Prisijaukinkime siaubą! Siaubo istorijų pasaulis...

Siaubo istorijos – tarsi amerikietiški kalneliai ar motokroso lenktynės - tam tikros rūšies pramoga ar ekstremalus sportas, bet tik stiprių pojūčių mėgėjams. Šis užsiėmimas skirtas patiems drąsiausiems arba priešingai – tiems, kam savo baimes reikia įveikti labiausiai – patiems bailiausiems. Užsiėmimo metu sužinosime, kad velnias ne toks jau ir baisus, kaip yra piešiamas... Po siaubo žanro skraiste telpa labai daug ir įvairių formų kūrybos. Užsiėmimo metu bus supažindinama su įvairiais siaubo elementų turinčiais folkloro žanrais: siaubo pasakomis, mitologinėmis sakmėmis, šiurpėmis ir sakmiškaisiais pasakojimais (miesto sakmėmis), šiek tiek susipažinsime ir su kitais siaubo elementų turinčiais žanrais: siaubo literatūra, filmais, vaizdo žaidimais. Trumpai susipažinę su teorija, pereisime prie praktinės dalies – įvairių žaidimų, estafečių ir galiausiai improvizuoto šiurpės kūrimo. Pasitelkiant įvairias rankdarbiams reikalingas priemones (karoliukus, siūlus, medžiagos skiautes), edukacijos dalyviams siūlysime su(si)kurti unikalią ir originalią lėlę – Siaubuoklėlę. Užsiėmimo metu netruks mistiškų pasakojimų, praktinių užduočių ir, žinoma, sveikos dozės siaubo...


Vaidybinis filmas "Laikinai" (Nuotolinė paslauga)

Trumpametražis vaidybinis filmas „Laikinai“ (rež. Jūratė Samulionytė) gvildena išvykusių uždarbiauti emigrantų vaikų likimą ir juos užklumpančias problemas. Dvi sesės Saulė (14 metų) ir Liucija (5 metai) gyvena vienos ir laukia tėvų, kurie laikinai išvyko į Londoną uždarbiauti. Deja, Londonas nešildo. Vyresnėlei Saulei atitenka didžiausia atsakomybė – pasirūpinti Liucija, prižiūrėti namus, o tuo pačiu metu dar spręsti visus paauglystėje iškylančius klausimus. Nuo didžiulės įtampos ir užimtumo Saulė nebegali pritapti prie savo bendraamžių draugų. Mergaitės stengiasi savarankiškai gyventi ir kovoti su realybe, tačiau būti suaugusiomis kartais tampa per sunku. Trumpametražis filmas „Laikinai“ – tai aktualus nūdienos atspindys, nagrinėjantis emigracijos sukeltas problemas vaikų ir jaunimo tarpe. Filmas pelnė: Publikos simpatijų apdovanojimą Tarptautiniame Creteil moterų filmų festivalyje (Prancūzija); Publikos simpatijų apdovanojimą Upsalos tarptautiniame trumpametražių filmų festivalyje (Švedija); Geriausio trumpametražio filmo apdovanojimą Vaikų filmų festivalyje „Shlingel“ (Vokietija).


„Didžioji pramonė: „Inkaras“ (Nuotolinė paslauga)

Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Edukacija „Didžioji pramonė: „Inkaras“ prasideda nuo bendro fabriko sąvokos ir Kauno pramonės ir joje buvusių fabrikų aptarimo. Dalyviai dalinasi savo nuomone ir atliktais namų darbais, kurių metu jie gilinosi į Kaune egzistavusius fabrikus, jų savybes. Toliau edukacijoje supažindinama su muziejuje veikiančia bendruomenių platforma „Mažosios istorijos“, pristatomi kiti šios platformos projektai, parodos. Toliau gilinamasi į vieno fabriko „Inkaras“ istoriją, tai daroma rodant edukacinį 15 minučių trukmės filmą, kuriame dalyviai skatinami įsidėmėti ir akcentuoti tam tikras svarbiausias temas. Pavyzdžiui, fabriko produkcija, fabriko ir gamtos ir taršos santykis, fabriko ir lietuvybės fenomenas, fabriko griūtis. Po šio edukacinio filmo dalyviai kartu aptaria visas šias temas, užduoda rūpimus klausimus. Galiausiai, edukacijos pabaigoje dar kartelį nagrinėjama fabriko sąvoka ir jai tinkantys būdvardžiai ar sąvokos. Edukacijos pabaigoje paskatinamas pokalbis su draugais, giminėmis apie vietos istoriją, fabrikus ir fabriko „Inkaras“ istoriją.


