius domėtis gyvosios ir negyvosios gamtos objektais, kurs tvirtesnį ryšį su gimtosiomis vietomis. Ekskursijos metu naudosimės žemėlapiais, atliksime eksperimentą, tapsime tikros geologinės ekspedicijos dalyviais.


Mokiniai užsiėmimo metu susipažins su keramikos amatu,  molio lipdymo įvairove (lipdymu iš vientiso molio gabalo, atskirų molio juostelių, konstravimu iš molio plokščių, spaudimo iš gipso štampų technika). Vėliau pereis prie dirbinių dekoravimo būdų: įrėžimų, įspaudimų, reljefinio modeliavimo, kiaurymių išpjaustymo, tapymo spalvotais angobais, glazūravimu. Susipažinę su teorija pereis prie praktinės užduoties- patys nusilipdys originalų molinuką, kurį vėliau galės panaudoti kaip praktinį daiktą, dovaną artimam žmogui arba namų dekoraciją. Visas procesas vyks kūrybinėje aplinkoje, nejučia atsipalaidavę vaikai pajus molinuko burtus. Nulipdžius darbelius juos iš karto dekoruos angobu. Visi nulipdyti darbeliai bus palikti džiūti. Džiūvimo laikas priklausys nuo darbelio dydžio. Paprastai užtrunka nuo savaitės iki dviejų. Išdegtus darbelius keramikė pati nuglazūruos skaidria spalva ir vėl juos degs. Toks darbelis jau nepraleis vandens, galima bus naudoti maistui, merkti gėles ar pan. Išdegti darbeliai bus atiduoti kūrėjams. Užsiėmimą galima integruoti su pasaulio pažinimo, dailės ir technologijų, etninės kultūros, lietuvių k. pamokomis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Spektaklis "Liūtas ir paukštis" (išvažiuojamasis)

Vengrų režisierės Katos Csató „Liūtas ir paukštis“ sukurtas pagal to paties pavadinimo kanadiečių autorės ir iliustratorės Mariannos Dubuc paveikslėlių knygą.  Šis spektaklis – tai subtili ir įkvepianti pasaka apie draugystę ir jos prasmę. Vieną dieną Liūtas savo rudenėjančiame sode randa sužeistą Paukštį. Šis Liūtas – skiriasi nuo kitų liūtų: jis labai jautrus ir rūpestingas, tad priima Paukštį gyventi į savo jaukius namus. Taip prasideda netikėta, bet tikra ir gili draugystė tarp dviejų labai skirtingų gyvūnų. Dienos bėga, ateina ir praeina Kalėdos, Paukštis pasveiksta ir nori iškeliauti, tad draugams neišvengiamai tenka išsiskirti… Tačiau tikra draugystė niekur nedingsta – šiltas jausmas visada keliauja kartu, o brangus draugas gyvena ypatingoje vietoje – širdyje.  Iki tol, kol draugai vėl susitinka…
Istorija pasakojama nenaudojant teksto, tačiau spektaklio dalininkės Julijos Skuratovos sukurtas pasaulis toks subtilus - rudenį pastelinis šiltai rusvų spalvų, žiemą  su nertomis staltiesėlėmis-snaigėmis… Ir  Ritos Mačiliūnaitės muzika, visą spektaklį vedanti, lyg laikydama už rankos… Ir taip viskas suprantama, kad žodžių ir nereikia.
Šis spektaklis gavo ir du apdovanojimus: 2024 m. Auksinį  scenos  kryžių pelnė dailininkė Julija Skuratova už spektaklio vizualinį sprendimą geriausio objektų ir lėlių teatro spektaklio kategorijoje, bei Fortūnos statulėle buvo apdovanota visa spektaklio kūrybinė komanda.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Būtent, ankstyvoji vaikystė yra svarbus laikotarpis, siekiant vaiką supažindinti su ekologija ir aplinkosauga, išmokyti rūšiuoti ir perdirbti, susidraugauti su gamta. Šio užsiėmimo metu mokiniai sužinos apie popieriaus gaminimo istorija Lietuvoje ir Šiauliuose. Mokiniai prikels naujam gyvenimui popierių ir atnaujins gamtą, pažintas medžiagas pavers dovana, leis augti ir stebės. Šios veiklos padeda puoselėti vaiko dvasines, kūrybines galias, ugdyti dėmesį istorijai, gamtai, pagarbą gyvybei. Taigi ši edukacija sujungs gamtos mokslus, istorines žinias, ekologijos problemas, technologijas ir menus.
Edukacijos video: https://www.youtube.com/shorts/49dps3Az8QE

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Pažintis su kiniškais hieroglifais ir Rytų Azijos kaligrafijos menu (9-12 kl.) (Išvažiuojamoji)

Ar kada nors teko susimąstyti, kaip gi kinai rašo tokius sudėtingus hieroglifus? Per šią pažintinę edukaciją 9-12 klasių moksleiviai ne tik sužinos, kaip juos rašyti, bet ir susipažins su viena seniausių Rytų Azijos meno formų – hieroglifų kaligrafija. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su kiniško rašto sistema, jos kilme, skirtingomis formomis nuo senovės iki dabartinių laikų. Dirbtuvėse mokiniai taip pat tyrinės kaligrafijos meną, kuomet juodo tušo ir teptuko pagalba gims kūriniai, vaizduojantys kinišką laimės hieroglifą, kurį galima išvysti kabantį ant daugelio kinų namų durų. Pasitelkiant gimnazistams pritaikytas inovatyvias ir potyriais grįstas priemones, edukacija paįvairins mokinių kultūrines patirtis ir tarpdalykines žinias, prisidės prie kultūrinės raiškos, kūrybingumo bei vaizduotės lavinimo.


Koks buvo žmonių gyvenimas Lietuvos teritorijoje prieš tūkstančius metų? Dalyviai sužinos ir patys aiškinsis kas buvo svarbiausia gyvenime žmogui akmens, bronzos ir geležies amžiais. Užsiėmimo metu keliausime ne tik per archeologinius laikotarpius, mokysimės orientuotis istoriniuose perioduose, bet ir sužinosime kada atsiranda baltai, kada išsiskiria baltų gentys, kokios jos buvo ir kokie buvo svarbiausi mūsų protėvių kasdieniai darbo įrankiai ir ginklai. Aiškinsimės, kodėl baltų gentis galime vadinti karingomis. Ginkluotės kaita ir raida ne tik atskleidžia žmogaus nuolatinį žengimą į priekį ir tobulėjimą, bet ir pasakoja mums apie to meto gyvenimo iššūkius. Atsižvelgiant į dalyvių amžių, mokiniai dalyvaus įvairiose veiklose, kurių metu ne tik tirs istoriją , įtvirtins atrastas žinias bet ir ugdydamiesi komandinio darbo kompetenciją, atliks įvairias užduotis.


Velykos visada yra asocijuojamos su pavasario atgimimu, tad nenuostabu, kad per šią šventę norisi papuošti namus. Tačiau geltoni sintetiniai viščiukai ir margučiai nėra vienintelė įmanoma velykinė dekoracija. Kai bunda gamta, kai pamiškėje lenda pirmieji spalvotų gėlių žiedai, o namuose Velykų ryto laukia sprogstantys pumpurai, siūlome Jums atvykti į Artoteką ir pasigaminti kartu su profesionalia floriste Šv. Velykų vainiką. Vainikų kūrimas primins apie gyvenimo rato sukimosi ciklą, gamtos metų kaitą ir, svarbiausia, sukvies visus prie bendro stalo pasidalinti pakilia ir pavasariška nuotaika! Kodėl verta dalyvauti? 1. Užsiėmimo metu gausite visas reikalingas medžiagas ir įrankius kūrybai; 2. Floristė papasakos apie vainiko pynimo būdus, kokios tinkamos medžiagos ir kur jų gauti; 3. Žingsnis po žingsnio gaminsite vainiką kartu su mokytojos pagalba; 4. Vainiko karkasą gaminsime iš beržo šakų arba sedulų, dekoruosime jį gyvais ir džiovintais augalais bei kitais velykiniais papuošimais. Pasigamintą Velykinį vainiką parsinešite namo, papuošite stalą ar duris, o gal padovanosite draugui ar kaimynui. Vaišinsimės arbata, kalbėsime ir bendrausime apie Velykinius papročius, dalinsimės patarimais, kaip šią šventę paversti ypatinga.


