Edukacinė programa „Tradiciniai lietuvių liaudies muzikos instrumentai: pažink, pasigamink, muzikuok“  6-12 kl.

Programoje  kviečiama susipažinti su lietuvių liaudies tradiciniais  muzikos instrumentais, jų istorine raida, regioniniais ypatumais, išgirsti netikėtus buities daiktais (botagu, pjūklu, buteliu ir kt.) išgaunamus garsus. Programoje pristatomi tradiciniai lietuvių liaudies muzikos instrumentai: įvairių tipų kanklės, ragai, kerdžiaus trimitai,  birbynės, sekminių ragelis, ožragis,  dūdmaišis, dambrelis, molinukai, basedlė, pūslinė, cimbolai, būgnas,  rankų darbo (senovinis) smuikas, įvairių tipų armonikos, bandonija, skudučiai, lumzdelis, džingulis, žvanguliai, skrabalai, tabalai, tarškynė, terkšlė-karutis  ir kt,  Visus išvardintus instrumentus vaikai galės išbandyti patys. Programos metu vaikai  bus aktyvūs muzikavimo proceso dalyviai. Terkšlėmis ir kleketais piemenys varinėjo gyvulius, vaikė paukščius iš javų ir sodų, žaidė, tačiau tai gali būti ir puikūs instrumentai muzikuojant, kuriais galima išgauti įvairias ritmines figūras. Su terkšlėmis-karučiais bus suteikta galimybė pademonstruoti ir savo greitumą. Vaikai susipažins su piemens lazda (skambančiais kamanų žiedais), ne tik mediniais, bet ir autentiškais metaliniais skrabalais, kuriuos piemenys rišo karvėms po kaklu ir iš barškėjimo nustatydavo, kur ganosi gyvuliai. Edukacijos pabaigoje vaikai turės galimybę pasigaminti po skudutį ir nendrinę birbynę, sukurti muzikinę kompoziciją.


Skrabalų virtuozo koncertinė programa - edukacija

Karolis Šileika SKRABALMAN – programos vykdytojas, žinomas atlikėjas, organizavęs ir surengęs ne vieną koncertą - edukaciją visoje Lietuvoje. Sėkmingai pasirodė televizijos laidose TV3 „Lietuvos talentai“, LRT "Duokim garo", LNK "Mes vieno kraujo" bei spėjo pavergti žiūrovų širdis pozityvios emocijos kupina muzika ir gebėjimu patraukliai naujam skambesiui prikelti unikalų, lietuvišką, medinį mušamąjį instrumentą - Skrabalus. Programos vykdytojas ne kartą organizavo ir vedė edukacijas - koncertus įvairių Lietuvos rajonų švietimo įstaigų mokiniams ir puikiai sugebėjo perteikti lietuviško muzikos instrumento – skrabalų skambesio patrauklumą jauniems žmonėms, pristatydamas instrumento istoriją ir padėtį šalies kultūroje bei unikaliai panaudodamas šiuolaikinės muzikos kontekste. Programa parengta įvairaus amžiaus mokiniams, atsižvelgiant į jų poreikius bei galimybes. Mokiniai programos metu galės susipažinti ne tik su skrabalų muzika, bet ir pabendrauti su charizmatiškuoju skrabalų virtuozu. O taip pat mokiniai turės galimybę ir patys gyvai išbandyti grojimą skrabalais, pajausdami atsipalaidavimą bei puikias emocijas. Programos vadovas į edukacijų - koncertų vietas vyks pats pagal poreikį. Įvykus tam tikroms aplinkybėms, užsiėmimus gali vesti ir nuotoliniu būdu.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kaip atrodė Lietuva prieš daugiau nei 100 metų, skelbiant Vasario 16-osios aktą? Kokių profesijų žmonės tuo metu gyveno? Edukacijos metu keliausime po Signatarų namų ekspoziciją ir bandysime įsijausti į XX a. pr. virėjos, kalvio, raštininko, auklėtojos, kepėjos ir agronomo profesijas bei pagalvoti, kaip šie žmonės suprato laisvę ir kokiais būdais galėjo prisidėti prie naujos valstybės kūrimo. Aptarsime, koks mūsų vaidmuo šiuolaikinėje demokratinėje visuomenėje. Taip pat iš arčiau susipažinsime su vienu iš signatarų - Jonu Basanavičiumi, bei aplankysime Nepriklausomybės akto pasirašymo kambarį. Jūsų laukia linksmi žaidimai ir interaktyvios užduotys, kurios sukurs smagią ir įsimintiną apsilankymo muziejuje patirtį.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ši edukacinė programa vykdoma Šilutės H. Šojaus dvaro restauracinėse patalpose, kuriose sukurta jauki ir saugi aplinka, tinkamai įrengta mokymams. Programa skirta mokyklinio amžiaus vaikams, siekiant juos supažindinti su emalio menu, jo istorija, technikomis ir praktiniu pritaikymu.
Programa apima teorinius ir praktinius užsiėmimus. Vaikai supažindinami su emalio meno istorija nuo senovės Bizantijos laikų iki šių dienų, sužino, kaip emalis buvo naudojamas papuošalams, indams, skulptūroms ir kitiems dekoratyviniams objektams kurti. Tai padeda plėsti žinias apie meną ir kultūrą.
Po teorinės dalies dalyviai gauna savo vario plokšteles ir jas paruošia naudojimui. Jie nusprendžia, ar jų kūrinys bus papuošalas, ar interjero detalė, ir pasirenka spalvas bei piešinius.
Praktiniuose užsiėmimuose vaikai patys išbando emalio gamybą ir eksperimentuoja su emalio dengimu ant mažų paviršių. Kiekvienam dalyviui suteikiama asmeninė vieta su paruoštomis medžiagomis ir įrankiais. Emalis yra medžiaga, sudaryta iš stiklo ir įvairių metalų oksidų, kurie lemia jo spalvą ir lydymosi temperatūrą. Kiekviena spalva turi savo kodą ir spalvų paletę, padedančią atskirti, kokia spalva bus, kai emalis išsilydys. Paprastai emalis kepamas specialioje krosnyje, kurios temperatūra siekia nuo 700 iki 900 laipsnių Celsijaus.
Pirma, emalio milteliai, kurie būna jau paruošti gamybai, sumaišomi su distiliuotu vandeniu ir naudojami. Tada, naudojant mentelę (steką) arba teptuką, emalis dedamas ant vario plokštelės. Prieš tai plokštelės paviršius turi būti tinkamai paruoštas: nušveistas, švariai nuplautas ir nuriebalintas.
Kaip tinkamai dėti emalį, parodo profesionali juvelyrė. Tokiu būdu vaikai gauna teorinių žinių ir praktinių įgūdžių, padedančių suprasti šį senovinį ir gražų meną.
Iškepus emalio ruošinius, vaikai išsineša namo ne tik gerą emociją, bet ir savo sukurtą meno kūrinį, kuris ilgai primins apie šią įdomią ir kūrybingą patirtį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Senieji lietuvių liaudies muzikos instrumentai

Šios edukacijos tikslas –  paskatinti vaikus domėtis senosiomis muzikavimo tradicijomis ir muzikuoti savo gyvenime.

Edukacinio užsiėmimo dalyviai turės išskirtinę galimybę aplankyti Lietuvos nacionalinio muziejaus etnografijos saugyklą, kurioje susipažins su tradicinio Lietuvos kaimo kasdienybe. Prieš šimtmetį ar dar seniau gyvenusių kaimo žmonių neatsiejama gyvenimo dalis buvo muzika. Kiekvienas nuo pat mažumės buvo skatinamas ir mokomas ne tik dainuoti bei groti, bet ir pats pasidaryti muzikos instrumentų. Dalyvaudami edukacijoje vaikai išgirs daug netikėtų istorijų apie pačius įvairiausius muzikos instrumentus: kankles, birbynę, dūdmaišį, kleketą, dambrelį, terkšlę bei daugelį kitų, ir sužinos, kodėl ir kokia proga kiekvienas iš jų skambėdavo. Užsiėmimo pabaigoje pasitelkę vaizduotę moksleiviai nusikels į senąjį Lietuvos kaimą ir kartu su edukatore pamėgins sugroti bei sudainuoti smagią lietuvių liaudies dainą.

Edukacija sukurta Lietuvos nacionalinio muziejaus padalinyje „Istorijų namai“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Orientacinė ekskursija VILNIAUS GETO GRINDINIU

Ši edukacija nepanaši į įprastą ekskursiją, nes jos metu lankomus objektus dalyviai turės rasti patys, lydimi mūsų gido per išmanųjį telefoną.
Pasitelkdami savo orientavimosi įgūdžius dalyviai praeis 2,5 km maršrutą ir sužinos Vilniaus Didžiojo geto istoriją. Ekskursijos metu jie susipažins su žydų tautybės žmonių, gyvenusių gete, biografijomis, tragiškais kai kurių jų likimais, taip pat pažins buvusio geto teritoriją, čia veikusias įstaigas ir jų veiklą.

Kas palaikė žmonių dvasią ir viltį? Kas neleido jiems palūžti gyvenant žiauriomis sąlygomis bei suvokiant savo tragišką likimą? Tai geto teatras, geto biblioteka, tai labai pavojingas bet be galo reiškingas darbas slepiant žydiškas vertybes nuo sunaikinimo, tai poezija arba piešimas.

Apie visa tai - išsamiai ir aiškiai, įterpiant čia gyvenusių žmonių tikras istorijas, pasakojame šioje orientacinėje ekskursijoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


,,Inicialai- M.K. Čiurlionio ir mano" - tai kūrybinis užsiėmimas menininkų Česnulevičių kūrybos namuose ant Ratnyčėlės upės kranto - skulptoriaus Tauro ir menotyrininkės Aušros studijoje. Supažindinti XXI a. jaunimą su genialia Asmenybe, kurios vardas jau antrą šimtmetį yra mūsų šalies vizitinė kortelė, pristatyti vieną iš M.K. Čiurlionio kūrybinio palikimo dalių - grafiką ir  inicialus yra vienas iš siekiamų edukacijos tikslų.
Jausti Čiurlionio Druskininkus, eiti Čiurlionio pėdomis Ratnyčėlės krantais, klausytis miško ošimo, upės čiurlenimo, paukščių garsų ir po to kurti savo vardo inicialus yra šiam užsiėmimui keliamas uždavinys.
M.K. Čiurlionis buvo vienas  pirmųjų lietuvių liaudies parodų iniciatorių ir organizatorių, - tą prisimindami, rengsime savo kūrinių parodą ir mes.
Pabaigai - kuklios vaišės su istorija.
Juoda arbata ir bandelė - toks neretai buvo Čiurlionio visos dienos maistas gyvenant ar studijuojant toli namų.
Jauki studijos aplinka prie židinio padės nurimti ir auginti vidinės pilnatvės jausmą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Idėja Lietuvai: Mokytojas – prestižinė profesija iki 2025 metų. Realu?...
Ar įmanoma į mokymąsi žiūrėti ne iš savo varpinės, ne iš savo patirties? Vargu, todėl kūrybinė komanda nėrė ne tik į skambius valstybės planus, bet ir į savo atsiminimus, patirtis, išgyventas situacijas ir jausmus mokykloje. Iš to susidėjo labai spalvingas, siurrealistinio vakarėlio paveikslas, kurio metu, bešvęsdami prestižinę profesiją, veikėjai užduoda žiūrovams klausimus: kokią mokyklą prisimenate jūs? Ar norėtumėte, kad į tokią pačia eitų jūsų vaikai? Jūsų svajonių profesija? Ne mokytojas? O kodėl ne mokytojas? Juk, rodos, čia slepiasi pasaulio esmė: patirties perteikimas, dalinimasis žiniomis ir atradimai, žmogiškojo ryšio pridėtinė vertė.. Tai kodėl visgi – ne mokytojas?


Edukacinė programa „Dailieji Jonavos krašto amatai“ (1 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradiciniais Jonavos krašto amatais bei jų interpretacijomis šiuolaikiniame mene ir madoje. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti, populiarinti tradicinius Jonavos krašto amatus, verslus, išryškinti jų vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Pristatyti ir garsinti Jonavos krašto tradicinio meno kūrėjus. 3. Skatinti tautinio paveldo produktų gamybos technologijų perimamumą, pratęsti tiesioginį amato perimamumą. 4. Skatinti kartų vienybę, suteikiant
galimybę amatininkams pasidalinti sukaupta patirtimi. 5 Sudominti mokinius nauja etnografine ekspozicija. 6. Skatinti mokinių verslumą. Užsiėmimo metu didesnis dėmesys skiriamas Jonavos krašto drožybos amato puoselėtojams. Virtualiai aplankomos Jonavos krašto sertifikuotų amatininkų kūrybinės dirbtuvės -  demonstruojama video siužetų/ pasakojimų ištraukos. Išryškinama kryždirbystės ir liaudies skulptūros vertė. Lankydami etnografinę ekspoziciją mokiniai turi galimybę tyrinėti Jonavos krašto medžio audėjų, mezgėjų, šiaudinių sodų, verbų pynėjų, margučių margintojų, kalvių darbus. Rengiama viktorina, kuriai klausimus virtualiai pateikia Jonavos krašto amatininkai. Demonstruodami tradicinio meno dirbinius bei senuosius namų apyvokos rykus amatininkai yra parengę interaktyvias užduotis, skatinančias plėsti etninės kultūros žinias, sužadinti domėjimąsi liaudies menu.
Siekiamas poveikis: mokiniai suvoks tradicinių amatų vertę šiuolaikinei kultūrai, susidomės muziejaus etnografine ekspozicija,  susipažins su įvairiomis senųjų amatų rūšimis, vietos amatininkų darbais, gebės įvardinti senuosius rykus bei žinos jų paskirtį. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


„Interneto detektyvas“ Atrask tiesą ir venk melagienų.