„Dvaro istorijos. Dvaro mada ir gyvensena“

XVIII–XIX a. dvaro mada – tai grožio ir elegancijos pasaulis, kuriame susipina keistos užgaidos, praktiškumas ir elgesio normos. Chaimo Frenkelio vilos ekspozicijoje „Provincijos dvaras" mažųjų muziejaus lankytojų laukia įdomus pasakojimas apie vaikų madą ir laisvalaikio žaidimus bei spalvingos vėduoklės kūrimas. Vyresnieji moksleiviai ir suaugusieji susipažins su Europos ir Lietuvos kostiumo raida, intriguojančiomis XVIII a. flirto paslaptimis, nebylia vėduoklės kalba ir įmantriais, daug fantazijos reikalaujančiais kaklaskarės rišimo būdais.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Lėlių teatro spektaklis "Slaptas lėlių gyvenimas" (išvažiuojamasis)

Ar kada susimąstėte, ką veikia teatro lėlės, kuomet pasibaigia spektaklis? Apie ką jos svajoja, ką jaučia likusios vienos? Taigi, vieną gražią dieną, prieš spektaklį,  šiuolaikinės lėlės palieka laišką aktoriams, kuriuo jos atsisako tą vakarą vaidinti teatre,  lėlės nusprendžia, kad joms reikia atostogų.  Aktorių galvose sumaištis ir pasiryžimas sukurti spektaklį be lėlių.  Tą stebuklingą dieną prisikelia užmirštos senosios lėlės, kurios siekia nepriklausomybės ir laisvės nuo kūrėjo.  Jos nori atgyti ir tapti gyvais žmonėmis.  Teatro Meistras tą galimybę lėlėms suteikia... Senosios lėlės svarsto idėją sukurti spektaklį  be jomis manipuliuojančiais aktoriais. Kuo visas šis sumanymas baigsis, tikriausiai nesunku nuspėti.  Ar tikrai įmanoma sukurti gerą spektaklį nebendradarbiaujant su kitais? Juk vaidinimo pastatymas reikalauja daugybės skirtingų žinių, įgūdžių ir bendros kūrybinės vizijos, kuria patikėtų visa komanda.
Šio spektaklio metu ne tik pamatysime, kaip atrodo spektaklio kūrimo procesas, bet ir galėsime išvysti veikiančias jau nebevaidinamų spektaklių autentiškas lėles, kurias su džiaugsmu daugelis prisimena dar ir šiandien, o jaunieji žiūrovai turės galimybe su jomis susipažinti: Mėlynąjį Šunytį, Pinokį, Linksmuosius Gaidžiukus, Juodąją vištą, Raudonkepuraitę ir Vilką. Pasakojimas papildomas istoriniais ir šiuolaikiniais intarpais – energingu šokiu, dainomis, atliepiančiomis vaikų dabartį. Muzika nuolat kintanti, nuo  lyriškos iki nuotaikingos ir ritmiškos, kartais net su roko ar repo elementais, lydi naujausią lėlių teatro pastatymą.    Režisūriniai ir dramaturginiai spektaklio sprendimai papildyti vizualiniais (daile, šviesomis, videomenu) bei muzikiniais, kuria du persidengiančius, vienas kitą keičiančius pasakojimus – lėlių ir aktorių.
Slaptas lėlių gyvenimas - tai Kauno valstybinio lėlių teatro 65-erių metų kūrybinio kelio šventė. "Visi į šventę - vaikai ir lėlės..."

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 5-8 kl.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje moterys grožį puoselėdavo K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Edukacinis užsiėmimas tinkamas specialiųjų ugdymo poreikių turinčioms mokinių grupėms: 1. galime priimti judėjimo negalią turinčius asmenis, nes turime keltuvą (priimame mažesnę nei nurodyta grupę) 2. užsiėmimas gali būti pritaikytas vaikams su proto negalia, raidos sutrikimais, vedant supaprastintą užsiėmimo variantą. Apie specialius grupės poreikius prašome informuoti užsakymo formoje iš anksto. Svarbu: užsiėmime naudojami eteriniai aliejai, kurie gali turėti įtakos vaikų, turinčių alergiją, sveikatai.