Istorijos ir literatūros paralelės: tarpukaris (Nuotolinė paslauga)

Tarpukaris – tai laikotarpis, kai Kaunas tampa laikinąja Lietuvos sostine, kai suklesti kultūra ir literatūra. Tai vienas įdomiausių, savičiausių laikotarpių Lietuvoje, pasižymėjęs istorinių bei kultūrinių įvykių įvairove: šioje virtualioje pamokoje moksleivius supažindinsime su tarpukario spauda, Lietuvos universiteto įkūrimu, Valstybės teatro raida, kultūrinėmis draugijomis, rašytojų sąjungomis ir sąjūdžiais („keturvėjininkais“, „trečiafrontininkais“, „šatrijiečiais“), paramos fondais ir premijomis rašytojams. Pamokos metu moksleiviai susipažins ir su svarbiausiomis tarpukario laikotarpio asmenybėmis: Jonu Mačiuliu-Maironiu, J. Tumu-Vaižgantu, K. Binkiu, J. Tysliava, J. Keliuočiu, P. Vaičiūnu ir kt. Apie šį laikotarpį, asmenybes muziejininkai yra sukaupę daug įvairių eksponatų, asmeninių daiktų nuotraukų, įdomių, dar negirdėtų, pasakojimų, tad ši virtuali pamoka yra puiki proga tarpukarį patyrinėti kur kas detaliau.


Šiuolaikinio meno centro kūrybinės dirbtuvės „Kaip gimsta šiuolaikinio meno paroda?” supažindins jo dalyvius su parodų kuratorės(-io) darbo procesu ir jo rezultatais. Jų metu yra mokomasi atrasti ir praktiškai išbandyti, kaip kuriamos sąsajos tarp atskirų kūrinių parodoje, kaip juos veikia konkreti erdvė ir kitos aplinkybės. Tyrinėdami skirtingų daiktų kilmę, paskirtį ir vertę, užsiėmimo dalyviai mokysis atrasti ir konstruoti sąsajas tarp jų ir kurti įvairialypius pasakojimus.


Kauno pavasaris `72“ – tai spektaklis įkvėptas Romo Kalantos ir 1972 m. gegužės vidurio įvykių Kaune, kuomet protesto prieš sovietinę santvarką vardan Miesto sode susidegino 19-metis jaunuolis. Po šio pasiaukojimo akto nuvilnijo jaunimo pasipriešinimo sovietų valdžios ir jėgos struktūroms banga. Tačiau spektaklio kūrybinė komanda nesikelia į sovietmetį, nebando atkurti praeities įvykių ir nepasakoja Romo Kalantos istorijos. „Kauno pavasaryje `72“ persipina faktinė medžiaga, išmonė ir šiandieninis žvilgsnis į 1972 metų įvykius Kaune. Spektaklyje keliamas klausimas, kaip šiandieninėje visuomenėje rezonuoja 19-mečio Romo Kalantos aktas, bandoma nutiesti savotišką sąmoningumo tiltą tarp to, kaip pasaulį suvokia dabartinės Lietuvos jaunimas ir to, kaip priespaudos, įtarumo ir primestos socialinės sanklodos suformuotoje atmosferoje galėjo jaustis ano meto devyniolikametis. Spektaklyje, grįstame kolektyvinės kūrybos principu, analizuojamos ano laikmečio, vadinamojo „Kauno pavasario“, nuotaikos, lūkesčiai ir įtampos, o R. Kalantos ir „kalantinių“ įkvėpta istorija tampa siurrealiu kolektyvinės atminties fragmentu didžiajame Europos ir pasaulio judėjimų dėl išsilaisvinimo paveiksle.


Kelmės rajono savivaldybės Žemaitės viešoji biblioteka

Mūsų protėviai nė neįsivaizdavo, kad eglutės, šventiniai stalai bus papuošti dirbtinėmis plastiko dekoracijomis. Ar įsivaizduojate, kiek metų metais yrančių atliekų išmetama pasibaigus kalėdinių švenčių laikotarpiui? Nors tvaraus vartojimo principai pamažu atsiranda kasdieniame gyvenime, tačiau ypač svarbu jų nepamiršti ir per didžiąsias metų šventes, kai vartojimas yra gausesnis. Greitojo vartojimo kultūra į šalį nustūmė anksčiau puoselėtas namų puošybos tradicijas – kurti šventę tausojant aplinką, nenaudoti dirbtinių papuošimų. Edukacijoje „Kuriu tvarias Kalėdas“ mokiniai turės galimybę susikurti kalėdinę dekoraciją vien iš natūralių gėrybių. Toks dekoravimo būdas yra artimas etninės kultūros principams, su kuriais bus supažindinama teoriškai ir išbandyta praktiškai. Numatoma, kad veiklos pradžioje mokiniai išklausys edukaciją vedančio specialisto pasakojimą, peržiūrės vaizdinę medžiagą, diskutuos, kaip anksčiau lietuviai ruošdavosi gražiausioms žiemos šventėms – Kūčioms ir Kalėdoms. Pristatomos namų puošybos tradicijos, pasakojama apie tai, kada į Lietuvą atkeliavo paprotys puošti eglutę, pinti advento vainikus. Supažindinus mokinius su papročiais, bus akcentuojama, kaip svarbu šiandienos pasaulyje mažinti besaikį vartojimą. Atsigręžti į gamtai draugiškus sprendimus naudojant natūralias medžiagas siekiama praktinėje edukacijos dalyje. Kiekvienas moksleivis kurs kalėdinę dekoraciją (advento vainiką, kalėdinę puokštę ar kt.) iš eglių, pušų, kėnių ir kitų visžalių augalų šakelių, džiovintų augalų – kankorėžių, samanų, kerpių, lapų, gilių, riešutų, kaštonų, erškėtrožių, šermukšnių uogų ir kt. Po užsiėmimo mokiniai savo sukurtas kalėdines dekoracijas galės parsinešti į namus.


Edukacija "Apie lietuvių liaudies dainas, instrumentus ir žaidimus"

Užsiėmimų metu moksleiviai sužinos apie lietuvių liaudies instrumentus, galės juos išbandyti. Išgirs legendų ir pasakojimų apie instrumentų gamybą - kam jie skirti, kaip buvo senovėje muzikuojama. Išmoks gražių senųjų lietuvių liaudies dainų, aptarsime jų tematiką, simboliką, pabandysime dainuoti išskirtines aukštaitiškas sutartines, sužaisime keletą senųjų žaidimų, aptarsime kada ir kokius žaisdavo, kokiomis progomis. Užsiėmimo metu bus ugdomas kultūrinis dalyvių sąmoningumas, pagarba savo kraštui, jo tradicijoms, folklorui.


Interaktyvaus atviruko kūrimas (Nuotolinė paslauga)

Šiais laikais norėdami pasveikinti artimąjį, mes siunčiame paveiksliuką ar judančią animaciją socialiniais tinklais, elektroniniu paštu ar susirašinėjimo programėlėmis. Ar susimąstėte, kaip kilo tradicija sveikinti vaizdu? Kokia atviruko gimimo istorija? Mokiniai supažindinami su atviruko atsiradimo istorija bei vaizdine programavimo kalba ir jos galimybėmis. Scratch- tai vaikams sukurta programavimo kalba, kurios pagalba galima kurti sveikinimus visomis progomis, animuoti juos ir dalintis su draugais! Po edukacijos mokiniams išsiunčiama papildoma vaizdinė medžiaga, kurios pagalba, jie galės tobulinti pradėtą darbą ir ateityje kurti savo projektus ir dalintis su draugais.


Orientacinė ekskursija KARAIMŲ SOSTINĖ - TRAKAI

Interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą buvusios sostinės istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite šį maršrutą, pažinsite karaimų tautą ir dar neregėtus Trakus


Spektaklis ,,Musių valdovas” + diskusija

Spektaklis ,,Musių valdovas” paremtas V. Goldingo romano ,,Musių valdovas'' motyvais – unikalus paaugliams ir jaunimui skirtas spektaklis apie žmoguje tūnančio žvėries – jo ego alegoriją, kuris gali būti ambicingas, jautrus, įžeidus, trokštantis galios ir dėl to žiaurus. Spektaklyje negyvenama sala virsta kiemo aikštele. Kieme, kaip ir romano veiksmo vietoje – saloje, galioja tam tikros taisyklės, kurias nustato ne kas kitas, o kiemo vaikai, čia veikia tik jiems žinoma sistema, hierarchinė klasifikacija ir garbės bei principų kodeksai. Aplinkybės į kurias papuola vaikai ,,padeda'' atsiskleisti primityviausiom ir tuo pačiu brutaliausiom žmogaus savybėms, vaikai kovoja ne tik vienas su kitu, bet tuo pačiu ir su savimi. Čia moralė kovoja su nedorove, racionalus protas su emocijomis, o atsakomybė – su asmeninės valdžios troškimu. Tai, kas nutinka su vaikais kieme, vyksta su kiekvienu iš mūsų, mus supančiose aplinkose, mūsų socialiniuose ,,kiemuose”. Šiuo spektakliu siekiama jaunimui patraukliomis ir suprantamomis priemonėmis užmegzti efektyvų dialogą ir kalbėti apie jiems aktualius probleminius klausimus, atskleisti klasikinio kūrinio aktualumą šiandienos kontekste bei skatinti analitinį mąstymą ir domėjimąsi klasikine literatūra. Po pasirodymo bus rengiama diskusija su kūrybine grupe. Diskusijoje bus analizuojama spektaklyje ir romane keliama žmogaus, kaip galimo žvėries prado, kylančios agresijos, žiaurumo nukreipto vienas prieš kitą idėja. Kalbama apie tai, kuo prieš daugiau nei penkiasdešimt metų parašytas kūrinys gali būti ir yra aktualus šiandienos kontekste. Bus svarstoma, kaip kūryba, meninės, teatrinės, literatūrinės priemonės gali padėti suvokti, įsisąmoninti problemas ir skatinti ieškoti būdų jas spręsti. Taigi rengiama diskusija skatins mokinių mokymąsi analizuoti meninį (teatro ir literatūros) kūrinį, suprasti jo netiesioginį poveikį ir naudą asmens emocinei bei kūrybinei raidai, taip pat ugdys literatūrinės analizės įgūdžius.