Kviečiame vyresnių 10-12 klasių mokinius dalyvauti unikalioje edukacijoje, kurioje išmoksite kritiškai vertinti informaciją internete ir tapti atsakingais skaitmeninio turinio kūrėjais. Dalyvaudami interaktyviose socialinėse simuliacijose, įgysite įgūdžių, leidžiančių atpažinti dezinformaciją, manipuliaciją ir melagingas naujienas. Akyvaizdžiai pamatysite ir galėsite įsivertinti kiek kainuoja jūsų reputacijai žaibiškas ir neapdairus reagavimas į skambias antraštes ar manipuliatyves nuotraukas. Edukacijos metu sužinosite, kaip atsirinkti patikimus šaltinius ir konstruktyviai bei prasmingai diskutuoti apie jums aktualias problemas. Tai ne tik suteiks jums vertingų žinių, bet ir padės tapti sąmoningesniais skaitmeninės erdvės dalyviais. Prisijunkite ir tapkite skaitmeninės atsakomybės lyderiais. Užsiėmimo trukmė: 60 min. Dalyviai: 10-12 kl. moksleiviai. Vieta: Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Apsilankę edukacinėje programoje Jono Biliūno muziejuje jaunesniųjų klasių mokiniai turės ypatingą galimybę išgirsti tik 28-erių metų sulaukusio rašytojo gyvenimo ir kūrybos legendą, pateikiamą vaizdingai ir profesionaliai. J. Biliūno asmenybės moralinės vertybės yra jo kūrinių pamatinės nuostatos. Nemažos kūrinių dalies mintis užsimezgė tėviškėje, todėl unikali patirtis apie tai kalbėtis rašytojo namuose, kur visa vyko prieš 140 metų! Programa vyksta ne tik troboje. Muziejaus erdvė didžiulė, norintys su vėjeliu nuskrieja muziejaus kalvių sumeistrautais račiukais (kaip „Joniuko“ piemenėlis) nuo sodybos kalniuko. Paragaujame iš seno tėviškės šulinio gelmės svirtimi pasemto skaniausio vandens. Muziejaus tikslas – su kiekvienu bendrauti meilės kalba. Ypač vaikai yra kaip žiedą skleidžiančios baltosios lelijos (J. Biliūno apibūdinimas). J. Biliūno muziejuje mes nesigėdijame ašarų, nebijome tylos, mokomės išklausyti neskubindami, nesijuokiame pašaipiai, prisipažįstame ko nežiną. Pasiryžkite aplankyti „Gerumo pamokas Jono Biliūno sodyboje“! Programos dalių laikas paskirstomas, susitarus su dalyviais.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Karaliai ir karūnos Vilniuje“

Gedimino laiškuose Vilnius vadinamas „karališkuoju miestu“. Programos metu aiškinsimės karališkojo miesto reikšmę,
karaliaus - valdovo ženklus, ieškosime jų Vilniaus senamiesčio erdvėse. Pažintį su karališkais rekvizitais pradėsime prie
Karaliaus Mindaugo paminklo, toliau „valdovų keliu“ keliausime per senamiestį ieškodami karūnų ir jas atitinkančių ženklų,
bandysime įminti jų reikšmes, pasiklausysime legendų ir tikrų istorinių faktų apie karalius. Aplankysime vietas, kur buvo
sveikinami atvykę į miestą valdovai, įsivaizduosime vykusias iškilmes. Apjungsime miesto istorijos faktus ir kultūros paveldo
ženklus į vieną visumą, atskleisime jo savitumą ir vertybes. Atkreipsime dėmesį į smulkias, kartais sunkiai pastebimas, bet
iškalbingas architektūros, meno detales, bylojančias apie senojo Vilniaus didybę ir svarbą. Mokiniai bus skatinami tyrinėti
juos supančią aplinką bei skaityti ir domėtis istorine, mitologine literatūra. Mokiniai įsitrauks į gyvą miesto erdvių
tyrinėjimą, kuris skatins domėtis įvairiais miesto architektūros, meno elementais, miesto istorija ir jo legendomis, ugdys
vaikų pastabumą, gebėjimą orientuotis ir suprasti miestą, ugdyti kultūrinį - istorinį sąmoningumą bei gebėjimą užsimegzti
asmeninius santykius su vizualiuoju menu. Mokiniai edukacinės programos - ekskursijos metu sužinos apie Vilniaus svarbą
Lietuvos ir Europos istorijos raidoje, pajus pasididžiavimą Lietuvos sostine. Bus pasitelkiama vizualinė medžiaga (paveikslų
nuotraukos, atvirukai, piešiniai, žemėlapiai), turinį papildančios - miesto legendos,  užduotys skatinančios aktyviai dalyvauti, tyrinėjant Vilniaus senamiestį - apibendrinti gautas žinias,
Edukacinės programos turinys ir forma pritaikyta pagal amžiaus grupę.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Šio užsiėmimo metu vaikai taikydami skirtingas kūrybiškumo technikas sužinos apie kūrybos kultūrą. Diskutuos apie jiems žinomus menininkus, jų darbus, išbandys kūrėjo vaidmenį.
vaikai bus supažindinti su 5 skirtingomis kūrybiškumą skatinančiomis technikomis. Jų pagalba sužinos kaip galima kurti, kai nežinai nuo ko pradėti, kaip prisišaukti įkvėpimą, kaip kuria menininkai ir kas yra kūrybiškumas.
Vaikai bus skatinami diskutuoti kūrybiškumo tema, atsikratyti stereotipų, kad nemoka ar negali kurti.
Kiekvienas pristatys savo kūrybinius eksperimentus ir pasidalins, su kokiais sunkumais susidūrė, ką išmoko.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Šifras „Laisvė“: sukurk partizaninį simbolį!

Slaptažodžiai, slapyvardžiai skamba kaip burtažodis ar greitakalbė, tačiau jie buvo neatsiejami partizaninio karo dėmenys. Pasak Jurgio Ožeraičio-Mažeikos, „Be slaptumo nėra galima jokia pogrindinė veikla ir užsibrėžto tikslo pasiekimas. Paslaptis, priesaika – svarbiausias pogrindžio pagrindas.“ Vyriausioji partizanų vadovybė, kurios priešakyje stovėjo gen. Jonas Žemaitis-Vytautas, buvo šifruojama raide L arba žodžiu Laisvė.

Šio edukacinio užsiėmimo metu kviesime 1-4 kl. mokinius atverti duris į paslaptingą partizaninio karo pasaulį. Užsiėmimo metu bus ne tik atskleistos partizaninio karo sąsajos su Vasario 16–ąja, bet ir jų slaptos kovos bruožai. Mokiniai, laikydamiesi partizanų nustatytos tvarkos, turės susigalvoti slapyvardį ir sukurti laisvės kovotojų simbolį – apdovanojimą partizaniška technika.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinis - dokumentinis filmas „Bilietas į niekur“

Edukacinis – dokumentinis filmas, skirtas psichotropinių medžiagų vartojimo prevencijai.
Moksleiviams nuo 7 iki 12 klasės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Miestinėtojų pamoka „Be ko Vilnius nebūtų Vilnius“ su gide ir knygų autore Rūta Norkūne

Literatūrinis susitikimas su gide ir knygos vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ autore Rūta Norkūne. Susipažinsime su knygos personažais ir išsiaiškinsime kas yra miestinėjimai. Svarstysime, be ko Vilnius nebūtų Vilnius? Kas yra sostinės simboliai? Kokius sostinės istorijos faktus apie žmones ir vietas pasakoja legendos?  Atsakymų ieškosime žaisdami ir daikteliaudami. Susitikimą apibendrinsime ir žinias pasitikrinsime žaibo greičio protmūšyje apie Vilnių.

Susitikimo metu mokiniai susipažįsta su svarbiausiais Vilniaus senamiesčio kultūros paveldo objektais, simboliais ir legendomis. Žaidybinės ir patyriminės veiklos įtraukia kiekvieną mokinį ir padeda atrasti miesto pažinimo ir skaitymo džiaugsmą.

Edukacinį užsiėmimą veda gidė ir edukatorė Rūta Norkūnė, Interaktyvių edukacinių ekskursijų vaikams ir suaugusiems iniciatyvos „Idėjų karalystė“ įkūrėja, pažintinių knygų vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ (2021 m. pažintinės metų knygos vaikams nominantė) ir „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autorė.

Jei nerandate tinkamo laiko, norėtumėte keisti maršrutą ar turite papildomų klausimų, susisiekite el. paštu idejukaralyste@gmail.com arba nurodytu telefonu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


LAISVĖS ĄŽUOLAI: Lietuvos tautinio atgimimo ąžuolyno istorija (Nuotolinė paslauga)

Jei norite sužinoti, kodėl ąžuolas vadinamas ypatingu medžiu ir kaip jis susijęs su Lietuvos tautiniu atgimimu, – šis edukacinis užsiėmimas kaip tik Jums! Kviečiame į virtualų pasivaikščiojimą po daugiau nei tris dešimtmečius žaliuojantį unikalų kultūros paveldo objektą – Lietuvos tautinio atgimimo ąžuolyną. Išgirsime jo atsiradimo istoriją, sužinosime viską apie mitais ir legendomis apipintą girių karalių ĄŽUOLĄ. Kartu suvoksime, jog istorija, biologija ir net geografija gali puikiai viena kitą papildyti bei padėti mums įgyti platesnį mus supančio pasaulio vaizdinį.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Ukrainiečių dramaturgas Pavlo Arie pjesę „Civilio dienoraštis” parašė per pirmąsias 14-a Rusijos karo prieš Ukrainą dienų. Šie jautrūs, autoriaus išgyventi tekstai mums ir mūsų palikuonims suteikia galimybę sužinoti tiesą apie tai, kas įvyko. Tai nėra tik literatūra. Tai yra gyva, skausminga, vis dar tebepūliuojanti šiandiena.
Visa Europa, visas pasaulis yra nežinioje. Žmonės nežino ir nesupranta, kaip gyventi, kai jų šalyje vyksta karas. Baimė ir nežinojimas, kaip išspręsti problemą, sukuria chaosą. Suniokoti miestai, prarasti namai, nepriteklius, ekonominė suirutė. Bet svarbiausia visame kame buvo, yra ir bus žmogus. Jo vidinės kovos – nerimo, įtampos ir vilties – kelias…
Pajuskite tuos įvykius, kartu su aktoriumi ir žiūrovais išgyvendami šias 14 dienų.
14 dienų, kai visas tau pažįstamas, mylimas, laisvas pasaulis tampa kitokiu.
14 dienų nuo visiško žinios apie karą neigimo iki susitaikymo su situacija.
14 dienų, kurių kiekviena yra naujas gyvenimas.
14 dienų netekties ir skausmo.
14 dienų, kai gyvenimas jau niekada nebebus toks, koks buvo iki šiol.
Ar taip bus?


Miesto herbas (1-4 kl. išvykstamasis Kauno mieste ir rajone)

Edukaciniame užsiėmime susipažinsite su Kauno miesto herbų istorinėmis detalėmis: aptarsime tauro simbolį, jo pokyčių raidą herbo skyde. Taip pat sužinosite ir apie kitus miesto herbo simbolius bei kaip jie kito bėgant metams ir keičiantis istorinėms aplinkybėms. Praktinėje užsiėmimo dalyje nusilipdysite molinį suvenyrą su Kauno simboliu tauru.
Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto negalia, galime pravesti vaikams su judėjimo ar klausos negalia. Apie poreikį užsiėmimą pravesti vaikams su intelekto ar judėjimo ar klausos negalia prašome informuoti užsakymo metu. Išvykstamasis užsiėmimas vedamas Kaune ir Kauno r., kai grupė ne mažesnė nei 18 vaikų.


Mažiesiems vilniečiams Bernardinų sodas – viena mėgstamiausių žaidimų vietų. Tačiau ar kada teko susipažinti su šio ypatingo parko istorija, čia besistiebiančiais augalais ir medžiais? Įvairius sodo kampelius tyrinėsime per patirtis – liesdami, uosdami, ragaudami, klausydamiesi. Magiškos gilės mums primins apie pačias seniausias vietovės istorijas, pažinę Bernardinų vienuolyno mūrus patys lipdysime savo plytas, užsukę į buvusį vienuolių sodą ragausime arbatos ir bandysime įspėti vaistažolių kvapus…


Edukacija „Scenos kalbos treniruotė“ ( išvažiuojamoji 5-12 klasėms)

Kūrybinė edukacija „Scenos kalbos treniruotė" skirta 5-12 klasių mokiniams. Ši edukacija yra tęstinė, todėl pažintis su scenos kalba gali tęstis toliau, žengiant mokiniui į vyresnes klases. Kuo kalbėjimas scenoje skiriasi nuo kasdienio kalbėjimo? Kaip aktoriai lavina artikuliaciją, kvėpavimą, išmoksta valdyti intonaciją? Kas yra balso jėga? Šie ir kiti klausimai sufleruojami edukacijos lankytojams, kurie kartu su Alytaus miesto teatro aktoriumi Eugenijumi Rakausku ieško atsakymų praktiniame scenos kalbos meno užsiėmime. Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai supažindinami su kalbos ir balso ypatumais, atlieka dikcijos ir kvėpavimo pratimus, bando įveikti greitakalbių iššūkį. Kartu jie susipažįsta su kūrybiniu procesu, aktoriaus pasirengimu vaidmeniui, siekia atrasti sceninio žodžio įtaigumą ir nekasdienio skambesio tobulumą. Pirmasis pažintinis susitikimas gali tęstis toliau, gilinantis į scenos kalbos meno subtilybes.


Fotograma – šešėlinio vaizdo drama (9-12 klasė)

Edukacija „Fotograma - šešėlinio vaizdo drama“ skirta 9-12 klasių mokiniams, suteikianti unikalią galimybę giliau susipažinti su fotogramų kūrimo procesu. Užsiėmimų metu mokiniai kurs savo šešėlinius vaizdus naudodami įvairius objektus ant fotosensitivityvaus popieriaus, o vėliau ryškins savo kūrinius fotolaboratorijoje. Ši edukacija integruoja chemijos ir fizikos žinias, leidžiant mokiniams tyrinėti šviesos ir chemikalų sąveiką, bei ugdyti jų supratimą apie tradicinius fotografijos metodus.

Edukacija lavins mokinių kūrybiškumą, kritinį mąstymą, komunikavimo, pažinimo ir skaitmenines kompetencijas. Praktiniai užsiėmimai skatins mokinius eksperimentuoti su šviesa ir objektais.

Edukacija „Fotograma - šešėlinio vaizdo drama“ praturtins mokinių mokymosi procesą, suteikdama praktinių ir teorinių žinių bei įgūdžių, reikalingų šiuolaikiniame pasaulyje, skatindama visapusišką jų tobulėjimą. Tai puiki galimybė integruoti kūrybinius, mokslinius ir technologinius aspektus į ugdymo procesą, taip prisidedant prie moksleivių visapusiško vystymosi.

Fotografijos muziejaus edukacinių užsiėmimų vadovai - muziejininkai ir profesionalūs fotografai.


Cianotipijos dirbtuvės MĖLYNOJO ANGELO PASLAPTIS

Užsiėmimo metu dalyviai susipažins su vienu iš pirmųjų fotografinio vaizdo gavimo būdų – cianotipija, dar kitaip vadinamu saulės atspaudu, mėlynuoju atspaudu. Šis edukacinis užsiėmimas dalyviams padeda suvokti fotografijos procesą, supažindina su cianotipijos atsiradimo istorija ir leidžia atrasti šio proceso panaudojimo galimybes, paliečiamos botanikos ir angelų temos. Tai saugus, kūrybiškas ir įdomus procesas, vykstantis šviesioje patalpoje, naudojant geležies druskas, akvarelinį popierių, ultravioletinių spindulių šaltinį, vandenį, kitas priemones. Užsiėmimo metu specialiu tirpalu įjautrinę popierių ant jo kursime originalias kompozicijas – mėlynuosius angelus – ir stebėsime, kaip dienos šviesoje arba ultravioletinio spektro šviestuvo pagalba jos virsta mėlynos spalvos fotografiniais atspaudais. Atvaizdą gauname kurdami objektų šešėlius įjautrintame paviršiuje – tam naudojame džiovintus augalus, karpinius, smulkius plokščius daiktus, konfeti, visa, kas sukuria tankų šešėlį. Procesas įdomus tuo, kad yra kelių pakopų, kuriame yra ir atsitiktinumo bei laukimo momentai. Belaukiant užsiėmimo dalyviai susipažįsta su saulės poveikiu – pasirodo UV spinduliai veikia viską aplinkui – ir kas gyva, ir kas negyva. Rezultatas – įvairaus tamsumo mėlynas atspaudas – fotograma. Fotografija be aparato yra įtraukiantis užsiėmimas, lavinantis vaizduotę, leidžiantis improvizuoti ir skleistis kūrybiškumui. Procesas nesudėtingas, įdomus smalsiems bet kokio amžiaus žmonėms.