Senųjų kultūrų pėdsakais: nuo šventyklų istorijos iki vabalų ekonomikos (Nuotolinė paslauga)

Pamoka su kinu: akmeniniai Dievų veidai stebi kiekvieną, įžengianti pro užburiančio Angkoro vartus Kambodžoje, kurio rūmų labirintai taisyklinga geometrija pasklinda į keturias pasaulio šalis, pasitinka šventyklos kaip meno kūriniai, statūs laiptai veda aukštyn į bokštus, nuo kurių žvilgsnis aprėpia didžiausią pasaulyje priešindustrinės eros miestą. Mažai rasime tokių senųjų kultūrų, kurios dingtų staiga, aikštėse nutiltų prašmatnios iškilmės, o šventyklas prarytų medžiai smaugikai. Civilizacijos saulėlydžio sulaukė ir senoji Siamo karalystė Tailande. Stebuklinga vieta: besišypsantis Budos veidas medyje, kurio neapaugo orinės šaknys. Tviskantis karalių auksas: Tailando karalių dinastija. Tajų kultūra – mandagumas, švelnumas ir nuolankumas. Pasaulio religijos: budizmas, hinduizmas – žymiausios šventyklos ir ritualai. Ką reikia žinoti įeinant į šventyklas, kas neįsileidžia kitatikių? Aukos dievams ir vandenynų ekologija. Kaučiuko pramonė Tailande. Kaip atrodo plantacijos, iš medžio tekantis lateksas? Šilkverpių ferma Kambodžoje: lervų vystymosi stadijos, kaip išvyniojamas šilko siūlas, kaip gimsta brangiausi pasaulyje šilko audiniai, kiek uždirba audėjos? Kaip atpažinti natūralų šilką? Kodėl Azijos gyventojai pamėgo vabalus, kirmėles, vorus, svirplius ir kitus „skanėstus“? Etnomofagija Europoje nepriimtina, tačiau paragavus nuomonė keičiasi – virtą kukurūzą primenanti šilkverpio lerva skani ir lietuviams. Kokias pasekmes sukelia šiuolaikinių beraščių karta – 20-metis triračio taksi vairuotojas nemoka perskaityti pavadinimo žemėlapyje. Drėgnieji tropiniai miškai – pamiršk minkštas lietuviškas samanas, jei nori prisėsti – pasikabink hamaką virš termitų bokštų. Filmo trukmė (40 min). Refleksija: diskusija, analizė, vertinimas (5 min). Edukacija: pinigų kolekcija – pasaulio lyderiai ir UNESCO saugomi objektai ant banknotų. Kokie Lietuvos nematerialios kultūros, mokslo ir gamtos objektai, įtraukti į UNESCO sąrašą, įamžinti ant 2 eurų monetos? (5 min).


Užsiėmimo metu dalyviai susipažįsta su tradiciniais lietuvių liaudies muzikos instrumentais. Visais pristatomais instrumentais pagrojamas tradiciškai jais atliekamos muzikos kūrinys, papasakojama apie instrumentus bei muzikavimo tradicijas. Susipažinę su instrumentais, dalyviai savarankiškai pasirenka kiekvieno jų skleidžiamą muziką atspindinčią spalvą.   Antroje užsiėmimo dalyje dalyviai supažindinami su audimo būdu ant mažų rėmelių. Vadovei padedant, pasirinktų spalvų siūlais dvinytu pynimu audžia siauras juosteles ir kiekvienas sukuria savo išgirstų spalvų apyrankę.   Įgyti įgūdžiai ir žinios galės būti pritaikomi praktiškai ir mokykloje (technologijų, dailės, etnokultūros, muzikos pamokoje), ir namuose.   Dalyviams suteikiamos visos kūrybai reikalingos priemonės ir medžiagos. Savo sukurtą apyrankę mokiniai po edukacinio užsiėmimo išsineš su savimi.


Apie geležinį vilką ir Lietuvos kunigaikščių žygius

Ar galima prakalbinti Vytauto Kašubos skulptūras, kurios eksponuojamos Prano Domšaičio galerijoje? Įsižiūrėkime į skulptoriaus sukurtus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų atvaizdus medaliuose, paminklų modelius, skulptūrinius biustus. Ten tiek daug įdomybių! Kai įminsite, ką reiškia istoriniai ženklai ant valdovų skydų, akimirksniu atsidursite paslaptingame legendų pasaulyje, kur šimtais balsų kaukia geležinis vilkas, kviesdamas kunigaikštį Gediminą statyti naują sostinę, o pajūrio laumės bando pastoti kelią kunigaikščiui Kęstučiui pas mylimąją Birutę. Išklausę pasaką su pieštukais skubėsime į V. Kašubos skulptūros ekspoziciją ir eskizuosime. O su eskizais keliausime į viduramžių raštininko dirbtuves, kuriose metraščiai rašomi ir iliustruojami tušu ir žąsies plunksna.