Lėlių teatro spektaklis „Žalias žalias obuoliukas“

Pagal S. Silverstein kūrinį („Dovanojantis medis“) pastatytame spektaklyje „Žalias žalias obuoliukas“ pasakojama apie neišmatuojamą medžio meilę mažam berniukui. Vaikystėje berniukas dažnai ateidavo pažaisti prie medžio, mėgo laipioti jo šakomis, ant jų suptis ir valgyti obuolius. Obelis buvo laiminga, matydama žaidžiantį vaiką ir visada stengėsi jam padėti. Vis dėlto laikui bėgant berniukas iš medžio ėmė prašyti vis daugiau. Paaugusiam berniukui prireikė pinigų. Tada obelis pasiūlė parduoti obuolius. Suaugęs jis užsimanė namo, tad obelis pasiūlė nupjauti jos šakas. Vėliau jam prireikė valties, tuomet obelis pasiūlė nupjauti kamieną ir pasidaryti valtį. Galiausiai iš obels liko tik kelmas. Spektaklio pabaigoje berniukas, jau tapęs senuku, nori tik ramybės ir vietos pailsėti, tad obelis pasiūlo prisėsti jam ant kelmo – vienintelio apie jos egzistavimą bylojančio ženklo. Kauno lėlių teatro aktoriai per lėlę, žaismę ir gyvą bendravimą kviečia žiūrovus į susitikimą su gamtos esybe, per kurią atsiveria visi būties klausimai. Anot režisieriaus A. Lebeliūno, šioje, atrodytų, paprastoje istorijoje atsakymus ras kiekvienas pagal savo amžių ir suvokimą. Pastatymas pelnė „Fortūnos“ prizą, taip pat yra apdovanotas kaip geriausias spektaklis vaikams Rokiškyje vykstančiame profesionalių teatrų festivalyje „Vaidiname žemdirbiams“.


Edukacija „Scenos kalbos treniruotė“ (5-12 klasėms)

Kūrybinė edukacija „Scenos kalbos treniruotė" skirta 5 -12 klasių moksleiviams. Ši edukacija yra tęstinė, pradedama nuo pirmųjų klasių, adaptavus užduotis pagal vaikų/jaunimo amžių ji tęsiama, todėl taip užtikrinama tobulėjimo galimybė ir pažintis su scenos kalba gali tęstis toliau, žengiant mokiniui į vyresnes klases. Šios edukacijos tikslas pateikti teorines žinias apie kalbą, kalboje dalyvaujančius kalbos padargus, supažindinti su žmogaus balso galimybėmis. Teorinės žinios edukacijos metu pritaikomos praktiškai. Tai ne tik nauja jaunimui, bet ir įdomu išbandyti. Kas yra scenos kalba, ar ji skiriasi nuo mūsų kasdienės kalbos mokykloje ar namuose, ar balsas gali atspindėti žmogaus asmenybę, išsilavinimą, netgi profesinius aspektus. Ar intonacija gali atstumti žmogų, jį žeisti arba, atvirkščiai, suteikti teigiamas emocijas, kas yra balso jėga, kaip ją valdyti. Šie ir kiti klausimai sufleruojami edukacijos lankytojams, kurie kartu su Alytaus miesto teatro aktoriumi Eugenijumi Rakausku ieško atsakymų praktiniame scenos kalbos meno užsiėmime. Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai/jaunimas supažindinami su kalbos ir balso ypatumais, atlieka dikcijos ir kvėpavimo pratimus, bando įveikti greitakalbių iššūkį. Kiekvienos amžiaus grupės moksleiviams parenkamos ir pritaikomos skirtingos praktikos užduotys – jaunesnieji įsikūnija į personažus, vyresnieji balsu mėgina ir mokosi reikšti emocijas. Kartu jie susipažįsta su kūrybiniu procesu, aktoriaus pasirengimu vaidmeniui, siekia atrasti sceninio žodžio įtaigumą ir nekasdienio skambesio tobulumą. Pirmasis pažintinis susitikimas gali tęstis toliau, gilinantis į scenos kalbos meno subtilybes.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Tikslas – supažindinti dalyvius su juostų audimo tradicija bei praktika. Uždaviniai: supažindinti su juostų audimo amatu ir tradicija; aptarti juostų panaudojimą tradicinėje kultūroje ir šiais laikais; išsiaiškinti pagrindines juostų rūšis, jų gamybos būdus ir įrankius; suteikti praktinio audimo galimybes. Edukacinio užsiėmimo metu taikomi metodai: demonstravimas; aktyvus klausymas, klausimai ir atsakymai, pokalbis, praktinė veikla (priklausomai nuo pasirinkimo, individuali arba komandinė). Su grupe dirba 2–3 muziejininkai-edukatoriai. Edukacinį užsiėmimą sudaro pažintinė ir praktinė dalys. Pažintinė dalis vyksta muziejaus etnografinėje ekspozicijoje tarp autentiškų ir intriguojančių muziejuje saugomų kultūros objektų. Šioje dalyje aptariame juostų audimo tradicijas, istorinį ir kultūrinį šio amato kontekstą Lietuvoje ir pasaulyje, tyrinėjame juosteles tam, kad sužinotume jų rūšis, audimo būdus ir įrankius. Visą grupę įtraukiančios diskusijos metu aiškinamės amato pažinimo, išsaugojimo svarbą ir galimybes jį kūrybiškai pritaikyti šiais laikais. Po to persikeliame į edukacinę klasę, kur vyksta praktinė audimo dalis. Praktinėje dalyje kalbėsimės apie spalvų derinimą, dalyviai ugdys kūrybiškumą rinkdamiesi spalvų derinius. Edukacinės programos metu išmokstama pinti, austi arba vyti juosteles. Priklausomai nuo dalyvių amžiaus galima rinktis vieną šių būdų: virvelių vijimo (komandinė veikla) – 1–4 klasių mokiniams; pintinių juostelių pynimo (individuali veikla) – 3–4 klasių mokiniams; beraščių juostelių audimo skietais (individuali veikla) – 4 klasės mokiniams. Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas dalyvis pasipuošia savo rankų darbo juostele.


Skaitant ir klausantis knygos "Kaip kiras gintarus rinko" supažindinti moksleivius su Baltijos jūros gintaru, jo istoriškumo apraiškomis, savybėmis ir galimybėmis pritaikyti taikomosios dailės, meno kūriniuose. Nupiešti, nutapyti, kaligrafiškai užrašyti popieriuje ir surengti mini parodą, ekspoziciją auditorijai. Skaitant pasakaites apie gintaro formavimosi istoriją, gaudymą, rinkimą Baltijos pajūryje, papuošalų iš jo kūrimą ir gaminimą, apdirbimo technikas: šlifavimą, poliravimą, gręžimą ir etc. dalyviai supažindinami su gintaro kilme, savybėmis. Vaikai, kaip ir knygos herojus kiras Aidis Vakaris pieš eskizą, iliustraciją, kurs dailės kūrinį, panaudodami jame mažą gintrinį akcentą, Baltijos jūroje sugautą gintaro gabaliuką. Klausydami pasakaičių „Kaip kiras gintarus rinko“, „Kaip kiras graibštą gintarui meistravo“ „Kaip kiras papuošalus dirbino“ jie pieš. Vėliau, atskleidžiant gintaro savybes, šlifuos ir poliruos gintaro gabalėlį į šiurkštų ir minkštą audinį. (Kaip rodo patirtis, vaikams ir jaunimui tai yra labai įdomi pažintis ir praktika). Susitikimo, dirbtuvių metu siekiama ugdyti vaikų kūrybiškumą, menines, kultūrines kompetencijas, aktualizuoti gintaro reikšmę įvairiais istoriniais laikotarpiais. Gintaras – lietuviškas simbolis baltų kultūroje, mitologijoje, Lietuvos valstybėje.


Baltijos gintaras - Lietuvos auksas (Išvažiuojamoji)

Pasakojimas ir legendos apie Baltijos gintaro atsiradimą. Video medžiaga apie gintaro gaudymą, apdorojimą, suvenyrų kūrimą. Praktiniai užsiėmimai kaip atskirti tikrą gintarą, apdirbimas primityviais instrumentais. Suvenyro gamyba.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Ar kada svajojote sukonstruoti Laiko mašiną ir nukeliauti į praeitį? Kur norėtumėte atsidurti? Šio kultūrinės edukacijos užsiėmimo organizatoriai nėra visagaliai, kol kas jų sukonstruota Laiko mašina gali nukelti tik į XIX ir XX amžius. Bet tai turbūt patys intensyviausi laikotarpiai, kai Lietuvoje ir pasaulyje buvo tiek daug veiksmo, kad visko iki šiol negali aprėpti jokie vadovėliai. Todėl per turimą akademinę valandą pabandysime „atrakinti“ septynis pagrindinius laikotarpius ir po dalelę susirinkti savo Laiko mašiną, kuri ateityje padės keliauti ir pažinti dar neatrastas istorijos teritorijas.