Viešoji įstaiga "Marijampolės telekinas"

Paslaugos tikslas - ugdyti mokinių kūrybiškumą meninėmis bei inovatyviomis priemonėmis. Per kūrybą mokiniai išreikš savo mintis, jausmus ir idėjas. Mokiniai įsisavins istorines, kultūrines ar socialines žinias, dalinsis savo kūrybinėmis vizijomis. Bus lavinama vaikų vaizduotė, kūrybinis mąstymas. Pasitelkiant įtraukiantį turinį su Virtualios realybės akiniais, vaikai įsisavins pateikiamą informaciją, dėl to mokymosi bei pažinimo procesas taps gerokai efektyvesnis. Paslaugos forma – edukacinių video peržiūros VR akiniais ir edukacijos po jų (kūrybinė veikla, aptarimas, darbų paroda). Mokykloms bus siūlomi edukacijai pritaikyti užsienio šalių sukurti video Virtualioje realybėje. Interaktyvus edukacijos būdas suteiks motyvuojančią, įdomią bei įsimintiną mokymosi patirtį. VR technologijomis galima vizualizuoti net sudėtingus procesus, sukurti virtualią aplinką, peržengiančią fizines klasės ar auditorijos ribas. Tad įtraukiančios ir žaismingos aplinkos poveikis atvers visiškai naujas mokymosi galimybes. Video medžiaga su VR akiniais pasirenkama pagal vaikų amžių ir nuolat atnaujinama. Klodo Mone tapyba „Tiltas virš vandens lelijų tvenkinio“, Paulio Josepho Constantino Gabrielio paveikslas ,,Liepos mėnesį”, menininko Carlos A. Monteiro paroda, Andre Deraino paveikslas „Boats at Collioure“, fantastinė VR kelionė pagal Van Gogo „Žvaigždėtą naktį“ ir „Arlio kambarį“. VR 360 laipsnių peržiūros animacija suteiks vaikams stiprų įsigilinimo jausmą. Mokiniai turės galimybę susipažinti su menininkų darbais, gyvenimo istorijomis. Po edukacinių video peržiūrų, vyks kūrybiniai užsiėmimai su mokiniais. Jie pieš, konstruos, aptarinės peržiūrėtus kūrinius su klasės draugais. Dalyvavimas kūrybiniuose procesuose skatins jų vaizduotę ir kūrybinį mąstymą. Bus lavinami kognityviniai vaikų įgūdžiai. Edukacijos po peržiūrų skatins mokinių kūrybiškumą, supažindins juos su menu, jo kūrėjais. Vaikai pažins skirtingų šalių, kultūrų kūrėjus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Electro - folk spektaklis/koncertas šeimai „Voro vestuvės (Voro veseilia)” pagal to paties pavadinimo Justino Marcinkevičiaus poemą.
 Naujoje Justino Marcinkevičiaus poemos „Voro vestuvės“ interpretacijoje spektaklio/ koncerto kūrybinė komanda didelį dėmesį skirs šiuolaikinės muzikos ir folkloro dermei (sintezei). Kūriniui perteikti kuriamos dainos, sujungiančios visą pasakojimą į istoriją - muzikalią alegoriją, išryškinančią mūsų pačių ydas bei kviečiančią kartu pažvelgti, kur kartais gali nuvesti godumas, savanaudiškumas ir apgavystės.
Vaikai kartu su aktoriais bus kviečiami padėti Nojui surasti Tėtį ir kartu sustabdyti Saulės pagrobimą, kurį detaliai suplanavęs Voras, jau ruošiasi savo vestuvėms.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ar esate kada nors rašę laišką? O ar esate gavę laišką? O ar patys esate jį išsiuntę? Susipažinti su senuoju laiškų rašymu bei įrankiais, kurie buvo naudojami  laiškams rašyti, jums padės Kauno rajono muziejaus muziejininkai. Edukacinio užsiėmimo metu pademonstruosime laiškus, kuriuos rašė Raudondvario dvare grafai Tiškevičiai. Susipažinsite su įrankiais, kurie buvo naudojami laiškams rašyti.
Paplušėję ir patys parašysite laišką artimam žmogui. Ant voko užrašysite vardą ir pavardę, tikslų adresą. Su vašku ir antspaudu užantspauduosite ir įmesite į dėžutę. Mums beliks tik  jį išsiųsti.


Sukuosi ratu su paukščiais kartu (išvažiuojamoji)

Kokia dovana yra piešti tai ką matai, o dar kai matai ir gebi atpažinti - nepakartajoma patirtis. Daugumos mūsų pažintis su sparnuočiais prasideda lopšelyje-darželyje, mokykloje -  per pasaulio pažinimo, gamtos ir biologijos pamokas. Miške, parke arba pievoje pirmiausia aptinkame ne patį paukštį, o išgirstame jo kontaktinį balsą, pavojaus signalą, teritorijos žymėjimo giesmes ir tik tada, jeigu sustojame kelioms minutėms, galime pamatyti – atpažinti rūšį, bet retas kuris atkreipiame dėmesį į tai. Ši edukacija skirta supažindinti mokinius su gamtos ir kultūros paveldo vertybėmis pasitelkiant gyvąją gamtą. Teorinės žinios bus derinamos su patyrimu, mokiniai užsiims praktinėmis užduotimis, kurios lavins jų vaizduotę ir sužadins kūrybiškumą. "Sukuosi ratu su paukščiais kartu" - tai meniškas užsiėmimas, praktinėje užduotyje mokiniai ne tik stebės paukščius naudodami žiūronus ar teleskopą, bet ir pieš pasirinktas rūšis. Piešti bus galima ant popieriaus arba medinės figūrėlis, kiekvienas turės galimybę rinktis. Gyvas bendravimas tarp lektoriaus ir mokinių yra viena svarbiausių sąlygų, padedančių mokiniui sėkmingai perimti programoje numatytą informaciją. Skatininant nenutrūkstamą edukacijos ryšį inkilą mokiniams padovanosime, įpareigodami iškelti savo artimoje aplinkoje ir nuolat rūpintis. Šios edukacijos lektorė - ornitologė Ingrida Lagunavičienė.


Jei paklaustume Jūsų, kas yra Lazdynų pelėda, manome daugelis atsakytų ar bent jau būtų girdėję. Pelėda dažnai simbolizuoja išmintį, bet kaip ten yra ištikrųjų jų gyvenime? Ar jos tikrai protingos ir išmintingos? Iš viso pasaulyje gyvena apie 200–250 skirtingų pelėdų rūšių. Lietuvoje galime pamatyti 13 pelėdų rūšių, iš kurių net 6 įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą. Ne visos jos gyvena mūsų šalyje, kai kurios tik užklysta. Išgirsti ar pamatyti pelėdas natūraliai gamtoje nėra taip paprasta. Jei pelėda apsigyvena kaimynystėje dažnu atveju išgirsime patinuką, kuris gina gyvenamąją teritoriją ar šaukia pateles. Žmonės kalba, kad pelėdos yra protingi paukščiai, kad geba sukti galvą 360 laipsnių, na bet ar tikrai viskas yra tiesa? Daug legendų ir mitų sukurta apie šiuos paslaptinguosius paukščius. Tad kviečiame Jus užsisakyti edukaciją ir sužinoti įdomių faktų apie pelėdas, jų mitybą bei paslaptingą gyvenimo būdą. Šios edukacijos pagrindinė žinutė - kaip mes kiekvienas turime elgtis gamtoje, kokie mūsų žingsniai aptikus sužeistą paukštį. Edukacinė programa sudaryti iš dviejų dalių: teorija ir praktika. Edukacijos metu naudosime išmaniąsias technologijas, iš anksto parengtą prezentaciją papildytą nuotraukomis, vaizdo įrašais ir net pelėdų balsais. Žinių įtvirtinimui mokiniai spręs užduotis, kurias lektorė parengs iš anksto pagal amžiaus grupę. Šios edukacijos lektorė - pedagogė, ornitologė Ingrida Lagunavičienė.


Popieriaus gamybos edukacija "Prisiminimų atvirukas"

“Basomis miške” kuriamose edukacijose atsispindi meilė gamtai ir tvarumas. Popieriaus gamybos edukacijos metu žaismingai per pavyzdžius kalbame apie taršos problemą ir šiukšles miške, prisimename rūšiavimo svarbą ir panaudojimo dar kartą galimybes. Pažintis, kaip galime panaudoti perdirbtą popierių šiuolaikiniame mene išplečia vaikų vaizduotę (nuo atvirutės iki baldų). O praktinėje edukacijos dalyje pasinersime į pojūčių kupiną procesą ir išbandysime seniausią rankų darbo popieriaus gamybos techniką, kurią galime pritaikyti ir šiuolaikinėje visuomenėje. Mokysimės prikelti popierių antram gyvenimui ir kiekvienas mokinys pasigamins savo popieriaus lapelį ATVIRUTĘ/PAVEIKSLĄ, bei jį dekoruos. Popieriaus gamyba– tai nuotaikingas ir pojūčių kupinas užsiėmimas suteikiantis galimybę popieriaus gamybos procesą pažinti praktiškai. Ši edukacija skatina mokinių kūrybiškumą, dėmesingumą, susikaupimą, kritinį mąstymą, empatiją gamtai.


Viešoji įstaiga Vilniaus miesto muziejus

Visur aplink mus gyvuoja žmonių pasakojimai ir istorijos. Pasakojimai, kurie įvykiams ir vietoms suteikia žmogišką kontekstą, vardą ir veidą. Močiutė ar kaimynas, o gal bendraklasė ar mokyklos budėtojas – kiekvienas iš mūsų gali būti istorijų pasakotojai ir rinkėjai. Pasakojimai nėra tik apie praeitį – kartais daugiau nei pateikdami faktus, pasakojimai atskleidžia, kaip mes matome save ir pasaulį, savo rajoną, miestą ir bendruomenę. Pasakojimai moko klausti ir išklausyti, leidžia prisiliesti prie paveldo, patirti jo daugiabalsiškumą, mokytis priimti įvairias perspektyvas ir suvokti, kad visuomenė nėra homogeniška.

Šiuo praktinio pobūdžio užsiėmimu kviečiame moksleivius susipažinti su pasakojamosios istorijos rinkimo metodais, bei juos išbandyti praktiškai. Apsilankę muziejuje moksleiviai sužinos, kodėl svarbu fiksuoti paprastų žmonių pasakojimus, kaip žmonių pasakojimai tampa atminties institucijos rinkinio ir parodos dalimi, kaip kiekvienas galime tapti istorijų rinkėjais ir pasakotojais, bei patys išbandys šiuos vaidmenis.


Programa skirta piemenavimo tradicijos pristatymui Aukštaitijoje. Edukacinis užsiėmimas „Kas turi ragą, tam nereikia botago“ supažindina su daugelio XIX–XX a. I p. Lietuvoje gyvenusių vaikų užsiėmimu – piemenavimu ir šį lydėjusiomis tradicijomis, muzikavimu. Užsiėmimo dalyviai sužino, kokia buvo piemenėlių kasdienybė, kokie buvo pagrindiniai darbai, kaip linksminosi, dėl ko liūdėjo, ką valgė ir kaip ne visada buvo ką valgyti, kaip šventė ir ko labiausiai laukė mūsų senoliai vaikystėje. Ganydami gyvulėlius, piemenukai ne tik vargo, šalo kojeles, bet ir buvo sugalvoję įvairių žaidimų, grojo ir dainavo. Apie ganymo papročius, tradicijas ir šventes pasakos gryčios šeimininkė. Užsiėmimo metu kartu su dalyviais krosnyje ji mokys kepti šventinius ragaišius. Apie ganymo muzikines tradicijas Lietuvoje pasakos „ustovas“ (vyresnio amžiaus samdomas kaimo piemuo), jo pasakojimą lydės autentiški ganymo muzikos instrumentų garsai. Programos dalyviai susipažins su unikaliais ir tradiciniais garsiniais ganymo įrankiais (kerdžiaus trimitas, ragas, terkšlė, kleketas, dūdelės, molinukai, dambrelis, lūpinė armonikėlė ir kt.) kokiomis aplinkybėmis buvo naudojami vieni ar kiti, išgirs, kaip skamba populiariausi to meto muzikos instrumentai. Programos pabaigoje vaikai žais senoviškus vaikų žaidimus.


Paskaita „Senosios Lietuvos sostinės“ (nuotolinė paslauga)

Nuotolinė edukacinė paskaita bus transliuojama gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos vedamos ZOOM platformos pagalba. Paskaitos metu nagrinėsime, kodėl Kernavė, Trakai ir Vilnius laikomi seniausiomis žinomomis Lietuvos valdovų rezidencijomis, kokie valdovai jas įkūrė, kokios tautos jose gyveno, kuo vertėsi ten įsikūrę gyventojai ir ką svarbaus paliko istorikams bei archeologams. Senų vaizdinių ir dabartinių nuotraukų pagalba lankysime įspūdingiausius šių sostinių objektus, lyginsime jų architektūrinį, kultūrinį palikimą. Pasitelkę legendas bei archeologinių tyrimų rezultatus bandysime iššifruoti Kernavės, Trakų bei Vilniaus viduramžius menančias detales. Aptarsime šių objektų atsiradimo priežastis, jų genezę, stebėsime kaip per šimtmečius keitėsi šių objektų svarba vietiniams gyventojams bei esamai valdžiai. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti senųjų Lietuvos sostinių materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik  istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.
Paskaitos pabaigoje KAHOOT programėlės pagalba bus surengta viktorina, leidžianti užtvirtinti gautą informaciją.


Edukacinis užsiėmimas "Šventaragio turas"
https://sventaragis.lndm.lt/

„Šventaragio turas“ skamba kiek senoviškai,
tačiau interaktyvi edukacija nustebins
technologijas pamėgusius lankytojus, nes ją
ves ne tik muziejaus edukatorius, bet ir navigacinė
programėlė, kurią galima atsidaryti savo
išmaniajame telefone. Atidžiai sekdami
programėlės nuorodomis, dalyviai galės
interaktyviai pažinti istorines paslaptis,
susijusias su šiais laikais jau dingusiomis
Vilniaus upių senvagėmis, XIII–XVIII a.
tekėjusiomis sostines širdyje. Ar galite
įsivaizduoti, kad minėtais amžiais Vilnelė
tekėjo tiesiai per Katedros aikštę, oi ją
ties dabartiniu viešbučiu „Kempinski“
įtekėdavo dar viena upė. Kviečiame
susipažinti su Vilniaus istorija ir paslaptingu
Šventaragio slėniu kitaip – vaizdžiai ir
interaktyviai.


Edukacinis koncertas "Ritmas, ritmas, ritmas

Edukacinis gyvo garso koncertas "Ritmas ritmas, ritmas" nukels moksleivius į nuostabų muzikinių ritmų pasaulį. Ritmas – tai muzikos pagrindas, kuris suteikia kūriniui struktūrą ir gyvybę. Koncerto metu, klausydami muzikos moksleiviai supras kas yra ritmas. Sužinos kokios yra pagrindinės ritmo savybės. Kiekvienas muzikinės teorijos teiginys bus iliustruotas muzikiniu kūriniu. Tempas, taktai, akcentai – muzikiniai terminai, kuriuos žino kiekvienas mokinys, bet klausydami muzikos nebūtinai apie juos galvoja. Šiame edukaciniame koncerte profesionalūs muzikantai padės moksleiviams per muzikinius pavyzdžius suprasti muzikos teoriją, kuri daugumai atrodo sunki ir nuobodi. Moksleiviai mokinsis sąmoningai klausyti muzikos. Ritmų pasaulis yra labai įvairus ir turtingas. Koncerto metu moksleiviai išgirs gyvai atliekamus klasikinės muzikos kūrinius, kur ritmai sudėtingi ir besikeičiantys. Taip pat skambės energingi rock ir lengvai įsimenami pop muzikos ritmai. O kur dar šokių muzika ir sinkopuoti jazz'o ritmai. Koncerto metu moksleiviai ne tik pasyviai klausys muzikos, bet bus įtraukti į interaktyvias edukacines veiklas.
Edukacinis koncertas "Ritmas ritmas, ritmas" suteiks moksleiviams unikalią galimybę giliau pažinti ritmus ir jų svarbą muzikoje per interaktyvias veiklas ir gyvai atliekamus muzikinius kūrinius. Šis užsiėmimas ne tik padės geriau suprasti muzikos teoriją, bet ir skatins muzikinį kūrybiškumą. Koncertą atliks profesionalūs muzikantai.


Kviečiame į visais metų laikais vykstantį virtualų literatūrinį maratoną „Nuo Meškiuko Rudnosiuko iki Kakės Makės“. Tarp
šių, ypatingą populiarumą pasiekusių dviejų personažų stūkso aukštas ir nuostabus knygų kalnas, sukurtas rašančių ir
piešiančių vaikams. Į jį pradedama kopti vos pažinus raides, o kad būtų lengviau, siūlomės tapti vedliu. Nuotolinės pamokos
tikslas - pasivaikščioti po Vaikų literatūros muziejaus erdves, iššniukštinėti visas jo kerteles, atrasti ir pažinti Pasakų namo
gyventojus. Kadangi pamoka skirta 1 - 4 klasių mokiniams, kūrinius parinkome derindamiesi prie vaikų skaitymo patirties ir
mokyklinių programų. Pirmokus supažindinsime su Vytės Nemunėlio legendine eiliuota pasakaite „Meškiukas Rudnosiukas“, papasakosime jos sukūrimo istoriją, aptarsime iliustracijų tautinius motyvus, supažindinsime su eksponuojamais poeto
asmeniniais daiktais. Su antrokais plačiau panagrinėsime papildomam skaitymui rekomenduojamą rašytojo V. Petkevičius pasaką „Gilės nuotykiai Ydų šalyje“. Šios pasakos sukūrimo istorija atskleis kūrybingą rašytojo bendravimą su savo vaikais. Aiškinsime, kas gi tos ydos, skaitydami pasakos ištraukas bandysime formuluoti ydų pavadinimus. Su trečiokais vartydami M. Vainilaičio mitologinę pasaką „Bruknelė" leisimės ieškoti nykštuko Dzingučio, prapuolusio Laumės Žydrūnės dvare, parodysime, kaip amžiną veikėjų kovą dėl meilės galima demonstruoti šešėlių teatre. Su ketvirtokais, demonstruodami personažų kostiumus, vaidmenimis skaitysime žaislų susipažinimo sceną iš V. Žilinskaitės pasakos - apysakos "Kelionė į Tandadriką". Analizuosime veikėjų charakterius, draugystės temą.


Kokie žodžiai tinka menui? Apie kūrybą ir istoriją (1-4 kl.)

Kaip galiu apibūdinti tai, ką matau? Ką menininkas nori papasakoti sukūręs tokį meno kūrinį? Kodėl kartais taip norisi meno kūrinius liesti? Šie ir panašūs klausimai bus aptariami su moksleiviais edukacijos metu.

Moksleiviai pagal užuominas turės surasti du meno kūrinius parodoje, edukatorė užduos klausimus ir skatins mokinius reikšti savo mintis, diskutuoti tarpusavy aptariant meno kūrinius, na o vėliau, sustosime prie XVII a. freskos išlikusios Sapiegų rūmų sienose ir bandysime žaidimo pagalba palyginti istorinį meno kūrinį su šiuolaikiniais, esančiais visai šalia prieš mūsų akis.

Svarbiausią savo įspūdį vaikai užfiksuos atvirutėje ir su savimi išsineš ne tik gerą nuotaiką, bet ir įgūdžius kalbėti apie meną savais žodžiais!


Edukaciniame užsiėmime, vykstančiame Trakų Pusiasalio pilyje, dalyviai išsiaiškins rankraštinės ir spausdintos knygos atsiradimo istoriją, supras, koks ilgas ir sudėtingas buvo knygos kelias. Turės galimybę išvysti atkurtą Gutenbego preso repliką. Žąsies plunksna parašys savo vardo ir /ar pavardės pirma raidę ( inicialą). Supras kodėl ir kaip knygos buvo perrašinėjamos ranka.


Margaspalvė genio kalvė: knygų skirtukų gamyba

Knygų skaitymas turi daugybę privalumų: mažina stresą, gerina miego kokybę ir atmintį, lavina žodinius gebėjimus bei rašymo įgūdžius, išlaisvina vaizduotę ir kūrybiškumą. Skaitydami mes nusikeliame į kūrinių veikėjų pasaulį ir kartu su jais patiriame daug įvairių nuotykių ir situacijų.
Labai lengva pamiršti paskutinį skaitytą puslapį ar knygos vietą, kuri buvo pati įdomiausia, o kad taip nenutiktų verta turėti knygos skirtuką ir pasižymėti norimą puslapį.  Na, o jei tas skirtukas pagamintas mūsų pačių rankomis, skaitymas gali tapti dar mielesniu kasdieniniu procesu.
Edukacinio užsiėmimo metu diskutuosime apie knygų skaitymo teikiamą naudą, dalinsimės savo skaitymo patirtimis, susipažinsime su geriausiai įvertinta poeto A. Matučio eilėraščių knyga, drauge skaitysime poeto kūrybą, išsirinksime labiausiai patikusius eilėraščius ir juos aptarsime. Išsiaiškinsime, kas atsirado anksčiau: knyga ar knygos skirtukas, sužinosime kokie būna skirtukai ir pasitelkę origami lankstymo techniką kursime unikalius kampinius knygų skirtukus, kuriuos dekoruosime pagal patikusių eilėraščių veikėjų motyvus.


Aukso pjūvis arba grožis skaičiuose (Nuotolinė paslauga)

Užsiėmimo metu moksleiviai sužinos žmonijos grožio ir harmonijos paieškų istoriją, išgirs kas yra aukso pjūvis ir kodėl jis apipintas mitais ir legendomis. Kartu su moksleiviais analizuosime meno kūrinius, kuriuose atrasime tobulas formų ir spalvų proporcijas. Moksleiviai susipažins su Albrecht Dürer, Leonadro da Vinci, Antonio Stradivari darbais. Moksleiviai turės puikią progą pamatyti kaip matematikos ir geometrijos žinios pritaikomos mene. Jie išmoks panaudoti aukso pjūvio taisyklę kūryboje – pagal aukso pjūvio taisyklę padalinti atkarpą, nubraižyti „auksinį stačiakampį” ir į jį įbraižyti spiralę. Nuo neatmenamų laikų mokslininkai ir menininkai siekė suprasti ir moksliškai pagrįsti gamtoje egzistuojančią harmoniją. Atsigręžkime į žmogų – jis taip pat yra tobulas gamtos kūrinys, sukurtas naudojant aukso pjūvio taisyklę – santykis smegenų ir širdies darbo, akies sandara, veido ir kaulų proporcijos, netgi kraujospūdis. Šis užsiėmimas tai puiki galimybė moksleiviams suprasti meno ir mokslo sinergiją. Sužinoti kas yra aukso pjūvis ir išmokti jį pritaikyti. Tai puikus užsiėmimas naujoms kultūrinėms ir meninėms patirtims įgyti.


Gipso pažinimas – realjefas. Gipsas yra natūrali medžiaga, saugi ir kilni. Jo panaudojimo galimybių yra labai daug. Viena iš sričių kuria plačiai aptarsime– dailė, skulptūra. Edukacijos metu susipažinsime su Lietuvoje randamomis iškasenomis. Apžiūrėsime iškasenų pavyzdžius. Aptariama jų panaudojimo galimybė Lietuvoje. Reljefai dažnai naudoti daugumos senovės kultūrų mene. Aptarsime žinomiausius realjefo skulptūros laikotarpius dailėje taip pat susipažinsime su Lietuvoje esančiais realjefo skulptūros payzdžiais. Užsiėmimo metu sužinosite kaip kuriami realjiefo paveikslai iš gipso ir juos gali kurti kiekvienas. Gipsinio reljefo kūrimas - gyvas, džiaugsmingas ir gydantis procesas, meno pažinimo terapiją, kurios metu išsijungia loginis mąstymas, suaktyvinama intuicija bei kūrybinis įkvėpimas. Užsiėmimo metu panirsime į savo vidų ir patys dėliodami realjefą, bandydami išgauti norimą vaizdą sukursite gipso paveikslą. Gipso liejimas savo rankomis ne tik atskleis jūsų kūrybinius sugebėjimus, bet (paveikslus) vaikai parsineš namo ir dar ilgai prisimins, kaip gera jas buvo kurti. Po užsiėmimo šis paveikslas, priklausys Jums. Ir kiekvienas dalyvis dar ilgai prisimins šią edukaciją.


Palapinė, kelionė ir muzika (išvažiuojamasis Kauno m. ir Kauno raj.)

M. ir K. Petrauskų skyrius kviečia išbandyti linksmą edukacinį žaidimą ,,Palapinė, kelionė ir muzika”, kurio metu leisimės į pažintinę kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį. Žaidimo dalyviai susipažins su svarbiausiomis asmenybėmis, įvykiais ir datomis, lavins savo pastabumą, ieškodami paveikslėlių, pasislėpusių tarp margaspalvių palapinių, gros įvairiais muzikos instrumentais. Tikslas - edukacinio žaidimo būdu supažindinti lankytojus su svarbiausiomis Lietuvos profesionaliosios muzikos istorijos asmenybėmis, įvykiais bei sąvokomis.
Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu.
Užsiėmime mažiausias galimas vaikų skaičius - 18.


Pagrindinis edukacijos tikslas - papildyti bendrąsias ir specialiąsias žinias, skatinant kūrybišką mokinių veiklą pagaminant magišką muilą.
Uždaviniai: - susipažinti su teorine medžiaga, kaip saugiai gaminamas muilas; - pasitelkiant muilo gaminimo medžiagas, inovatyviai motyvuojant mokinius veikti kūrybiškai ir lavinant mokinių vaizduotę sukurti savo magišką muilą; - aptarti ir pristatyti muilo gaminimo eigą, naudotas priemones ir pristatyti savo sukurtą muilą.
Pirmiausiai mokiniai išklauso trumpą teorinį įvadą apie muilo gaminimą: kokių saugos priemonių reikia laikytis gaminant muilą, iš kokių medžiagų gaminamas muilas ir kokia gaminimo eiga.
Išklausę teoriją mokiniai generuoja savo idėjas, kritiškai mąsto ir kelia aktualius klausimus. Įžvelgia sąsajas, tarp išklaustytos teorijos ir praktiškai išreikškia savo kūrybines idėjas - kiekvienas pasigamina savo norimą muilą. Edukacijos pabaigoje mokiniai skatinami reflektuoti savo patirtis, atliekant trumpą reflektavimo žaidimą, prisitaikant prie kiekvieno mokinio poreikių ir galimybių.
Edukacijos metu patiriamos teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją, suteikiant naujų žinių ir įgyjant naujų patirčių. Per veiklas ugdoma savivertė ir motyvacija, pasitikėjimas savimi ir pasitenkinimas savo darbu. Edukacijos metu ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti. Formuojamas / atskleidžiamas savitas, naujas požiūris, įgalinama savarankiškai reikšti savo idėjas, skatinama saviraiška ir savarankiškumas. Leidžia atpažinti ir susieti naujai įgytas patirtis su turimomis formaliojo ugdymo žiniomis ir įgūdžiais.


Edukacinė programa vyksta anglų kalba.
Veiklos elementai (žodynas, naudojama gramatika bei tematika) atliepia bendrojo ugdymo programos 7-8 kl. koncentro planą pirmai užsienio (angų) kalbai.
Užsiėmimo metu mokomės kalbėti apie sveikatą bei savijautą, susipažįstame su sveikatingumo istorijos Lietuvoje pagrindais, o programos akcentas - vaidmenų žaidimas, kuriam skiriama daugiausiai laiko. Užsiėmimas trunka apie 60 min.
Tikslas: ugdyti sveikos gyvensenos įgūdžius, siekiant užtikrinti ilgalaikę fizinę ir emocinę savirūpą, sveikatą, lygiagrečiai ugdant užsienio kalbos įgūdžius ir pasitikėjimą savimi bendrauti užsienio kalba.
Užsiėmimo metu naudojamos technologinės priemonės elementarios, nėra stipriai akcentuojamos, o iškeliama bendravimo, bendradarbiavimo bei pasitikėjimo savimi kalbant užsienio kalba gebėjimų stiprinimo svarba.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Jau nuo seniausių laikų žmonės eksperimentavo, o šiuolaikinių mokslininkų pirmtakai alchemikai tikėjo, kad bet kokį metalą galima paversti į brangųjį auksą, o pigias medžiagas į vertingas. Didžiausias siekis buvo išrasti panacėją tai - vaistą galintį išgydyti visas ligas. Nors daugelis  alchemijos teorijų ir siekių nepasitvirtino ir buvo atmesti, alchemija padėjo pamatus šiuolaikinei chemijai ir kitoms mokslo šakoms.
Šiuolaikiniai vaikai visai kaip senovės alchemikai yra smalsūs, mėgsta eksperimentuoti, empiriškai patirti įvairius reiškinius.
Ar norėtumėte, kad jūsų klasė bent trumpam pavirstų į paslaptingą alchemijos labaratoriją, kurioje tarsi burtininkai bandytume išvirti stebuklingą jaunystės eliksyrą? Kviečiu į nesudėtingą, tačiau daug džiaugsmo atnešantį muilo gamybos procesą, kuriame ne tik virsime, bet ir sužinosime apie naudingas žoleles mūsų odai, maišysime natūralius kvapus ir kursime savo unikalius receptus. Pagaminę gabalėlį muilo, tinkamai supakuosime – mokysimės pateikti ir apipavidalinti savo kūrinį, kad gaminys keltų gerą įspūdį ir puikias emocijas. Nors mūsų pagamintas muilas ir netaps stebuklingu jaunystės eliksyru, bet pažadu, kad gardžiai kvepės ir švariai nuplaus odą.