Ką pasakoja bažnyčių sienos, langai, altoriai? Ką nurodo bažnyčios pavadinimas ir ką simbolizuoja kryžius, akis, trikampis, balandis? Kodėl žuvis yra vienas seniausių slaptųjų Kristaus simbolių? Apžiūrinėdami bažnyčių interjerus, gražiuosius liturginius indus aiškinsimės, šifruosime simbolių kalbą ir sužinosime jų istoriją.


Pirmasis pašto kelias Lietuvoje jau XVII a. ėjo Baltijos jūros pakraščiu iš Prūsijos per Kuršių neriją į Rygą. Žinias perduodavo Didžiojo kunigaikščio pasiuntiniai. Kartu su prekyba plėtėsi ir pašto kelių (traktų) tinklas, jais pradėjo naudotis didikai ir turtingesnieji pirkliai, kuriems ilgainiui pašto gabenimas tapo verslo dalimi. Per Šilokarčemą ėjo pašto kelias Klaipėda–Tilžė. 1718 m. tarp Tilžės ir Klaipėdos pradėjo veikti vežiojamasis paštas. Tuo metu Šilokarčemoje buvo atidaryta pašto stotis ir kilmingasis Šilokarčemos dvaras nuomojo ir laikė dvaro karietas. Kai 1850 m. buvo atidarytas Klaipėdos–Tilžės plentas, susisiekimas žymiai pagerėjo, šiuo keliu naudotasi ir kaip pašto keliu. Lig tol pašto paslaugas teikusios Šilokarčemos ir Verdainkalnio stotys nebeturėjo tokios paklausos kaip anksčiau, tad Verdainkalnio stotis panaikinama ir perkeliama į Šilokarčemos paštą. Pašto išvežiojimą 1850 m. perėmė (tapo nuomininku) Šilokarčemos bajoriškojo dvaro savininkas Radkė, kuris laikė keturis pašto vežėjus. Paštininkystės paslaugos kasmet dvarui duodavo nuo 20 000 iki 30 000 markių metinių pajamų. 1858 m. Šilokarčemos paštui suteikta I klasės kategorija. 1909 m. Šilokarčemoje pastatomas naujas pašto pastatas, kurio statybą inicijavo centrinė pašto įstaiga. Šis pastatas laikomas vienu gražiausių Šilokarčemos pastatų. Tikslas – prisiminti ir išsaugoti senąsias krašto tradicijas, supažindinti mokinius su krašto istorija, pašto keliu, laiškų rašymo ir persiuntimo ypatumais. Siekiant atgaivinti senąjį pašto kelią Šilutės Hugo Šojaus muziejuje yra parengta ir vykdoma edukacinė pamoka „Senasis pašto kelias“. Uždaviniai: 1. Pristatyti pašto atsiradimo istoriją. 2. Apžvelgti įvairiais laikotarpiais naudojamus informacijos ir laiškų perdavimo būdus, pašto susisiekimo kelius ir priemones. 3. Supažindinti mokinius su laiškų ir atvirukų rašymo ypatumais. Pamoka vyksta edukacinėje klasėje, kurioje iš muziejaus fondų resursų vaikams parengta nedidelė ekspozicija.


Edukacijos „Anicelė prikeps plinciu“ pradžia – Platelių dvaro sodybos buvusiame daržovių rūsyje, kur dabar įsikūręs tradicinių amatų centras. Po raudonų plytų mūro skliautais, kurių amžius įkopęs į antrą šimtą metų, vyks trumpas pasakojimas apie dvaro istoriją, grafų Šuazel Gufje giminės gyvenimo Plateliuose vingius ir edukatorės persikūnijimas į ciocelės (tetos) Anicelės vaidmenį. Teta (žemaitiškai ciocelė) Anicelė - vietinė, dabar jau mirusi moteris. Jos vaizdingas žemaitiškas pasakojimas nukels edukacijos dalyvius į tolimą tarpukario laikotarpį. Kaip sakydavo Anicelės tėvas, švelniai vadintas papa: Anicelė, prikepk plincių. Vykdydama tėvo paliepimą, ciocelė kuria krosnį, maišo tešlą blynams ir neskubėdama porina savo liūdną istoriją apie sunkią našlaitės dalią, kasdien jaustą nepriteklių mirus motinai, tarnavimą svetimuose namuose ir kitus kasdienybės vargus ir džiaugsmus... Vaikai dalyvaus šulinių statymo iš malkų, grūdelių atpažinimo varžybose, mals rankinėmis girnomis, bandys sugrūsti kanapes senovinėje grūstuvėje taip papos mėgstamai spirginei. O kur dar pasakojimas apie prancūzų išmislą kruasaną, kurio vien tešlos paruošimui reikėjo sugaišti beveik pusę paros. -Kažė kon jiedė posrytiou žemaite, a žėnuot vaka?- paklausė Anicelė, paėmusi į ranką medinį, viename gale dygliuotą įrankį. -Kuožna rytą kuošės vėsuokės vėrė, rūgšto pėino ožsėsriebdamė jiedė. Vėrtas bolvės posmarškuone kuoše so šėta tou įnagio krioša (sugrūsdavo), uns yr mėntoris, iš eglatės (eglės) vėršūnės padėrbints. Vis pakurstydama ugnį ar paprašydama tai padaryti vaikų, ciocelė toliau kepa plincius. Vaikai įtraukiami į blynų kepimo procesą. -Vasaruom vėrėmou šakaliūm tievalis lioub nelesdava kūrėntė. Toriedavom prisėtaisė vėrbūm (plonos medžių šakelės), tik įkėši, blūbt i nebie... Snke seniau bova, vakale, sunke. Da į staklės įšuoktė reikiejė, ka priaustomi druobiu, verptė, ka nebūto siūla per cokre (per kietai suverpta), per skysta (per laisvai/palaidai) ka nebūtom, pončeko prinertė, ka klu


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

„Diena elektrinėje“ - interaktyvus užsiėmimas, skirtas supažindinti dalyvius su elektrinės įrenginiais ir elektros gamybos procesu. Atvykę į elektrinę, vaikai trumpam tampa jos „darbuotojais“: gauna darbininkų šalmus, susipažįsta su „darboviete“ ir joje vykstančiais procesais. Panaudojant interaktyvias priemones ir žaidimo formatą, vaikai supažindinami su elektros reiškiniu ir veikimo principu, supažindinami su saugaus elektros prietaisų naudojimo taisyklėmis. Vaikštant po muziejaus ekspoziciją, vaikams suprantama kalba pasakojama pirmosios Vilniaus miesto centrinės elektrinės istorija ir aptariami elektrinės įrenginiai (katilai, turbinos, valdymo pultas ir kt.). Panaudojant lengvai buityje prieinamas medžiagas, vykdomas nedidelis mokslinis bandymas – eksperimentas, paaiškinantis statinės elektros reiškinį (medžiagose susikaupiančius krūvius). Taip pat aptariami muziejuje eksponuojami temiškai aktualūs eksponatai (Edisono lemputė, elektros prietaisai Vilniaus pramonės ekspozicijoje), susipažįstama su jų istoriniu kontekstu. Galiausiai išbandomi garso ir elektromagnetinių bangų reiškinius, baterijos veikimą ir elektros panaudojimą technikoje demonstruojantys interaktyvūs muziejaus eksponatai.


Interaktyvus, patyriminio mokymo metodais paremtas edukacinis užsiėmimas skirtas pažinti sprendimų kūrimo ir priėmimo komandoje procesą, mokytis jį valdyti. Kviečiame patyrinėti kūrybos kaip problemų sprendimo procesą. Juk kūryba sutinkama ne tik mene, jos gausu moksle ir net versle. Tai kas mene vadinama kūriniu, moksle – atradimu/išradimu, o versle – nauju produktu ar paslauga. Verta lavinti gebėjimą kelti naujas idėjas, mąstyti savarankiškai, originaliai. Greitai susiorientuoti nežinomoje ar nepatogioje situacijoje ir gebėti spręsti tokioje aplinkoje kylančias problemas. Dviejų teatrinių simuliacijų/žaidimų pagalba patyrinėsime kūrybinį procesą ir jo etapus, svarbius vaidmenis komandoje ir jų funkcijas; patirsime kuo skiriasi moderuojamas ir nemoderuojamas kūrybinis procesas; lavinsime gebėjimą reikšti mintis argumentuotai ir diskutuoti; mokysimės bendradarbiauti ir priimti sprendimus komandoje. Edukacinis užsiėmimas “Sprendimų kūrimas komandoje” skirtas 7-12 klasių moksleiviams.