„Norint sukurti gerą filmą reikia trijų dalykų: scenarijaus, scenarijaus ir dar kartą scenarijaus” – taip apie scenarijaus svarbą kino filmui kalba režisierius Alfredas Hičkokas.
Kodėl geras scenarijus yra viso filmo pagrindas, kodėl įtraukiančiam dialogui reikalingas konfliktas ir kaip rašant prakalbinti išgalvotus veikėjus – visa tai sužinosite scenarijaus rašymo dirbtuvėse.
Edukacijos metu dalyviai sužinos pagrindinius scenarijaus rašymo principus ir formas, dialogo kūrimo ypatybes. Dirbdami nedidelėmis grupėmis dalyviai rašys scenarijus pagal duotas situacijas, kurių temos artimos jaunam žmogui - tarpusavio santykiai, paauglystė, bendrystė, mokykla ir kitos. Parašytus scenarijus dalyviai suvaidins, taip suteikiant progą geriau suprasti scenarijaus svarbą.
Edukacija ugdo kūrybiškumą, darbo komandoje įgūdžius, viešąjį kalbėjimą.


Užsiėmimo tikslas – pasigilinti į lietuvininkų baldų puošybos simboliką ir pritaikyti ją šiandienoje, atkreipti dėmesį į viešojo komunikavimo pokyčius, patyrinėti muziejinius eksponatus ir sukurti savo baldų puošybos raštą. Ugdomos kritinio mąstymo, kultūrinė, kūrybiškumo, komunikavimo, pažinimo, pilietiškumo kompetencijos.
Paaiškinta raštų simbolika atskleidžia naujus klodus ir įgalina užsiėmimo dalyvius patiems ją naudoti. Etninės kultūros palikimas svarbus tuo, kad padeda pripildyti pasaulį prasmės, įtvirtinti savo tapatybę. Suvokti savo kultūrą kaip artimą kitoms, bet tuo pačiu skirtingą – vienas iš veiksnių, padedančių ją priimti ir vertinti.
Per pamoką aptariami tapyti baldai Europoje ir Lietuvoje, baldininko amatas Mažojoje Lietuvoje, baldų dažų gamyba, ornamentų simbolika. Atliekamos užduotys grupėse, mokomasi pagrįsti savo nuomonę, priimti kitų požiūrį.


Edukacijos tikslas - skatinti domėtis astronomija.
Kaip teigia paslaugos pavadinimas, edukacija vyks VAKARE!
Programoje:
-Sužinosite daugiau apie Saulės sistemą!
-Išmoksite orientuotis Žemėje ir danguje!
-Suprasite, kaip juda šviesuliai danguje;
-Išmoksite žvaigždžių ir žvaigždynų pavadinimus;
-Jei leis oro sąlygos - stebėsite dangaus kūnus pro teleskopą;
-Išmoksite visko, ko reikia, kad patys galėtumėte organizuoti tokius vakarus!


Edukacinė ekskursija "Vilnius 700: nuo Gedimino laiškų iki šių dienų"

Amžinai jaunas Vilnius per septynis rašytinės istorijos šimtmečius nuėjo išties ilgą ir įspūdingą kelią, kurio atspindžių galime rasti įvairiose senamiesčio vietose: aikštėse, kiemuose, gatvėse ir gatvelėse. Nuo 1323-ųjų sausio 25-osios, kuomet didysis kunigaikštis Gediminas rašė laiškus į Europos miestus, Vilnius pasikeitė neįtikėtinai daug: išaugo, išgražėjo ir išgarsėjo. Kita vertus, nuo pat Gedimino laikų iki dabar Vilniaus dvasia išliko nėmaž nepakitusi: miestas yra toks pat atviras, draugiškas ir kupinas galimybių, koks buvo ir prieš septynis šimtmečius.
Edukacinės ekskursijos "Vilnius 700 - nuo Gedimino laiškų iki šių dienų" tikslas - įdomiai, interaktyviai ir šiuolaikiškai pristatyti Vilniaus miesto įkūrimo ir raidos istoriją bei paskatinti mokinių domėjimąsi Vilniaus ir Lietuvos istorija bei kultūros paveldu.


1-5 klasių  moksleiviams skirta paslauga, kurios metu pristatomas Solo teatro muzikinis spektaklis vaikams „PRINCESIŲ SALA“, sukurtas pagal režisierės Birutės Mar to paties pavadinimo knygą (Birutė Mar - žinoma knygų vaikams autorė, jos knyga „Gėlininkė“ nominuota „Metų knygos vaikams“ kategorijoje 2015m. bei tapusi pirmojo Nacionalinio vaikų literatūros konkurso laureate. Plačiau apie autorę – www.birutemar.lt). Spektaklio siužetas pasakoja apie stebuklingą salą jūrų vidury, į kurią suvažiuoja skirtingų kraštų princesės – mokytis „princesiškų paslapčių“ čia įkurtoje Princesių mokykloje. Kokių reikia išmokti savybių, kad taptum tikra princese? Saloje bičiulės viena iš kitos mokosi, kaip pasitikėti savimi, būti kūrybiškomis, išradingomis, o taip pat kitų svarbių žmogiškų savybių - švelnumo, lengvumo, darbštumo... Spektaklyje panaudoti archetipinių siužetų apie princeses motyvai, skirtingų šalių kultūrų patirtys (herojės – skirtingų kraštų atstovės). Per vaikų mėgstamų personažų – įvairiataučių princesių – istorijas, įpročius, charakterių skirtingumus spektaklyje vaikai supažindinami su skirtingų tautų papročiais, legendomis. Spektaklis sukurtas profesionalių menininkų komandos (rež. ir dramaturgė B.Mar, choreografė S.Mikalauskaitė, dailininkė I.Pačėsaitė, dainų autorė G.Bauerytė; vaidmenis atlieka profesionalios, apdovanojimais įvertintos aktorės B.Mar, T.Kvietinskaitė, A.Pikturnaitė, G.Malinauskaitė).  Po spektaklio vyks edukacija-susitikimas su vaikais, kurio metu režisierė bei spektaklyje dalyvaujančios aktorės papasakos, kaip kūrė spektaklį ir savo personažus, pristatys skirtingų šalių papročius; vaikams bus suteikiama galimybė patiems paimprovizuoti scenas iš spektaklio-pasiversti spektaklio herojais; taip pat bus aptariamos svarbiausios spektaklyje akcentuojamos vertybės. Edukacijos metu ugdomas vaikų kūrybiškumas, gebėjimas kūrybą suvokti kaip betarpišką, žaismingą bendravimo formą.

Ukmergės r. sav.; Visagino sav.; Vilniaus m. sav.; Anykščių r. sav.; Mažeikių r. sav.; Šiaulių r. sav.; Šiaulių m. sav.; Joniškio r. sav.; Šakių r. sav.; Panevėžio m. sav.; Kauno m. sav.; Varėnos r. sav.; Alytaus m. sav.; Ignalinos r. sav.; Utenos r. sav.; Klaipėdos m. sav.


Kriminalistiniai meno detektyvai (išvažiamoji)

Kriminalistiniai meno detektyvai yra interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kuriame susipina menas, kultūra ir kriminalistika. Ši unikali programa leidžia mokiniams tyrinėti meno kūrinių klastočių paslaptis, apsaugoti kultūros vertybes ir prisidėti prie viešosios tvarkos palaikymo. Dalyviai pasiskirstys vaidmenimis ir laboratorijose išbandys kriminalistikos metodus. Deroglifinėje laboratorijoje nuimsite piršto antspaudus nuo įvairių paviršių, sulyginsite juos su pavyzdžiais ir išsiaiškinsite, kokie būna pirštų atspaudų tipai. Analizės laboratorijoje tyrinėsite įvairius rašytinius įkalčius, siekiant nustatyti, ar dokumentai ar parašai nėra suklastoti. Ši edukacija ne tik ugdo kritinį mąstymą, bet ir skatina mokinių kūrybiškumą bei kultūrinį sąmoningumą.


Kultūrinės edukacijos tikslas – stiprinant mokinių kultūrinio akiračio plėtrą bei istorijos ir kultūros paveldo informacijos sklaidą, supažindinti su turtingu LDK istorijos ir kultūros palikimu, pasitelkus taikomojo meno pavyzdžius.
Uždaviniai:
1. Supažindinti mokinius su Panemunės pilies istorija bei šiandiena. 2. Supažindinti su bajoro svarbia aprangos dalimi – kontušo juosta bei išmokyti ją surišti. 3. Paaiškinti juostų simbolių kalbą, dekoruojant ir apipavidalinant dekoratyvų meną. 4. Ugdyti pilietiškumo kompetencijas.
Kultūrinės edukacijos užsiėmimas „Kontušo juostos mazgytuvės“ kviečia mokinius atvykti į Panemunės pilį, kuri tiesiogiai susijusi su bajorų luomu, nes priklausė bajorams Eperješams ir Gelgaudams. Ekskursijos metu dalyviams pristatomas reprezentacinis bajoro apartamentas bei jo valgomasis, kuriame be kontušų juostų, vainikuojančių bajoro aprangą, negalėjo vykti joks suėjimas. XVII ir XVIII a. ATR buvo plačiai paplitusi apranga, kurią sudarė žiponu vadinamas apatinis ilgas drabužis ir iškilmingas viršutinis kaftanas (kontušas) skeltomis rankovėmis, suveržiamas plačia šilko juosta, perlenkta į keturias dalis, kuri du ar tris kartus apjuosiama aplink juosmenį. Ši juosta didikui buvo  itin svarbus elementas, nes patvirtino jo savininko turtingumą. Laikui bėgant, šis drabužis tapo tautinės aprangos ir patriotinių tradicijų sinonimu, socialinio statuso rodikliu, nepakeičiamu aprangos elementu.
Susipažinę su kontušo juostomis, jų meninės raiškos simboliais, dalyviai kuria savo raštą, panaudojant patikusį simbolį. Edukacijos kulminacija – mokymasis apjuosti kontušo juostas ir surišti ypatingą mazgą. Tam naudojamos tikros natūralaus dydžio kontušo juostos.
Šios edukacijos dalyviai ne tik susipažins su Panemunės pilimi, praplėsdami kultūrinį akiratį bajoriškomis tradicijomis, stiprindami patriotiškumą, sąmoningumą, per pačių potyrius įgis ilgalaikių žinių, bet ir gerins bendravimo įgūdžius, turės galimybę saviraiškai ir patirs atradimo džiaugsmą.


Kas yra Juozas Gruodis? Kodėl kompozitoriaus darbas yra svarbus? Kas auga J. Gruodžio sode? Kviečiame į pažintį su kompozitoriumi J. Gruodžiu ieškant lobio, paslėpto jo sode. Susitikime kompozitoriaus name, suprojektuotame tarpukario architekto F. Vizbaro - viename iš nedaugelio medinės modernizmo architektūros pavyzdžių, turinčiame kultūros paveldo objekto statusą. Čia trumpai susipažinsite su J. Gruodžio biografija ir kūryba, o po to leisitės į lobio paiešką sode, kurį užveisė pats kompozitorius.
Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto sutrikimu. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.


Edukacinė ekskursija „Gynybinės sienos beieškant“

Kadaise Vilniaus senamiestį juosė gynybinė siena, padėjusi miestui apsisaugoti nuo įsibrovėlių. Ji buvo nugriauta, tačiau gerai paieškojus ir šiandien galime rasti pasislėpusių sienos dalių. Ekskursijos po Vilniaus senamiestį metu moksleiviai sužinos, kodėl ir kur stovėjo miesto siena, keliaudami neatrastais kiemeliais ieškos senųjų gynybinių įtvirtinimų ir atliks įtraukiančias užduotis. Ekskursijos tikslas – sudominti moksleivius miesto kultūros paveldu, atskleisti jo vertybes ir ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą. Pagrindiniai ekskursijos siekiai: įtraukti moksleivius į gyvą miesto gynybinės sienos tyrinėjimą; sudominti moksleivius įvairiais istorinės architektūros, istorinių reliktų, meno elementais; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą orientuotis ir suprasti miestą; iškelti klausimus ir kviesti vaikus interpretuoti miesto istoriją ir dabartį; atkreipti moksleivių dėmesį į paveldo išsaugojimo iššūkius. Ekskursijose, priklausomai nuo moksleivių amžiaus, naudojami įvairūs įtraukiantys metodai: užduotys, padedančios įsisavinti ekskursijos turinį - gynybinės sienos aukščio ir pločio matavimas, gotikinės sienos „statymas “ panaudojant lego kaladėles ir kt.; vizualinė medžiaga, atskleidžianti tematiką - gynybinę sieną vaizduojantys dailės kūriniai, žemėlapiai, istorinės nuotraukos ir kt.; navigavimas – vaikai gauna savo gynybinės sienos žemėlapius.


Orientacinė ekskursija  DRUSKININKAI - DEGUONIES BOMBA

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Lankomus objektus turėsite rasti patys, pagal mūsų virtualaus gido Braino siunčiamas užuominas ir užduotis. Gidas visos kelionės metu Jums neleis pasiklysti, o susidūrus su rimtu iššūkiu - visada bus pasiruošęs padėti.
Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis.
Net 4 km. maršruto po Druskininkus metu pabuvosite ten, kur retas keliautojas užsuka, išgirsite pačių įdomiausių istorijų apie sūriųjų šaltinių kurortą. Vaikščiodami žaliausio Lietuvos kurorto keliais patirsite tikrą deguonies bombos sprogimą.

Ar pasiruošę šiam iššūkiui? Tuomet susitikime Druskininkuose!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas yra tikras žmogus, tačiau fiziškai su jumis nedalyvauja: jis realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale.


Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kultūra. Stalo žaidimai: „Kvirkatas“, „Tvirtovė“, „Malūnas“, „Laimės namai“, „Lapė ir žąsys“, „Soliteris“, „Arklių lenktynės“, „Tigrai ir ožiai“, „Kiškio gaudynės“.

Įdomu sužinoti, kaip gyveno viduramžių miesto gyventojai, kuo jie užsiėmė, kokie amatai leido jiems išgyventi? Kokia kasdienybė valdovo pilyje, kokie skaniausi patiekalai ir stalo žaidimai? Per edukacinį užsiėmimą išsiaiškinsime, kokie vikrumą skatinantys žaidimai buvo populiariausi, kas yra karybos žaislai, taiklumo ir strateginiai žaidimai? Kviečiame ir Jus išgirsti, paliesti, pamatyti.Dalyvausite stalo žaidimų turnyre ir žaisite stalo žaidimus: „Kvirkatas“, „Tvirtovė“, „Malūnas“, „Laimės namai“, „Lapė ir žąsys“, „Soliteris“, „Arklių lenktynės“, „Tigrai ir ožiai“, „Kiškio gaudynės“.


Miestas atsinaujina: saugoti ar ne? 9-10 KL.

Ar daug žinote apie paveldą? Nepakankamai? Šis užsiėmimas skirtas visiems, kas nori su juo susipažinti geriau! Su kultūros paveldo samprata, verte, saugojimu susipažinsite apžiūrinėdami eksponatus iš Kauno miesto muziejaus fondų, o pasivaikščiojus po M. ir K. Petrauskų namus jūsų lauks praktinė užduotis lauke. Ar jums pavyks pastebėti vertingus Žaliakalnio pastatų elementus? Kuo skiriasi tinkamai ir netinkamai prižiūrimi pastatai? Kur slypi jų vertė? Stebėdami Kauno Žaliakalnio architektūrą ir aplinką paveldo entuziastų akimis bandysite atsakyti į šiuos ir kitus klausimus, kurie, esame tikri, po edukacinio užsiėmimo taps atsakymais. Šis užsiėmimas ne tik nenuobodžiai supažindins su šiuolaikinių menininkų prieiga prie miesto temų, jis taip pat neabejotinai sužadins norą stebėti savo gyvenamąją aplinką ir ją analizuoti remiantis kultūros paveldo vertybėmis. Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia, dėl ribotos erdvės dalyvaujant ne daugiau kaip 5 judėjimo negalią turintiems asmenims. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu.


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Pažintinė edukacija Kleboniškių kaimo buities muziejuje kvies užsiėmimo dalyvius pažinti kultūros paveldą. Edukacinis užsiėmimas vyks Kleboniškių kaimo buities muziejuje – išskirtiniame kultūros paveldo objekte, vietovėje, pripažintoje geriausiai atspindinčia savitus Aukštaitijos regiono kraštovaizdžio bruožus. Muziejaus ekspozicijos supažindina su XIX–XX a. pradžios kaimo buitimi, etnine lietuvių kultūra bei gatvinio-rėžinio kaimo kraštovaizdžiu. edukacinio užsiėmimo dalyviai susipažins su XIX a. ir XX a. pradžiai būdingais kaimo pastatais: gryčiomis, klėtimis, klojimais ir kitais pastatais, kurie atspindi Aukštaitijos regiono liaudies architektūros tradicijas; 1884 m. statytu Kleboniškių kaimo vėjo malūnu; muziejaus pastatuose įrengtomis interjero ekspozicijomis, ąsočių, bezmėnų, sviestmušių, ližių, linų šepečių, motorų, svarstyklių, oblių kolekcijomis; kaimo gyventojų buitimi, darbais, tradicijomis ir papročiais.


Kas toks buvo Cyprukas? Kuo baigėsi jo kova su klebono kalakutu? Kur prapuolė kelnės, džiūstančios ant tvoros? Šiame pažintiniame užsiėmime, skirtame patiems mažiausiems muziejaus lankytojams, papasakosime, koks vis dėlto pašėlęs buvo žymusis operos solistas Kipras Petrauskas vaikystėje. Kad būtų smagiau dalyvauti užsiėmime, pasakojimą pagyvins „Petrauskas The RemARkable“ papildytosios realybės programėlė, supažindinanti su muziejaus ekspozicija. Po užsiėmimo vaikai žinos pagrindinius faktus apie K. Petrausko šeimą ir gyvenimą, gebės atpažinti K. Petrausko balsą, taip pat suvoks, kad iš kiekvieno išdykėlio gali išaugti doras ir visų mylimas žmogus. Užsiėmimas gali būti pritaikytas vaikams su judėjimo negalia. Grupėje gali būti ne daugiau kaip 5 negalią turintys asmenys, neįskaitant lydinčių asmenų. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius pranešti užsakymo metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Nepastebėti akcentai senamiesčio pastogėse
Vaikštinėdami po Vilniaus senamiestį ne visada pastebime, kiek įspūdingų detalių yra visai šalia mūsų. Pakėlus akis į viršų, pastogėse pamatysi lipdinius, žmonių, gyvūnų ar mistinių būtybių skulptūras ir išlikusius istorinius reliktus. Turbūt ne kartą teks pagalvoti – „Tiek kartų praėjau ir nepastebėjau!“
Atraskime įdomybių ten, kur retai užklysta akis. Ant namų stogų ir bokštelių aibė įdomių detalių. Įsižiūrėjus galima sužinoti, nuo kada stovi pastatas arba kas jį pastatė. O gal ten tiksi seniausias laikrodis ar istorijas pasakoja nematytos skulptūros ir kiti dekoratyviniai elementai? Pakelkime aukštyn galvas ir pirmyn į atradimų kupiną kelionę!
Moksleiviai pagal duotas nuorodas patys ieškos detalių senamiesčio pastogėse. Jaunesnių klasių moksleiviai (1- 6 kl.) ekskursijos su gide metu, o vyresnių klasių moksleiviai (7-12 kl.) savarankiškai orientacinio žaidimo metu.


Ekskursija „Senosios Klaipėdos paslaptys“

Klaipėdos senamiestis apipintas įdomiausiomis istorijomis, kurių skrynią atversime! Su reikšmingiausiais uostamiesčio akcentais susipažinsime tyrinėdami senamiesčio gatveles, klausydamiesi legendų, stebėdami architektūros palikimą, kurdami ir žaisdami! Ekskursijos tikslas – sudominti vaikus Klaipėdos senamiesčio meno, kultūros, architektūros paveldu, atskleisti jo vertybes, ugdyti vaikų pastabumą ir gebėjimą suprasti įvairius kultūros ženklus miesto aplinkoje. Siekiama, kad po ekskursijos vaikai jaustųsi geriau pažįstantys Klaipėdos senamiestį, suvoktų apie jame glūdinčias vertybes ir būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančią aplinką.


Tylėja“– Alytaus miesto teatro, aktyviai ieškančio dialogo su jaunu žmogumi, (triptikas paaugliams: pirma dalis – „SEEN“ apie kūno kultą (2018m. įvertintas auksiniu scenos kryžiumi); antroji - „KI(T)OKIA apie ankstyvą nėštumą; trečioji - „9.18“ apie smurtą artimoje aplinkoje) – ketvirtasis „meninės terapijos“ spektaklis, šįkart apie dauno sindromu ir autizmu sergančių vaikų paauglių meilę ir socialinę atskirtį. „Tylėja“ - storytelling‘as, kuriamas pagal tikras istorijas, kurias sutiko papasakoti sergančius vaikus auginantieji, su jais augantieji bei dirbantieji. Labai svarbu paminėti, kad nors tema ir sunkiasvorė, tačiau joje daug meilės ir šviesos, ko neretai (paradoksalu) pristinga tiems, kurie sergančiuosius atstumia. Spektaklis „Tylėja“ gilinsis, kaip mūsų visuomenei sekasi priimti neurologinius raidos ir genetinius sutrikimus turinčius vaikus ir nenustumti jų į paraštes.


Išmaniaisiais telefonais kursime tiesą apie Lietuvą! Gal ateityje koks užsienietis režisierius iš Holivudo sugalvos kurti filmą apie Vytauto Lietuvą, Miško brolius, Žalgirio mūšį ar kitą mums svarbų įvykį bei asmenybę. Pasirūpinsime, kad tas režisierius turėtų pakankamai informacijos „youtube“ platformoje papildyti siužetą lietuvių moksleivių akimis. Siužetams naudosime šias ir kitas temas: pasipriešinimas okupacijai, A. Mickevičius gali stiprinti lietuvių, lenkų ir baltarusių draugystę, Lietuvos didžioji kunigaikštystė, kultūros paveldo išsaugojimo reikšmė valstybingumui ir kt. Vilniaus miesto senamiestis taps filmavimo aikštele, kultūros paveldo objektai – dekoracijomis, o visos Lietuvos moksleiviai – aktoriais. Suraskime būdus, kaip tiesa paveikti širdis ir protus!


Šešėlių teatras „Kokius padavimus apie Druskininkus kužda šešėliai?“

Šio edukacinio užsiėmimo metu daug sužinosite apie Druskininkuose veikusį teatrą, labai senas pasaulyje tradicijas turintį „Šešėlių teatrą“ bei jo ypatingą galią paveikti žmonių sielas.
Labai vaizdingas ir gilų įspūdį paliekantis „Šešėlių teatras“ savyje derina galimybę vaidinti balsu, jausti muzikos ritmą, valdyti lėlę ir taip perteikti įvairias istorijas bei patirti terapinį jo poveikį. Emocinį įspūdį sustiprins pasirinktas vienas iš trijų trumpų vaidinimų: „Legenda apie Švendubrės akmenį“, „Padavimas apie Grožio šaltinį“ arba „Legenda apie Nemuno sūriuosius šaltinius“.
Praktinėje edukacinio užsiėmimo dalyje patys gaminsite judančias šešėlių lėlytes, kursite istorijas. Suvaidinsite ir mini spektaklį.
Tikslas – žaismingai ir patraukliai supažindinti su Druskininkų ir jų apylinkių istorija per padavimus.
Uždaviniai:
supažindinti su padavimais ir su „Šešėlių teatro“ galimybėmis bei Druskininkuose buvusio teatro istorija;
pademonstruoti judančių šešėlių spektaklį;
ugdyti bendrąsias kompetencijas.


Edukacinis lėlių teatro tarminis spektaklis „Pasaka apė Joną“ (išvažiuojamasis)

Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Gruzdžių Augustino Griciaus bibliotekos edukacinis lėlių teatro „Stebuklingas lagaminas“ spektaklis „Pasaka apė Joną“ ugdys dalyvių pagarbą krašto tautosakai (pasakoms), senosioms tradicijoms, tarmėms, šnektoms, skatins mokinių domėjimąsi etnine kultūra, literatūra ir teatro menu, panaudojant teatrines lėles. Svečius pasitiks pagrindinių teatro personažų kostiumais pasipuošusios lėlių teatro aktorės. Prieš tai edukacijos vieta paruošiama teatro rekvizitu. Joje dekoracijų, pirštininių lėlių vaidybos ir gruzdietiškos šnektos dėka vaikai „perkeliami“ į senoviškos pasakos pasaulį, perteikiant vyro ir moters meilės siekį, kupiną aplinkinių kerų ir apgavysčių. Tarsi lininis siūlas vyniojamas pasakos siužetas veda prie spėjamos, džiugios pasakos-spektaklio atomazgos. Jame – senelių vartojami, o gal ir visai negirdėti žodžiai priverčia susikaupti, stebėti. Vaikai žais žaidimą tema „Valgomas – nevalgomas“, kurio metu mokiniai trauks lapelius su užrašytais tarmiškais žodžiais ir turės pasakyti, ar tai valgomas ar nevalgomas daiktas. Iš paruošto pilno lagamino su pirštininėmis lėlėmis vaikai pasirinks patikusią lėlę ir bandys suvaidinti šios ar kitos pasirinktos lietuvių liaudies pasakos fragmentą. Pabaigoje vaikai pasipasakos savo įspūdžius, analizuos personažų veiksmus, gerus ir blogus poelgius.


Kūrybinė laboratorija „Išgirsk, pajausk, sukurk“ skirta 1-5 klasių
moksleiviams pristatyti pagrindines Lietuvos valstybines ir kalendorines šventes, jų tradicijas ir papročius. Edukacija pritaikoma jos užsakymo metu artėjančiai šventei. Taikant skirtingus metodus, moksleiviams yra pristatoma tema, leidžiama išgirsti ir pamatyti vaizdinį pristatymą, sudalyvauti šokant tradicinius švenčių šokius, ratelius, žaidimus ir pasigaminti teminį kūrybinį darbelį. Programa apima pamokas apie Lietuvos kultūrą, istoriją, kalendorines šventes ir jų tradicijas, papročius ir vertybes. Įterpiant į pasakojimą žaidimus, šokius ar muziką, moksleiviai lengviau įsidėmi faktus apie valstybės ir švenčių simbolius, o valstybinių  ar kalendorinių švenčių „repeticijos“ su smagiais šokiais ar žaidimais atrodo patrauklesnės, o tai ugdo ir stiprina moksleivių pilietiškumą, padeda suvokti, gerbti ir saugoti Lietuvos valstybės nepriklausomybę ir kalendorinių švenčių svarbą. Tai padeda mokiniams suvokti kultūrinę įvairovę ir jos svarbą, didina kultūrinį samoningumą. Lavinamas meninės raiškos gebėjimas ir vaizduotė. Skatinamas kūrybiškumas ir inovatyvus mąstymas.
Edukacinis poveikis programos metu prisideda prie moksleivių teigiamų emocijų, kurias patiria per žaidybines veiklas ir taip įgyja naujų patirčių. Suteikiamos visos reikalingos priemonės.


Šventosios kalbos raidės Samuelio Bako kūryboje

Tikslas - suprasti šventosios kalbos svarbą daugeliui pasaulio tautų kultūrų. Per hebrajų kalbos raides S. Bako kūriniuose ugdyti tapybos prasmių supratimą. Ugdyti moksleivių pilietiškumą ir jų neabejingumą jų šalyje gyvenantiems tautinėms mažumoms.
Kiekvieną hebrajų kalbos raidė turi pavadinimą, kurį galima išversti į lietuvių kalbą, pavyzdžiui "lamed" (garsas L) reiškia mokymasi ir studijavimą, todėl veiklos metu bus aptarta kiekvienos raidės reikmė. S. Bako kūryboje ypač svarbūs simboliai, štai kodėl užsiėmimo metu aptarsime paveiksluose užkoduotas šventosios kalbos raidžių paslaptis.


Užmiršta XV a. Vilniaus gyventojų kasdienybė.
Buvo laikas, kai lietuvių kariai ir didikai girdė savo arklius Juodojoje jūroje. Lietuvos didysis kunigaikštis Vytautas Didysis XV a. pavertė LDK viena didžiausių valstybių pasaulyje.
Tačiau ne tik garsios pergalės mūšiuose padėjo išlaikyti tokias milžiniškas teritorijas. LDK sėkmingos plėtros priežastis buvo tolerancija kitų tautų religijoms ir vietos papročiams.
-	Kaip tai pakeitė sostinę Vilnių? Ką šiuo laikotarpiu veikė miestiečiai?
-	Kuo buvo kūrenama pirmoji Lietuvoje veikusi mokykla?
-	Kokias monetas kaldino Aleksandro laikų kalykla?
-	„Pasimatuokite“ viduramžių darbus bei profesijas – kuo norėtumėte būti XV a.?
-	Kai kurių tų laikų profesijų šiandien nebeliko, pastatai pakeitė savininkus ar išnyko iš žemėlapio, tačiau išsaugotos įdomios istorijos ir autentiškos vietos liko.
XV a. Vilniuje gyvenimas virė kaip ir šiandien: iš užsienio keliavo prekės, vyko statybos, miestas klestėjo ir augo. Tad patyrinėkime senąjį Vilnių ir pagalvokime, ar mums būtų patikę gyventi čia prieš 600 metų?