Ekskursija: Vilniaus universitetas - vaikams!

Pačioje Vilniaus senamiesčio širdyje esantis architektūrinis universiteto rūmų ansamblis pasakoja daugiau nei 400 metų istoriją. Ansamblyje atsiskleidžia pagrindiniai Lietuvoje buvę architektūros stiliai: gotika, renesansas, barokas, klasicizmas. Per gana ilgą istorinį laikotarpį universiteto kiemeliai sukaupė platų istorinį paveldą. Čia slypi tiek pirmųjų Lietuvos jėzuitų vienuolijos istorija, tiek garsių asmenybių, kaip kad:  M. K. Sarbievijus, M. Daukša, S. Daukantas, A. Mickevičius, O. Šimaitė, M. Olkinaitė bei kitų Lietuvos kūrėjų gyvenimo istorijos.
Šios ekskursijos pagrindinis tikslas yra supažindinti jaunuosius lankytojus su Vilniaus universiteto istorija bei kultūriniu paveldu. Tikslui pasiekti pasitelkiami žaidimo elementai, kurie leidžia smagiai ir smalsiai susipažinti su Universitetu.
Šio užsiėmimo pagrindiniai uždaviniai yra šie:
1. Sužadinti mokinių norą domėtis istorija, menu bei architektūra;
2. Skatinti mokinius tyrinėti bei kūrybiškai ieškoti sprendimų suteikiamoms užduotims;
3. Skatinti mokinių tarpusavio bendradarbiavimą.

Poreikiui esant, užsiėmimas gali būti vedamas anglų kalba.


Kuršių marių vėtrungės - istorija ir paskirtis (Nuotolinė paslauga)

Nuotolinės edukacijos metu žiūrėsite trumpą filmuką ir klausysitės pasakojimo iliustruoto skaidrėmis. Užsiėmimo metu susipažinsite su vėtrungių istorija ir jų paskirtimi. Sužinosite, ką reiškė pamaryje gamintos puošnios vėtrungės ir kodėl jas žvejai privalėjo iškelti savo burvaltės stiebo viršūnėje. Pažinsite sudėtines vėtrungės dalis bei naudotus simbolius ir jų reikšmes vėtrungių puošyboje. Pabandysite iš vėtrungės raižinių suprasti apie pamario žvejo gyvenimą, jo norus, svajones ir tykotus pavojus. Kad užtvirtinti įgytas žinias viktorinos metu spėliosite kokiems pamario kaimams priklausė vėtrungės.


„Lietuvių kalbos pamoka tarpukario pradžios mokykloje“

Edukaciniu užsiėmimu „Lietuvių kalbos pamoka“ siekiama supažindinti mokinius su iškiliomis Lietuvos istorijos asmenybės ir įvykiais bei reikšmingu tarpukario Lietuvos literatūros kūriniu – B. Sruogos „Giesme apie Gediminą“. Edukacinio užsiėmimo metu edukatorius supažindina mokinius su būsima veikla, „pamokos“ tema, trumpai papasakoja apie tarpukario Lietuvos mokyklų specifiką. Edukacinės programos metu atliekamas anksčiau minėto kūrinio skaitymas bei perskaityto teksto analizė. Mokiniai skaito paeiliui, tad į edukacinę veiklą įtraukiami visi. Susipažinus su kūriniu, jo personažais ir atlikus kūrinio analizę, pereinama prie praktinio užsiėmimo – tarpukariui būdingo reiškinio – gyvojo paveikslo – kūrimo. Mokiniai persirengia specialiais, kunigaikščių laikus vaizduojančiais, rūbais, susipažįsta su ant jų esančiais simboliais, pasiskirsto vaidmenimis ir drauge perskaito dar vieną B. Sruogos poemos „Giesmė apie Gediminą“ posmelį. Galiausiai visi sustoja bendrai fotografijai.


Pasaka-edukacija „Kaip kvailelis karaliaus žentu tapo“ formuoja atjautos, išradingumo, sumanumo prasmę, kurią ugdytiniai sugeba suvokti bei įsisąmoninti stebėdami vyksmą, patirdami išgyvenimus, dalyvaudami kūrybinėse pertraukėlėse. Žiūrėdami pasaką-edukaciją dalyviai įsisąmonina personažų charakterio savybes, jų siekiamybes, per sceninį veiksmą išgyvena visą jausmų paletę. Tai veikia jų jausmus, vaizduotę ir emocijas. Pasakoje slypi gėrio idėja, kuri remiasi pagrindinio herojaus nepaliktų bėdoje pasakos personažų išgelbėjimu. Kultūrinis dalyvių sąmoningumas pasakos eigoje grindžiamas ir stiprinamas tokiomis personažų vertybėmis, kaip atsakomybė, atjauta, įsipareigojimas, silpnesnio nepalikimas, tobulumo siekimas. Žiūrėdamas vaidinimą ugdytinis prisiima individualią atsakomybę pačiam svarstyti, analizuoti, vertinti, priimti ar atmesti personažų charakterius, išgyvendamas kiekvieno jų siužetinę veiksmo liniją. Teatras (o taip pat ir lėlių teatras) pasižymi išskirtinėmis galiomis kurti ir formuoti socialinius ryšius, todėl padeda efektyviai atskleisti kultūrinį sąmoningumą. Neįmanoma išugdyti kultūrinio sąmoningumo, neugdant kūrybiškumo. Teatras – palanki erdvė ugdyti ugdytinio kūrybiškumą, kritinį mąstymą, leidžiant jam įsijausti į kito žmogaus ar personažo gyvenimą, jį analizuoti, daryti išvadas. Teatras formuoja komandinio darbo įgūdžius.


„Pažinti meną pojūčiais: Lietuvos dailė XVI – XX a. pr.“

Paveikslas gali būti išvystas ne tik akimis, jį galima pajausti liečiant įvairius reljefus ir paviršius. Vilniaus paveikslų galerija kviečia žmones su regos negalia pasinerti į senąją Lietuvos dailę, ekskursijos metu išgirsti pasakojimus apie Lietuvos dailę, pasinaudojant ypatingu leidiniu, kuriame pristatomos reljefinės kūrinių kopijos bei tekstai apie eksponatus Brailio raštu.


"SEEN“ – spektaklis apie valgymo sutrikimus, kūno kultą ir nemeilę sau, sukurta pagal tikras trijų merginų istorijas, kurios suplaukia į vieną Ūlos išpažintį už visas pasaulio Ūlas, visoms pasaulio Ūloms. Nūdienoje, kuomet aplink mus tiek daug sėkmės istorijų, nuostabių, išblizgintų socialinių tinklų gyvenimų, vienądien nuskamba: sveiki, šiandien Jums papasakosiu savo nesėkmės istoriją.“ Šis spektaklis - tai išpažintis, perteikiama muzika, judesiu ir nesuvaidintu pasakojimu apie jaunas merginas, kurios, trokšdamos kitų meilės ir pripažinimo, praranda save, tikėjimą ir pasitikėjimą savimi. „Jeigu Tavo didžiąją dalį dienos užima mintis apie maistą, mes turime susitikti. Jeigu Tavo artimo didžiąją dalį dienos užima kalorijų skaičiavimas, mes turime susitikti. Jeigu lėkštėje matai ne maistą, o kalorijas, mes turime susitikti. Jeigu nuolat girdi (iš savęs ar kitų), kad esi nepakankama, jeigu nuolat jautiesi per didelė, per liesa, PER – mes turime susitikti. Jeigu nuo pat vaikystės ar paauglystės girdėjai daug liepiamosios nuosakos ir jutai didžiulę kontrolę, jeigu nemeilė sau Tau daugiau nei artima, jeigu po valgio jauti kaltę, jeigu jauti, kad gyveni du gyvenimus: tikrąjį ir tą, kurį matome socialiniuose tinkluose, o tikrasis kelia baimę ir liūdesį, mes turime susitikti. Jeigu nuolat girdi, kad neatitinki kažkokių standartų, jeigu kažkas iš tavo artimų nuolat sako: ė, lenta! Banginis, stora kaulė, stora šiknė kiaulė, vaikščiojantis lavonas, kas tave tokią pagimdė? MES TURIME SUSITIKTI. Ir jeigu jauti gėdą, kai Tau kas nors nuoširdžiai pasako: esi nuostabi! MES TURIME SUSITIKTI! Kažkas pasakė: gyvensim tūkstančius myliu. Tai ir kyla klausimas: nuo kada pradėsim skaičiuoti?"