Šifras „Laisvė“: užkoduok partizaninę žinutę!

Slaptažodžiai ir slapyvardžiai skamba kaip burtažodis ar greitakalbė, tačiau jie buvo neatsiejami partizaninio karo dėmenys. Pasak Jurgio Ožeraičio-Mažeikos, „Be slaptumo nėra galima jokia pogrindinė veikla ir užsibrėžto tikslo pasiekimas. Paslaptis, priesaika – svarbiausias pogrindžio pagrindas.“ Vyriausioji partizanų vadovybė, kurios priešakyje stovėjo gen. Jonas Žemaitis-Vytautas, buvo šifruojama raide L arba žodžiu Laisvė.

Šio edukacinio užsiėmimo metu kviesime 9-12 kl. mokinius atverti duris į paslaptingą partizaninio karo pasaulį. Užsiėmimo metu bus ne tik atskleistos partizaninio karo sąsajos su Vasario 16–ąja, bet ir jų slaptos kovos bruožai. Edukacijos metu mokiniai imsis slaptų dokumentų šifravimo, remiantis instrukcija, išlikusia Žemaičių apygardos archyve.


Daugiau nei tris dešimtmečius gyvuojančiame Lietuvos tautinio atgimimo ąžuolyne šiuo metu auga beveik 8 tūkstančiai medžių, iš kurių 6676 yra ąžuolai. Įdomu tai, jog kai kurie iš jų turi savo vardus. Šiame įspūdingame gamtos objekte ne tik išgirsite jo atsiradimo istoriją, bet ir sužinosite viską apie mitais ir legendomis apipintą girių karalių – ąžuolą.


Žaidžiame TI TA TO 1-4 kl. išvykstamasis (Kauno mieste ir raj.)

„TI TA TO“ edukacinis užsiėmimas – tai neužmirštama kelionė į garsų pasaulį, kuriame persipina gamtos ir žmogaus sukurta muzika. Užsiėmime susipažinsite su senaisiais lietuvių liaudies instrumentais žiūrėdami animacinį filmą "Žaidžiame TI TA TO", gyvu atlikimu išgirsite, kaip skamba: kanklės, skudučiai, kaulo ūžynė ir kt.  Taip pat pakviesime pačius išsibandyti muzikos instrumentus ir pasipraktikuoti mušant ritmą "TI TA TO".
Rekomenduojamas etnokultūriniam, muzikiniam ugdymui.
Užsiėmimą galime pravesti vaikams su intelekto sutrikimu, judėjimo, klausos negalia - filmas išverstas į lietuvių gestų kalbą. Apie specialiuosius grupės poreikius prašome informuoti užsakymo formoje. Atkreipiame dėmesį, kad užsakant paslaugą grupei su klausos negalia, ją reikėtų užsakyti kuo anksčiau, kadangi turėsime užsakyti vertėjo į lietuvių gestų kalbą paslaugas ir išsiųsti užsiėmimo santrauką susipažinimui.
Išvykstamoji paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Minimalus grupės dydis - 18 vaikų.


Antrą šimtmetį veikiantis Anykščių siaurojo geležinkelio stoties kompleksas ir jame įrengtas Siauruko muziejus – ypatinga vieta, kurioje per įvairius pojūčius pažįstami technikos veikimo principai ir transporto sistemos istoriniai pagrindai. Edukacinė programa „Siauruko atradimai“ suformuota, įvertinus tikslinės vaikų grupės – jaunesniųjų klasių mokinių – domėjimąsi aplinkoje sutinkamais elementariaisiais technikos ir mechanikos principais, siekiu pažinti ir suprasti, kaip kas veikia. Kaip tik šio amžiaus vaikai ypač nori prisiliesti, savarankiškai viską išsiaiškinti, pasinaudodami visų pojūčių visuma. Tad šios edukacinės programos tikslas – sudominti jaunesniųjų klasių mokinius technikos paveldu, sukuriant pasakojimo ir asmeninių patirčių sąsajas tarp muziejinės-edukacinės erdvės ir realaus šiandieninio gyvenimo, pasitelkiant autentiškus eksponatus bei šiuolaikinius, įtraukiančius informacijos pateikimo būdus. Programos metu jos dalyviai įgunda vertinti aplinkos objektus kaip priklausančius esamajam ar būtajam laikui, suvokti jų reikšmingumą žmonių gyvenime.


Spektaklis „Marytė“ pasakoja, kaip Antrojo pasaulinio karo pabaigoje bei pokariu Mažosios Lietuvos vaikai, vadinami „Vilko vaikais“ (Wolfskinder), buvo atskirti nuo šeimų arba liko našlaičiais. Jų buvo apie 7000. Būdami maži su vienu iš tėvų (dažniausiai mama) ar visai su svetimais, jie ėjo ieškodami duonos kąsnio, didesnieji – kąsnį parnešti namo. Dėl bado „vilko vaikai“ bėgo į Lietuvą, kai kurie pasiekė Latviją, Estiją, Baltarusiją, Ukrainą. Šių vaikų patirtis išskirtinė. Badas ir baimė buvo jų vaikystės palydovai. Ilgą laiką sovietų okupuotoje Lietuvoje gyvenę „vilko vaikai“ negalėjo viešai dalytis savo prisiminimais, o apie smurto ir prievartos aukas buvo sąmoningai nutylima. Savosios tapatybės atsisakymas buvo vienintelė tokių vaikų išlikimo sąlyga. Tik atgavus nepriklausomybę šiems žmonėms atsirado galimybė pradėti ieškoti savęs, sužinoti ir įregistruoti tikruosius gimimo metus, vietas, vardus ir pavardes, surasti artimuosius. Lietuvoje gyvenantys vokiečių kilmės „vilko vaikai“ (tuo metu apie trejų–šešiolikos metų amžiaus) susitelkė į bendriją „Edelweiss-Wolfskinder“, kuri gyvuoja ir dabar, padėdama atrasti savo šaknis bei puoselėti tradicijas ir kultūrą.


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Spektaklio tikslas - per teatrinės raiškos formų įvairovę supažindinti mokyklinio amžiaus žiūrovą su šiuolaikiniu teatru,  paskatinti mokyklinio amžiaus vaikų susidomėjimą teatru, jį pateikti patraukliai ir įdomiai, pasiūlant domėjimąsi literatūra bei istorijomis kaip pilnavertę laisvalaikio praleidimo alternatyvą greta kitų šiuolaikinių pramogų.

Aš jus prašau, prašau skausmu pasidalykit

Su tuo, kurs šiandien kenčia. Juk kitu laiku

Aplanko ir kitus klajojanti nelaimė.

-          Aš nesu Prometėjas, bet jei būčiau...

-          Jei Prometėjas būtų aš...

-          Manau, kad Prometėjas buvo...

Beveik visi žinome graikų mitologijos pasakojimus apie apdairųjį ir rūpestingąjį titaną Prometėją, nepaklususį Olimpo dievams ir mirtingiesiems dovanojusį ugnį. O jei reikėtų pačiam ar pačiai būti Prometėjumi, ar išdrįstumei? Kokia būtų tavo prometėjiška istorija?

Trys jaunosios kartos Keistuolių teatro aktoriai – Justina Smieliauskaitė, Matas Pranskevičius ir Jurgis Marčėnas – žiūrovams pristato savąją mito interpretaciją. Besidalindami autobiografinėmis istorijomis, aktoriai narplioja asmeninį santykį su Prometėju ir jo dovana: viltis ir baimes, žavėjimąsi ir gėdą, mokymąsi iš klaidų ir klaidų kartojimą, kurie aplanko susidūrus su ugnimi. Kartu, bekeliaudami po skirtingus istorinius laikotarpius bei besižvalgydami į nūdienę kultūrą, kūrėjai svarsto, o gal esama ir žmogiškųjų Prometėjų? Gal tai tie, kurie net ir žinodami, kad nepaklusus esamai tvarkai patys susilauks nelaimės, ryžtasi aukotis vien dėl kitų galimybės sušilti?

Tiems žmogiškiesiems Prometėjams ir skiriamas šis teatro kūrinys.

Režisierė – Ieva Stundžytė.

Vaidina: Justina Smieliauskaitė, Matas Pranskevičius, Jurgis Marčėnas.

Video projekcijos – Jokūbas Verbickas.

Šviesų dailininkas – Ignas Lungevičius.

Muzika – Aidas Giniotis.

Trukmė – 1 val. 10 min.

Šalčininkų r. sav.; Ukmergės r. sav.; Vilniaus m. sav.; Rokiškio r. sav.; Anykščių r. sav.; Plungės r. sav.; Telšių r. sav.; Mažeikių r. sav.; Radviliškio r. sav.; Šiaulių m. sav.; Pasvalio r. sav.; Kėdainių r. sav.; Panevėžio m. sav.; Biržų r. sav.; Marijampolės sav.; Kretingos r. sav.; Prienų r. sav.; Kauno m. sav.; Jonavos r. sav.; Varėnos r. sav.; Rietavo sav.; Skuodo r. sav.; Panevėžio r. sav.; Alytaus m. sav.; Širvintų r. sav.; Kaišiadorių r. sav.; Molėtų r. sav.; Utenos r. sav.; Elektrėnų sav.; Klaipėdos m. sav.


Orientacinis žaidimas "Vilkaviškio miesto detektyvas"

Tai puiki galimybė atrasti ir pažinti Vilkaviškio miestą iš arčiau. Orientacinio žaidimo "Vilkaviškio miesto detektyvas" metu dalyviams teks klaidžioti miesto gatvėmis. Pirmiausia jūs su komanda išgvildensite užduotis ir surasite vaizduojamus atsakymus. Suradus teisingo atsakymo vietą visa komanda įsiamžinsite jūsų mobiliuoju telefonu. Vilkaviškio krašte gimė daug iškilių asmenybių, šis miestas turi gilią istoriją. Vilkaviškis tampa šiuolaikišku, bet dar neatrastu Sūduvos krašto "perlu". Šio miesto autobusų stotis yra išrinkta moderniausia visoje Lietuvoje. Vilkaviškyje dalyviai orientacinio žaidimo metu pasiners atrasti, pažinti ir pajausti senuosius kultūros paveldo ir šiuolaikinius miesto atspindžius. Šis miestas nedidelis, bet žavus. Žaidimą laimi suradusi visus teisingus atsakymus per trumpiausią laiką komanda. Orientacinio žaidimo pabaigoje suskaičiavus rezultatus apdovanosime nugalėtojų komandą, saldžius prizus gausite visi dalyviai.


Edukacija „Teleskopai“ (9-12 kl. mokiniams)

Edukacijos „Teleskopai“ tikslas yra suteikti dalyviams teorinių ir praktinių žinių apie fizikų nagrinėjamą optiką ir jos reiškinius.

Uždaviniai:
susipažinti su teleskopų atsiradimo priešistore;
įgyti praktinių įgūdžių, reikalingų savarankiškai sukurti ir surinkti savo teleskopą.

Ši edukacija skirta visiems, kurie nori išmokti suprasti optinius reiškinius, kurti teleskopus ir su jais dirbti ateityje.


Advento laikotarpiu siūlome mokiniams kultūrinę edukaciją „Kalėdų belaukiant“. Jos tikslas – išplėsti ir pagilinti moksleivių žinias apie Advento laikotarpio tradicijas Lietuvoje. Apžiūrint Sakralinio meno centro ekspoziciją, supažindinti mokinius su pagrindiniais krikščionybės ikonografiniais simboliais.
Edukacinio užsiėmimo "Kalėdų belaukiant" metu moksleiviai Prakartėlėje naudojamą sakralinę simboliką perkels į Kalėdinius atvirukus. Moksleiviai atskleis savo kūrybiškumą naudodami įvairias grafikos technikas, eksperimentuodami su medžiagomis, spalvomis. Užsiėmimų metu bus derinama teorinė ir praktinė – kūrybinė veikla, žaidimų įvedimas į užsiėmimus išlaisvins vaikus iš susikaustymo, skatins kūrybinius – interpretacinius įgūdžius, pažadins kiekviename iš vaikų slypintį kūrybinį pradą.


Europos parko šiuolaikinio meno ekspozicija įrengta jaukiame, žaliame natūralios gamtos meniniame kraštovaizdyje, o dalyvius šiltai pasitinka profesionalūs edukatoriai. Moksleiviai ugdomi kūrybiška forma supažindinant su šiuolaikinio viso pasaulio meno ir gamtos harmonija muziejaus po atviru dangumi erdvėje. Šiuo užsiėmimu siekiama praturtinti meninę patirtį, žadinti jautrumą aplinkos estetikai ir meno reiškiniams, pagarbą šiuolaikiniam menui, ugdyti kūrybiškumą, kritinį mąstymą, lavinti vaizduotę, sužadinti norą domėtis ir aktyviai dalyvauti, sudaryti galimybes patirti pažinimo džiaugsmą. Užsiėmimo pradžioje edukatorius mokinius supažindina su muziejumi, pritaikyta grupei, dialogo forma papasakoja apie šiuolaikinį meną, muziejaus įkūrimo istoriją, ekspozicijos išskirtinumą, dydį, kultūrų išraiškų įvairovę, galimybę plačiai susipažinti su skirtingų tautų ir šalių menininkų darbais, atrasti ir palyginti.
Žemėlapio pagalba didelėje muziejaus teritorijoje galima rasti norimus kūrinius, mokiniai mokosi orientuotis gamtinėje muziejaus aplinkoje. Priklausomai nuo amžiaus ir kitų veiksnių, grupėms individualiai parenkamas maršrutas. Nemažai muziejaus eksponatų yra interaktyvūs, čia menas pažįstamas aktyviai įsitraukiant į judesį, savo aktyvumu keičiant kūrinio tam tikras savybes. Įgytoms žinios įtvirtinti mokiniams pateikiamos užduotys (klausimai, kryžiažodžiai) raštu. Susipažinę su Europos parko ekspozicija, mokiniai pamatys įvairiausių pasaulio šalių menininkų kūrinius, jų harmoniją su įstabia Lietuvos gamta, patirs meninės išraiškos skulptūroje įvairovę, mokysis interpretuoti ir atskleisti gilesnes meno kūriniais perteikiamas idėjas, mokysis suvokti per menininko prizmę. Susidarys Lietuvos kaip valstybės, kurioje reikštis ir sąveikauti gali viso pasaulio šalių kultūros, įvaizdį.
Aktyvus užsiėmimas vyksta lauke, gamtinėje muziejaus aplinkoje, tai smagu nuotykis, kur grindys – žolė, sienos – medžiai, o stogas – dangus.