Japonija - tolima, su savita kultūra ir papročiais valstybė. Ją pažinti nėra taip paprasta. Mūsų tikslas sudominti vaikus tolimos šalies žmonių gyvenimu ir jų puoselėjimomis vertybėmis per senąjį kovos meną Aikido. Aikido reiškia kelią į harmoniją, balansą, meilę ir suderinamumą ( do - kelias; Aiki - harmonija, meilė, suderinamumas, balansas). Dažnai žmonės renkasi Aikido, nes tai yra puikus būdas išvalyti savo mintis ir visiškai susitelkti į tai, ką darome šią akimirką. Tai yra būdas pasiekti harmoniją su pačiu savimi, su savo kūnu, su savo mintimis. Aiki yra vienas pagrindinių Aikido elementų. Šį principą treniruojame, atlikdami individualius judesius, apšilimą, įvairias veiksmų sekas, kurių metu suvienijame rankų, kojų ir galvos judesius su kūno centru, tam, kad kūnas taptų vientisas ir visos jo dalys judėtų harmonijoje. Kai mūsų kūnas tampa pakankamai koordinuotas, galima praktikuoti aikido poroje, kuomet siekiama susiderinti su treniruotės partnerio judesiais. Aikido praktikanto užduotis yra nukreipti partnerio ataką, jo nesužeidžiant. Tokiu būdu žmogus, besitreniruojantis Aikido, siekia harmonijos ne tik su savimi pačiu, bet kartu ir su savo partneriu. Treniruodamiesi Aikido mes ugdome savo asmenybę ir laviname kūną, siekdami visiško suderinamumo ir koordinacijos. Harmonijos galima siekti visą gyvenimą ir tai yra įdomus kelias...


Išmanioji kūryba 3-4 klasėms - žaidybinė interaktyvi edukacija, kurios metu, naudojant inovatyvius metodus, išlaisvinamas mokinių kūrybiškumas.


Mažeikių Henriko Nagio viešoji biblioteka

Užsiėmimo metu suteiksime galimybę moksleiviams išbandyti inžinerinius Fishertechnik ir robotikos (Mindstorm EV3, Lego WeDo 2.0 education) konstruktorius, aptariant jų veikimo principus ir galimybes. Pristatysime sukonstruotą Mindstorm EV3 modelį – „roboto ranką“, moksleiviai galės išbandyti jo galimybes. Praktinio užsiėmimo moksleiviai konstruos robotą nuo pradžios „Detalė + Detalė = Robotas“ ir jį užprogramuos, kad atliktų tam tikrus veiksmus. Bibliotekoje yra dviejų rūšių konstruktorių paketai: inžineriniai „Fischertechnik“, supažindinantys su pagrindiniais mechanikos principais bei energijos, greičio, galios sąvokomis; robotikos konstruktoriai (Mindstorm EV3, Lego WeDo 2.0 education), skatinantys moksleivius konstruojant, programuojant ir eksperimentuojant pritaikyti tiksliųjų mokslų žinias. Užsiėmimo metu vadovas, taikydamas mokymosi žaidžiant metodiką skatins vaikus mąstyti kūrybiškai, kritiškai vertinti situacijas, skatins motyvaciją kurti, sieks, kad moksleiviai patirtų atradimo džiaugsmą, nes su Lego detalėmis viskas įmanoma. Bendradarbiavimas ir darbas komandoje konstravimo procese labai svarbu, nes pritaikomi problemų sprendimo, komunikavimo įgūdžiai ir tuo pat metu lavinami, nes atsiskleidžia įvairios emocijos ir idėjos tampa veikiančiu mechanizmu, kurį sukuria patys moksleiviai.


Kurkime Kalėdų stebuklus drauge ! Tapkite savo draugams Kalėdų seneliu, dovanodami savo rankomis nulipdytas dovanėles – keramikinius žaisliukus. Užsiėmimo metu sužinosime, kodėl yra puošiamos eglutės, kaip keitėsi kalėdinių žaliaskarių puošyba bėgant metams ir pasigaminsime nuostabias rankų darbo kalėdines dekoracijas, kurios gražiausią metų šventę padarys dar jaukesnę. Kiekvienai amžiaus grupei pritaikomas užsiėmimo sudėtingumas. Į švietimo įstaigas važiuojame susidarius ne mažiau kaip 60 asmenų. Net ir mažiausi mūsų dalyviai puikiai sukoncentruoja dėmesį ir sukuria originalius darbelius. Visi kūrybiniai darbai po pirmojo degimo atiduodami mokiniams. Siuntimas įskaičiuotas į kainą. Visomis reikalingomis priemonėmis pasirūpiname.


Kazio Binkio 1938 metais parašyto  „Atžalyno“ centre – be kaltės apkaltintas jaunuolis. Net ir niekinamas, jis neatsižada vertybių, nesiliauja tikėjęs gyvenimu ir kitais žmonėmis. Tai nuotaikinga, įtaigi drama, alsuojanti tarpukario Lietuvos optimizmu ir noru aukotis – vertybėmis, kurių taip trūksta šiandien.

Režisieriaus Jono Vaitkaus žodžiais, šis kūrinys gali tapti pavasariniu lietumi šiandienos teatre – nusigręžusiame nuo pamatinių vertybių, linkstančiame į destrukciją ir neigimą. Vaidinti spektaklyje režisierius pakvietė ne tik patyrusius aktorius, bet ir jo paties vadovaujamo Lietuvos muzikos ir teatro akademijos vaidybos kurso studentus. Tokios entuziazmu trykštančios kūrybinės komandos interpretuotas „Atžalynas“ – puiki galimybė iš naujo atrasti klasikinę Lietuvos dramaturgiją.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Spalva turi didelę įtaką žmonių gyvenimui, yra viena pagrindinių meninės išraiškos priemonių ir neatsitiktinai laikoma populiariausia estetinio jausmo forma. Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje moksleiviams pateiksime pavyzdžių kaip spalvų mokslas susijęs su kitais mokslais – fizika, chemija, optika, psichologija ir matematika. Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai atliks praktines užduotis, lavinančias ir gilinančias spalvos pojūtį ir spalvos suvokimą. Praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami „paruoštukus“, moksleiviai atliks skirtingas spalvines užduotis. Atlikdami užduotis moksleiviai susipažins su spalvų ratu: sužinos pirmines spalvas, sumaišys antrines, vėliau tretines, įves pagalbinį spalvinį ratą achromatinėms spalvoms. Įvairioms spalvoms parinks kuo daugiau atspalvių, išdėstys atspalvius tamsėjančia tvarka, išgaus erdvę spalvomis išdėstydami spalvas tolstančia ir artėjančia tvarka. Mokysis spalvų maišymo. Praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami „paruoštukus“, moksleiviai atliks skirtingas spalvines užduotis. Atlikdami užduotis moksleiviai susipažins su spalvų ratu: sužinos pirmines spalvas, sumaišys antrines, vėliau tretines, įves pagalbinį spalvinį ratą achromatinėms spalvoms. Įvairioms spalvoms parinks kuo daugiau atspalvių, išdėstys atspalvius tamsėjančia tvarka. Moksleiviai taip pat susipažins su esminėmis spalvų kategorijomis: pagrindinės, achromatinės, chromatinės, šviesios, neutralios, tamsios, ryškios, blankios, vėsios, šaltos, šiltos spalvos. Ir sudarys spalvinę kompoziciją pagal duotą kategoriją. Sužinos kokios spalvos yra kontrastingos, kokie pagrindiniai kontrasto dėsniai, kontrastų rūšys; koks ryšys tarp spalvos ir formos; sužinos kas yra koloritas. Edukacinis užsiėmimas moksleiviams bus ne tik puiki terapija, bet ir puiki proga patirti įvairių mokslų sintezę. Moksleiviai išmoks sudaryti spalvinį ratą ir juo naudotis, supras spalvinio kontrasto principus. Suvoks, kad kiekvienas asmuo yra individualus, jo kūriniai ir spalvų filosofija unikalūs.


Orientacinis žaidimas Marijampolėje „Miesto detektyvas“

Tai orientacinis žaidimas, kuris vyksta Marijampolėje. Dalyvių komandos, pagal duotas užduotis, turi surasti objektus ar vietas. Orientacinio žaidimo "Miesto detektyvas" tikslas - aktyviai, per pažintį su miesto kultūros paveldu, ugdyti mokinių sąmoningumą, bei skatinti savarankiškai tyrinėti Marijampolės miestą. Žaidimo uždaviniai: ugdyti vaikų pastabumą, gebėti atpažinti istorijos ir kultūros paveldo ženklus, aktyviai, savarankiškai tyrinėti, suprasti gatvės meno kūrinius. Dalyviai teisingus atsakymus galės surasti žemėlapiuose, lankstinukuose ar internete. Bet teisingo atsakymo vietą, reikia visai komandai nuėjus prie jos įsiamžinti išmaniuoju telefonu. Naudojami metodai: navigavimas remiantis žemėlapiu, istorinių vietų atpažinimas nuotraukose, teksto ar vaizdų paieška informaciniuose miesto stenduose. Siekiama, kad šio žaismingo, savarankiško tyrinėjimo dėka, mokiniai geriau įsisavins Marijampolės miesto istorijos, dailės ir kultūros svarbą. Žaidimą laimi, daugiausiai teisingai išsprendusi užduočių komanda, atlikusi per trumpiausią laiką. Šis užsiėmimas yra skirtas įvairioms klasėms, bet klausimų sudėtingumas ir vertinimas skirtingas atsižvelgiant į mokinių amžių. Suskaičiavus rezultatus apdovanosime nugalėtojų komandą, bet saldžiais prizais pasivaišinsime visi.


Nuotolinis kino teatras! Lietuvių išeivių Amerikoje patirtys Sovietų Lietuvoje dokumentiniame filme “Kelionės namo” arba kas yra ta emigracija iš kitos pusės

Nuo šiol, kino teatru gali tapti bet kuri mokyklos klasė arba bet kurio moksleivio namai, jei mokomasi nuotoliniu būdu! Jei turite kompiuterį (ar kitą įrenginį) bei interneto ryšį – kviečiame vadovėlį vienai pamokai pakeisti į tikrus žmones ir jų tikras istorijas. Ramunės Rakauskaitės dokumentinis filmas “Kelionės namo” – tai nuotaikinga, niekad kine nepasakota istorija apie pirmąsias Amerikos lietuvių akistatas su okupuota tėvyne. Ką jautė ir matė atvykstantys – šiandien nepakartojama bei keista. Karo metais priverstiems palikti šalį filmo herojams įstrigo nostalgiški, naivūs tėvynės vaizdiniai ir lūkesčiai. Tačiau atvykus jų laukė kitokia realybė! Ši grįžimo namo istorija atskleidžia praėjusios epochos dvasią, dviejų civilizacijų sandūrą, spalvingus herojus ir jų netikėtas patirtis. Tai įvadas į daugiašakę, egzistencines problemas keliančią temą – Antrąjį pasaulinį karą bei lietuvių padėtį šiame istoriniame laikotarpyje. Jis ne tik padės kompensuoti mokinių faktinių istorinių žinių trūkumą, bet leis pažvelgti į Lietuvos istoriją visai nauju rakursu, provokuos dabarčiai aktualias diskusijas, leis naujai permąstyti, “laisvės”, „tėvynės“, „tautos“, „patriotizmo“ ir kitas pamatines sąvokas. Susidomėjus šia paslauga, tereikia užrezervuoti norimą laiką Kultūros paso sistemoje ir mes susisieksime su jumis, suformuosime jums nuorodą ir slaptažodį, instruktuosime kaip peržiūrėti filmą bendrai klasėje ar kiekvienam moksleiviui atskirai namuose. Atsidarę nuorodą, įrašysite jums suteiktą slaptažodį ir štai – kino seansas prasideda ten, kur Jūs bebūtumėte! Filmo peržiūra suteikiama kartu su pagalbiniu dokumentu - paruoštu preliminariu temų sąrašu, kuriuo galės pasinaudoti diskusijoms po seanso. Filmo anonsas: https://www.youtube.com/watch?v=ZKk0gDMLrD8


Edukacinė programa „Veltinio fenomenas: tradicija ir dabartis" (2 - 5 kl.)

Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas šiuolaikinių tekstilės menininkių video projektų fragmentais. Didesnis dėmesys skiriamas ekologinės tekstilės sampratai, akcentuojamas sąmoningas žmogaus siekis harmonizuoti santykį su jį supančiu gamtos pasauliu. Demonstruojami šiuolaikinio meno veltinio darbų pavyzdžiai (rankinės, kilimėliai, paveikslai, įvairūs aksesuarai) bei senieji vilnos dirbinių pavyzdžiai (milas, vilnonės kojinės, pirštinės, megztiniai, veltiniai). Išryškinama avių vilnos reikšmė tradicinėje kultūroje. Demonstruojant video siužetą ”Vilnos kelias”, pristatomos tradicinio vėlimo technologijos. Mokiniai praktiškai išbando vilnos kedenimo ir karšimo darbus. Pasakojimai iliustruojami muziejinių eksponatų pavyzdžiais. Kūrybinių dirbtuvių metu pagal menininkių grupės "Baltos kandys" vėlimo technologiją veliamas veltinio sviedinukas.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“

Edukacinė programa - ekskursija „Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“ Europos centre esantis Vilnius pasižymi religijų ir kultūrų įvairove. Miestas, tarsi margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė, kur kiekvienas žiedas – vis kita tautinė kultūra – nulemia puokštės gražumą ir spalvingumą. Tad ir mažiausiam žiedeliui sunykus, skurdėja visuma. Margaspalvėje puokštėje katalikų bažnyčios ir pravoslavų cerkvės, žydų sinagoga ir karaimų kenesa, esami ir tik nuotraukose užfiksuoti statiniai. Šimtmečiais saugodamas kiekvieną žiedą, Vilnius tapo Lietuvos kultūros ir architektūros lobio skrynia. Programos „Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“ metu pakelsime tos skrynios dangtį, tam kad supažindinti mokinius su čia gyvenusių ir tebegyvenančių tautų religijų, kultūros, ir paveldo įvairove. Maršruto trasa įtrauks į miesto erdvių tyrinėjimą, atkreips dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius, ugdys pastabumą ir gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką. Ekskursiją pradėsime nuo pagrindinės šventovės Arkikatedros Bazilikos ir vingiuodami senamiesčio gatvelėmis prisiliesime prie čia gyvenusių, savo maldos namus stačiusių, savo giesmes giedojusių, mokiusių vaikus savąja kalba ištart pirmuosius žodžius vietų. Klausydami profesionalaus gido, fiksuodami nurodytus objektus ar tik jų detales foto priemone, analizuodami ir lygindami išskirtinumus, mokiniai pagilins kultūrų pažinimo, tolerancijos, supratingumo, atsakingumo ir asmeninio tobulėjimo vertę. Ekskursijose naudojami metodai ir užduotys kurios padės geriau įsisavinti ekskursijos turinį –vizualinė medžiaga - istorinės objektų nuotraukos, pačių mokinių darytos tų pačių objektų foto nuotraukos, palyginimai, istorinių ženklų suradimas pastatų eksterjeruose. Programa informatyvi ir nuotaikinga, užduotys kūrybingos ir inovatyvios, pritaikytos įvairaus amžiaus grupėms.


Edukacinė programa "Dingusi Erkiulio pensnė"

Šakių rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Kudirkos Naumiestis–pasienio miestelis, įsikūręs Širvintos ir Šešupės santakoje, prie vienos iš seniausių, ilgiausiai nepakitusios, 500 metų Europos sienos, garsėja čia gyvenusiais, dirbusiais, kūrusiais iškiliais asmenimis: gydytoju, varpininku, Tautiškos giesmės autoriumi V.Kudirka, kunigu A.Tatare, rašytoju P.Mašiotu, poete P.Orintaite, Nepriklausomybės akto signataru, vyskupu J.Staugaičiu ir kt. Spaudos draudimo laikais Naumiestis buvo garsus knygų gabenimo centras. Nuo 1885 m. knygnešio darbą pradėjo J.Luobikis, lietuviškos spaudos gabenimą ir platinimą organizavo A.Baltrušaitis-Antanėlis, M.Barzdaitytė, J.Urbaitis-Bovelninis ir kiti. Knygnešystė – paslaptingas, pavojingas, įvairiausiais būtais ir nebūtais pasakojimais apipintas užsiėmimas, tarsi koks sunkiai išnarpliojamas detektyvas... Ir būtent šiame unikaliame ir įdomiame Lietuvos kampelyje netikėtai pasirodęs Agatos Kristi knygų personažas seklys Erkiulis Puaro edukacijos dalyvius įtrauks į detektyvinį veiksmą, kurio metu keliaudami pagal nuorodas jie ieškos dingusio daikto. Detektyvas Erkiulis, išgėręs rytinę arbatą, išėjo pasivaikščioti ir pametė pensnę... Edukacijos dalyviai atliks proto aštrumo ir sumanumo reikalaujančias užduotis. O kad galėtų jas atlikti, aplankys žymiausias Kudirkos Naumiesčio vietas ir lankytinus objektus (dalis jų yra kultūros paveldo objektai): barokinę Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčią, didžiules betonines, sulig gyvenamuoju namu, liaudies meistro P.Sederevičiaus skulptūras, paslaptingą koplyčią, V. Kudirkos skverą ir paminklą, žavųjį Širvintos taką, Šešupės ir Širvintos santaką, tiltą per Šešupę, vedantį link Mažosios Lietuvos žemių, kurio kitoje pusėje dabar jau nebe Lietuva, o Kaliningrado sritis. Būtent čia ir ėjo knygnešių keliai, buvo gabenamos neįkainojamos vertybės – lietuviška spauda ir knygos, vyko detektyvinių istorijų vertos knygnešių ir žandarų gaudynės. Greičiausių ir nuovokiausių dalyvių laukia siurprizas. Tai kas gi greičiausiai suras dingusią Erkiulio pensnę?