Pasiturinčių ūkininkų vaikas… Toks buvo tautos patriarchu vadinamas Jonas Basanavičius savo gyvenimo pradžioje. Sulaukę Jūsų tipinėje turtingo Suvalkijos ūkininko sodyboje papasakosime ne tik apie XIX a. buitį, bet ir apie Jonuko vaikystę, patirtus nuotykius bei santykius šeimoje. Pasamprotausime, ką galėjo stebėti Jonas Basanavičius, žvelgdamas pro savo vaikystės langą, o tada atliksime įvairias užduotis.


Edukacinė programa ,,Aktorius lėlininkas" ir ,,Lėlės lagamine" (Teatre)

Panevėžio lėlių vežimo teatras vienintelis toks teatras Europoje. Teatro vasaros gastrolių, vežimu po Lietuvą, romantika vis dar stebina ne vieną lietuvį ar Lietuvos svečią. Programos metu susipažinsite su Panevėžio Lėlių vežimo teatro istorija bei pamatysite filmą apie teatro vasaros gastroles. Norint pamilti lėlių teatrą, reikia jį pažinti. Spektaklis, kuriame atgyja teatrinė lėlė – tai rezultatas. O kaip jis kuriamas? Programos metu susipažinsite su tradicinėmis lėlių (pirštininių, lazdelinių, šešėlinių, mišraus valdymo lėlių, marionečių ir kt.) valdymo technikomis bei jų gamyba. Pamatysite ir patys kursite etiudus naudodami skirtingas lėlių valdymo technikas. Trumpam tapę lėlių teatro aktoriais, pajusite, kad lėlės jausmai, išgyvenimai tampa neatsiejami nuo aktoriaus tuometinių jausmų bei išgyvenimų. Pasidalinsime Panevėžio lėlių vežimo teatro „užkulisių“ įspūdžiais, o žiūrovai pajus teatro dvasią. Edukacinė programa ugdys kultūriškai išsilavinusią asmenybę, skatins mokinių kūrybingumą, saviraišką meno pagalba, skatins smalsumą ir žingeidumą įvairioms kultūros patirtims.


Edukacinis užsiėmimas skirtas 4-6 klasių moksleiviams, jo turinys adaptuojamas atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimo programą bei pagrindinio ir vidurinio ugdymo etninės kultūros bendrąsias programas. Programa „Natūralaus muilo gamyba“ vyksta Kretingos muziejaus tradicinių amatų centre.  Teorinėje dalyje apžvelgiama muilo atsiradimo ir naudojimo istorija, mokiniai sužino, ką mūsų protėviai vadino „žaliuoju akmenėliu“ ar „muilo akmeniu“. Rodomi, kokie indai naudojami muilo gamybai, leidžiama paliesti, pauostyti muilo sudedamąsias dalis ir papildomus priedus, kurie naudojami muilui „pagerinti“, t. y. gėlių žiedus, augalų sėklas, spalvotus augalinės kilmės miltelius ir kt. priemones, demonstruojami pagal senovines tradicijas pagamintų muilų pavyzdžius. Praktinėje dalyje vyksta muilo gamybos procesas: gaminama muilo masė iš augalinių riebalų, naudojant vandenį, šarmą, kiaulės taukus, įvairius aliejus ir kt. Pasirinkę patinkančius priedus muilui „paskaninti“ ir „pagražinti“ (žoleles, natūralius dažiklius, įvairius prieskonius), mokiniai patys savarankiškai pasigamina natūralius, sveikus higienos produktus.


Ornekas – unikalus Krymo totorių ornamentas, kuriame kompoziciškai į vientisą sistemą sujungiami apie 35 smulkūs botaniniai ir geometriniai elementai. Ornekas 2021 m. gruodžio mėn. buvo oficialiai įtrauktas į UNESCO Pasaulio nematerialaus kultūros paveldo sąrašą
Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės.
Teorinės dalis: užsiėmimo dalyviams bus pasakojama apie orneko ornamento istoriją, kaip Krymo totorių kultūros ir meno dalį. Jie susipažins su ornamentų grupėmis, jų konstravimo principai, sužinos orneko simbolių reikšmę ir gyvybės medžio kompozicija. Metodika: nagrinėja ir profesionaliai komentuoja paveikslų kūrinius, jų dekoravimo būdus. Diskusijoje nagrinėjamos ir lyginamos Ornek simvolių ir reikšmę, dekoravimo ir panaudojimo galimybės dabar ir prieš 100 ar daugiau metų.
Praktinė dalis – mokiniai išmoks savarankiškai arba su pagalba kurti savo gyvybės medžio ornamentą iš orneko simbolių, mokiniai taip pat gali naudoti jau paruoštus eskizus, (kuris iš anksto bus išsiųstas paslaugos klientui spausdinti), kad nuspalvintų ir surastų jau išnagrinėtus orneko elementus.


Spektaklis vaikams „Skersgatvio pasaka“ su programa: Kalėdų senelio belaukiant

Spketaklis „Skersgatvio pasaka“ su programa Kalėdų senelio belaukiant. Pjesė „Skersgatvio pasaka“ (1979 m.) – bene stipriausias Juditos Vaičiūnaitės draminis kūrinys, pasakojantis nuostabią istoriją apie tai, kaip berniuko Gryčio sapne draugų būrys išvaduoja meistro dukrą Stiklę iš prakeiksmo. Tik bendromis pastangomis jie randa raktą jos išvadavimui. Tai ne tik graži istorija apie draugus, bet ir nuostabių personažų kupinas spektaklis. Vaikus žavi juodas katinas Markizas, Stiklės lėlė Negriukė, berniukas Grytis, Dama iš seno portreto, Ledo gėlė, o kur dar visų mėgstamas Sniego senis raudona nosimi. Spektaklio metu vaikai supras, kaip svarbu būti savimi, nebijoti stengtis dėl kitų. Šios pjesės pasaulis slėpiningas – didžioji veiksmo dalis vyksta meistro namuose, stiklo šlifavimo, veidrodžių gamybos ir restauravimo dirbtuvėje, tarp galybės veidrodžių, prietemoje, tačiau nuoširdi draugystė ir drąsa įveikia kerus. Šis spektaklis idealus šventiniam Kalėdų ir Naujųjų metų laikotarpiui. Aktoriai kviečia atsigręžti į visiems brangius dalykus – draugystę, rūpestį, ištikimybę, žodžio laikymąsi, tikslo siekimą. Teatrinę ir estetinę šventę kuria talentingos scenografės ir kostiumų dailininkės Jurgitos Jankutės sukurti išskirtiniai kostiumai, aktorių grimas, šokiai, muzika ir dainos. Režisierė - Janina Matekonytė.
Po spektaklio moksleiviai laukia Kalėdų senelio, tuo metu jie bendrauja su pasakos personažais, gali užduoti jiems klausimus, patys moksleiviai gali ateiti į sceną ir prisistatyti kaip darė personažai. Kartu su aktoriais kuria šokį pagal labiausiai patikusią spektaklio dainą. Esant poreikiui Kalėdų senelis gali išdalinti jūsų dovanėles.


Skambesio stebuklas (nuotolinė edukacija)

Nuotolinio užsiėmimo „Skambesio stebuklas“ turinys atskleidžia daugiakultūrinio pasaulio visuminį vaizdą per garso meno prizmę ir skatina pasaulio kaip vientiso organizmo suvokimą. Pamokoje parodomas mokslo šakų sąryšis ir civilizacijos raidos vertybės moksle ir muzikos mene, nubrėžiamos paralelės tarp įvairių kultūrų. Pamokos turinys ugdo asmens atsakomybės ir vertingumo pojūtį, susidomėjimą kultūrų bei civilizacijos paminklų palikimu mokslui ir kultūrai, filosofijai ir menui. Programos turinys motyvuoja mokinius domėtis naujausiais išradimais, skatina toleranciją kultūroms, ugdo pažinimo džiaugsmą.


“Kūno ekspresija: išmok skaityti kitų mintis!”

Kelias kalbas mokate? Lietuvių, anglų, rusų, vokiečių, prancūzų....? Dvi, o gal visas penkias ar net daugiau? Kaip manote, kiek laiko užtrunka išmokti vieną kalbą? Mėnesį, du mėnesius, metus? O ar žinote, kad yra kalba, kuria galite bendrauti visame pasaulyje ir kurios nereikia mokytis metų metus? Kalba, kuri yra seniausia iš visų kalbų ir kurios gramatika yra suprantama visiems šio pasaulio žmonėms? Kūno kalba sudaro 55% informacijos, kurią mes perduodame vieni kitiems kūno signalais, gestais, mimika. Didžiausią dalį informacijos mes gauname stebėdami ir bendravimą analizuodami vizualiai. Kūno kalba nemeluoja. Jei yra nesutapimas tarp žodžių ir kūno signalų, žmonės paprastai pasitiki pastaraisiais. Edukacijos metu mokiniai lavins kūno ekspresijos ir neverbalinės komunikacijos gebėjimus. Sužinos ir praktiškai išbandys svarbiausius pirmojo įspūdžio, empatiško bendravimo, streso įveikos per kūno kalbą aspektus. Įgaus daugiau pasitikėjimo savimi, ugdys kūrybingumą ir kritinį mąstymą. Mokysis tolerancijos, lygybės ir pagarbos bendravime.


Sojų vaško žvakių liejimas „Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis"

Aromatinių sojų vaško žvakių gamybos edukacija „Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis".
Vykdomos edukacijos trukmė 80 min. Edukacija vykdoma 5-8 klasės mokiniams.
Edukacijos metu žvakių gamybai naudojamos tik natūralios medžiagos ir priemonės: sertifikuoti sojų vaškas ir natūralūs eteriniai aliejai, medvilnės dagtis. Žvakes liejame daugkartinio naudojimo 50 ml. aliumininiuose, tinkančiuose sąlyčiui su maistu, indeliuose.
Edukacijos metu:
a) dalyviai skaidrių bei video pagalba detaliai yra supažindinami su žvakių gamybos taisyklėmis, aromatinių žvakių ingridientais bei detaliu jų aprašymu, saugiu žvakių laikymu bei deginimu;
b) po supažindinimo vyksta sojų vaško testavimas ir lyginimas su parafininėmis žvakėmis;
c) supažindinimas su eteriniais aliejais jutiminiu būdu (uodžiant);
d) žvakės kūrimo procesas: kol kaitinamas ir lydomas sojų vaškas, kiekvienas edukacijos dalyvis gamina savo žvakių širdį, iš siūlomų eterinių aliejų susikuria savo žvakės aromatą; lydomui vaškui pasiekus reikiamą liejimo temperatūrą, sumaišo visus žvakės ingridientus bei galiausiai kiekvienas pats išlieja savo unikalią sojų vaško aromatinę žvakę.
e) išliejus žvakes bei laukiant kol jos sustings, mokinys apipavidalina savo pasigamintos žvakės pakuotę.
f) likusį edukacijos laiką skiriame pokalbiams, pasisakymams, mokinių klausimams, pastebėjimams, diskusijoms.

Organizatoriaus pastaba.
Kviečiame susisiekti +370 670 96679 arba info@sestasispojutis.lt ir susitarti dėl Jums ir mums patogaus renginio laiko (sukursime individualų renginį kalendoriuje Jūsų mokinių grupei).


Jau kuris laikas žinome, kad medžiai tarpusavyje komunikuoja po žeme slypinčiais grybienos takais. Siųsdami vieni kitiems paslaptingus signalus, jie keičiasi informacija apie turimas ir trūkstamas medžiagų atsargas tokiu būdų balansuodami miško biosistemą. Žinome ir tai, kad formuojamuodami miestus, parkus ir sodos, tiesdami kelius ir statydami pastatus, žmonės perkuria susisiekimą tarp augalų, ir tokiu būdu įsijungia į pokalbį su jais.

Butent bendravimas ir komunikacija tarp skirtingų rūšių yra užsiėmimo „Prakalbinti kūnai, medžiai ir kartu kuriama gamta”, epicentre. (1) Susipažinę su tarpdisciplininei kūrybai būdingais tyrimų ir kūrybos būdais bei bendra informacija apie augalų tarpusavio komunikacija, (2) mokiniai tirs savo mokyklos ar šalia jos teritorijos esančių augalų bendravimo būdus ir kaip juos formuoja žmogaus veikla. Identifikavę vietinius pokalbius tarp gamtos ir žmogaus, surinkę tai įrodančius mėginius, (3) mokiniai dalyvaus kūrybinėje užsiėmimo dalyje: projektuotus įsivaizduojamų pokalbių tinklus tarp savęs, gamtos ir žmogaus kuriamų pastatų.

Kūrybinės dalies aprašymas:
Šios dalies metu mokiniai išmoks naudotis Playtronica įrenginiais. Šie meno edukatorių/muzikantų/inžinierių sukurti skaitmeniniai prietaisai sujungia skirtingus objektus (pvz.: metalą, medieną, augalus, betoną ir net žmogaus kūną!) ir leidžia juos įgarsinti. Kūrybinės dalies metu, mokiniai pasitelkę skirtingus (2) užsiėmimo dalyje surinktus mėginius, kurs įsivaizduojamas žmonėms ir gamtai komunikuoti skirtas erdves bei savo prisilietimais suteiks jiems balsus.

Šiame užsiėmime, kasdieniai ir netikėti objektai taps kūrybinių tyrinėjimų šaltiniu, bei leis netikėtai patirti aplinką kurią žmonės ir gamta kuria. Taip pat, mokiniai susipažins su tarpdisciplinine kūryba ir iš jos kylančiu mąstymo būdų, jų privalumais ir panaudojimu už švietimo įstaigos ribų.

Užsiėmimas ir jo metu teikiama informacija yra adaptuojama priklausomai nuo mokinių amžiaus grupės.


Kūrybinės dirbtuvės „Žinutė iš praeities – vytinės juostos audimas“
Tikslas – užsiėmimo dalyvius supažindinti su baltiškas ištakas turinčiomis vytinėmis juostomis, jų audimo priemonėmis ir technologija, simboliais bei jų reikšme, taip išsaugant savo tradicijas, tautinį tapatumą ir istorinį tęstinumą.
Pagrindiniai uždaviniai – pristatymo metu siekiama suteikti informacijos apie vytines juostas, dirbtuvių metu išaiškinti juostų audimo technologiją bei išmokyti juostų audimo technikos, taip pat atrasti kūrybiškų juostų pritaikymo kasdienybėje būdų. Baltiškas ištakas turinčios vytinės juostos – pačios seniausios. Jos vejamos suvėrus metmenų siūlus į kvadratines plokšteles su keturiomis skylutėmis kampuose. Nuo siūlų suvėrimo į plokšteles tvarkos ir plokštelių padėties gaunamas atitinkamas vytinės juostos ženklas ar simbolis. Ženkluose atsispindi lietuvių tautos tapatumas ir išskirtinumas. Juostos dažnai buvo naudotos tiek lietuvių buityje, tiek ritualuose. Edukacijos metu mokiniams bus pademonstruotos jau nuaustos vytinės juostos su baltų simboliais. Mokiniai sužinos tų simbolių reikšmes. Ir kokia ta „žinutė iš praeities“. Su pateiktomis priemonėmis, susivers ir nusiaus sau vytinę juostelę, su rombo simboliu, kurią galės naudoti kaip raktų pakabuką.