Edukacinė programa „Kalėdiniai burtai Kelmės dvaro rūsių prietemoje“

Kalėdos, arba šventos Kalėdos – senas šaknis turinti žiemos saulėgrįžos, saulės sugrįžimo šventė. Europoje, paplitus krikščionybei, senosios tradicijos susipynė su naujomis, Kalėdas imta minėti kaip Jėzaus gimimo šventę. Katalikiškos Kalėdos švenčiamos gruodžio 25 dieną. Šv. Kalėdų naktis – stebuklų, svajonių ir troškimų išsipildymo metas. Pagal tradiciją Kūčių vakarą mus aplanko magiškos jėgos, įvairios dvasios ir vaiduokliai, pasirengę užmegzti su mumis kontaktą. Tai žinojo dar mūsų protėviai, todėl būtent tuo laikotarpiu burdamiesi ir stengėsi sužinoti savo ateitį, ar išsipildys svajonės, norai ir kiti dalykai. Gyvuoja įvairūs būrimai Kūčių vakarą, per šv. Kalėdas ir visą pokalėdinį laikotarpį. Edukacinės programos dalyviams pasakojama apie kalėdinius būrimus. Praktinėje užsiėmimo dalyje mokomasi tradicinių kalėdinių burtų. Dalyviai išbando spėjimus: iš žirnių skaičiavimo, šiaudų traukimo, iš pėdavimo, batų metimo, pagal paukščių lesinimą (būrimą atlieka tikras gaidys), su veidrodžiu, šešėlių stebėjimo, spėja lėkštučių pagalba ir kt. Vėliau einama į kitą rūsio patalpą ir žibalinių lempų šviesoje sėdama prie stalo ragauti kalėdinio žemaitiško torto.


Edukacinis užsiėmimas „Vilkmergė ar Ukmergė?“

Ukmergės kraštotyros muziejus kviečia į edukacinį užsiėmimą „Vilkmergė ar Ukmergė?", kurio metu ne tik atskleisime Ukmergės vardo kilmę bei raidą, tačiau ir supažindinsime su krašto istorija interaktyviai! Šis edukacinis užsiėmimas - lyg integruota istorijos pamoka, kurios metu dalyviai supras, kad istorijos galima mokytis ne tik mokyklos suole. Mokiniai, atlikdami užduotis, paremtas žaidimo principu, atskleis svarbiausias Ukmergės istorijos detales, atliks komandines ir savarankiškas užduotis, dekoruos medinį pakabuką bei akimirkai pasijus istorinės Vilkmergės gyventojais!


Ar valgėte maistą, kuris būtų skanus, maistingas, natūralus ir sveikas? Sakysite, tokio XXI a. beveik nėra. Netiesa. Mes kviečiame jus  susipažinti su  Ilzenbergo dvaro ūkiu ir jame  gaminama  produkcija. Ir  ne tik! Daugelį produktų, kuriuos mes gaminame, jūs galėsite paragauti ir tuoj pat įvertinti. Tvaraus kulinarinio paveldo edukacija „Darnoje su gamta vardan sveiko maisto ir žydresnės Baltijos jūros“ prasidės apžvalgine ekskursija, kurios metu dalyviai susipažins su Ilzenbergo dvaro ūkio specifika, aplankys ūkio fermą, paukštidę, bityną, sodą, šiltnamius, vynuogyną, naudojamos žemės ūkio technikos parką. 2019m. Ilzenbergo dvaro ūkiui įteiktas Lietuvos gamtos fondo (LGF) įsteigtas „Baltiją tausojančio ūkininko“apdovanojimas. Į šį apdovanojimą gali pretenduoti ūkiai, tausojantys žemę ir  gamtai nedarantys taršos. Ilzenbergo dvaro ūkis veiklą vykdo natūralios žemdirbystės principais ir kol kas yra vienintelis toks ūkis dvare ne tik Lietuvoje, bet ir Latvijoje bei Estijoje. Po to mokiniai keliaus į dvaro oficiną (šeimininko namą), kuriame, gidas  pristatys darnoje su gamta užaugintus ir natūraliai pagamintus dvaro produktus, jų gamybos technologiją, degustavimo specifiką, net eigą. Išklausę gido pasakojimą, mokiniai atliks praktines  užduotis: 1-4 kl. mokiniai, pasiskirstę grupėmis po 4 - 5, iš paruoštų kortelių surinks teisingą dvaro produkcijos gamybos kelią, kuris atitiktų edukacijos pavadinimą; 5-8 klasių mokiniai orientuosis į tiriamąją veiklą ir su išmaniaisiais telefonais atliks interaktyvią užduotį, o 9-12 klasių mokiniai, kaip tikri detektyvai, iššifruos Cezario kodu užrašytą Ilzenbergo dvarui svarbią mintį. Gidas užduočių lape patikrins ar raktiniai žodžiai teisingi.
          Pirmieji, teisingai atlikę užduotį, gauna prizą! Edukacija užbaigiama įsimintinu dvarišku siurprizu – švediškos patrankos šūviu!


Edukacija vyksta naujai įrengtoje edukacinėje erdvėje „Odos dirbtuvėlės". Užsiėmimo pradžioje vaikams skaidrių pagalba pristatoma trumpa bato istorija su gausiomis iliustracijomis ir įdomiais faktais. Avalynės istorija – tarsi kupinas atradimų ir ieškojimų romanas. Kaip tu saugotumei kojas nuo įkaitusio dykumų smėlio? O su kokia avalyne bristumei per sniegynus? Ateik ir sužinok, kokio ilgumo bato nosis kėlė pavydą aplinkiniams ir kas pirmieji pradėjo avėti aukštakulniais. Kada atsirado pirmoji „tikra" batų pora? Tapkite dizaineriais, sukurkite naujus stilius ir pasiūlykite juos savo draugams, o gal ir miesto gyventojams... Edukacijoje supažindinama su avalynės istorija, odinių batų sandara ir siuvimo procesu. Praktinėje dalyje vaikai iš atskirų detalių, sutvirtinamų „velcro" juostelėmis (lipukais), „pasiuva" batus, sužino, kaip išmatuoti pėdą prieš pradedant darbą, pagal pasirinktą iškarpą piešia savo svajonių kurpaites.


ANDERSENO SAPNAS (Alavinis kareivėlis) spektaklis ir po jo diskusija su kūrybine grupe (zoom programėlėje) (Nuotolinė paslauga)

“Anderseno sapnas“. Tai legendinio Danų pasakų kūrėjo H. K. Anderseno istorija apie dvidešimt penkis alavinius kareivėlius, kuriuos nulipdė iš alavinio šaukšto. Alavo užteko tik dvidešimt keturiems tvirtiems kareiviams, paskutinysis iš jų turėjo tik vieną koją, tačiau tai jam nesutrukdė būti ne mažiau narsesniu, kitokiu nei jo ginklo broliai. Istorija apie kareivėlį - kupiną tikėjimo savimi, drąsos bei ryžto. Apie tai, kaip įsimylėjęs įstabaus grožio, į save panašią, ant vienos kojos šokančią baleriną, jie kartu ištveria daugybę negandų ir kliūčių. H. K. Andersenas, vertinęs gyvenimą vaiko, poeto, filosofo žvilgsniu, kūrė pasakas, kuriose atsispindi daugybė vaiko psichologijos dėsningumų. Jo kūryboje daiktai, gyvūnai, augalai yra sužmoginti, o už jų visai nevaikiškų ydų slypi gyvenimo ir žmonių santykių esmė, gailestingumas ir liūdesys dėl gyvenimo netobulumo. Spektaklio „Anderseno sapnas“ režisierė Oksana Dmitrijeva – žymi Ukrainos kultūros veikėja, Charkovo miesto Valstybinio akademinio lėlių teatro vyriausia režisierė, docentė, kuri pastatė 45 spektaklius. Spektaklio „Anderseno sapnas“ dailininkė Natalija Denisova – Charkovo miesto Valstybinio akademinio lėlių teatro vyriausia dailininkė, dėstytoja, puikiai žinoma ne tik Ukrainoje, bet ir už jos ribų. Spektaklis skatins mokinių kritinį mąstymas, ugdys kūrybiškumą, dvasingumą. Skatins iš naujo pažinti ir įvertinti meilės jausmo prasmę.


Scenarijaus autorė - Gintarė Greičienė, kompozitorius - Aras Žvirblys. Palėpė – paslaptingiausia namų vieta. Joje, seniai praradę savo paskirtį, miega pamiršti daiktai. Išmintingas, apdulkėjęs veidrodis, žvaigždžių liga sergantis smuikas, daugybę paslapčių slepianti spinta, šimtą metų nevartytas nuotraukų albumas – niekas nebeprisimena, kaip jie čia pateko ir nežino, ar  kada nors kam nors dar bus reikalingi. Bet vieną dieną palėpės ramybė sudrumsčiama – iš seno stalčiaus iškrenta raktas Numeris Du. Pažadinęs visus palėpės gyventojus, jis imasi ieškoti savo spynos. Ar nesutrukdys kiti daiktai jam siekti svajonės? Ar suras senas surūdijęs raktas savo spyną? Ar pavyks ją atrakinti ir kas už jos slepiasi? Kokie nuotykiai ir pavojai jo laukia? Apie tai ir dar daugiau sužinosite spektaklyje "Seno rakto istorija".