Taip prasikalė diegas „Anykščių šilelio“ (6–8 klasėms)

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Ši edukacinė programa gilins pažintį su rašytoju klasiku Antanu Baranausku ir vieta, kur „prasikalė diegas „Anykščių šilelio“ – Klėtele. Pirmoje programos dalyje mokiniai A. Baranausko klėtelėje sužinos pagrindinius poeto gyvenimo faktus, siejant juos su Klėtelės istorija, žiūrėdami animacinį filmuką „Klėtelės pasaka“. Kartu su edukatore apžiūrės Klėtelės eksponatus, jau matytus filmuke, išgirs jų įdomiausias istorijas, kai kuriuos galės paliesti (ko lankytojai paprastai neturi galimybių padaryti). Prisimins 6 klasės vadovėlyje skaitytą informaciją apie kitus poeto talentus ieškodami ekspozicijoje tų talentų „įrodymų“, atliks kūrybines užduotis muziejaus parengtuose užduočių lapuose: spręs A. Baranausko vaikystės uždavinį bei kurs naujus žodžius, kaip kadaise darė A. Baranauskas, bandydami motyvuoti jų sandarą, išgirs tarmiškai giedamą „Anykščių šilelio“ pradžią ir pabandys perskaityti poemos ištrauką rytų aukštaičių tarme, kuria rašė A. Baranauskas, susipažins su Klėtelėje eksponuojamais vertimais į kitas kalbas. Antroji programos dalis vyks rašytojo A. Žukausko-Vienuolio, išsaugojusio A. Baranausko klėtelę, namuose. Kadangi ši programa skirta Klėtelei, kaip klasikinio kūrinio „namams“, mokiniai eksponatus prisimins netradiciškai – žaisdami didelio formato memory tipo žaidimą ant grindų „A. Baranausko klėtelė“, atpažindami eksponatus ir įvardydami, kokią reikšmę jie turėjo A. Baranausko gyvenimui ar kūrybai. Programos aptarimas vyks atliekant kūrybinę užduotį: rašant atsiliepimą apie apsilankymą muziejuje senųjų Klėtelės lankytojų knygų pavyzdžiu (su piešiniais, eilėraščių posmais ir pan.).


Edukacinės programos metu mokiniai susipažins su keramikos amatu, jo raida pasaulyje nuo seniausių laikų iki šių dienų, suvoks ryšį tarp keramikos ir civilizacijos atsiradimo, pažins skirtingų kultūrų keramikos technikas, aiškinsis keramikos ištakas ir tolesnę jos raidą Lietuvoje, didelį dėmesį skiriant lietuvių liaudies keramikos paveldui. Užsiėmimo metu bus ugdomas suvokimas, kad keramika yra viena seniausių meno rūšių, turinti įvairias apipavidalino formas ir technikas. Antroje užsiėmimo dalyje mokiniai praktiškai išbandys šį amatą – gamins suvenyrus iš keramikos: pakabukus, medalius, puodelius, dekoruos juos lietuvių liaudies raštais. Pagamintus darbelius mokiniai išsineš su savimi.


Kadaise dėl dominavimo pasaulyje varžėsi dvi supervalstybės. Jungtinių Amerikos Valstijų bei Sovietų Sąjungos konkurencija vos nesibaigė Trečiuoju pasauliniu karu ir atomine pragaištimi. Perpraskite šio sudėtingo konflikto esmę suprantamu ir smagiu būdu! Pasinėrę į komandinį žaidimą, analizuokite žaismingus vaizdo įrašus, klausykitės muzikos ir minutei tapkite propagandistais, bandančiais įrodyti visapusišką vienos ar kitos pusės socialinį, ekonominį ir meninį pranašumą. Įgriso šnekos? Imkite į rankas tikrus Vietnamo ir Afganistano karo laukuose naudotus ginklus ir išbandykite miklumą karinius mokymus imituojančioje estafetėje!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kaip privesrti daiktus judėti? Kaip juos prakalbinti? Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su trumpa Lietuvos animacijos istorija. Lėlinės animacijos pradininku Vladislovo Starevičiaus video darbų fragmentais. Susipažinus su esminiais lėlinės animacijos principais ir pasiskirstę į grupes ieškosime naujų formų per meną ir kūrybą analizuoti visuomenei svarbias socialines temas, išsikelsime klausimus, kokią svarbią žinutę galime ištransliuoti žiūrovui. Mūsų tikslas ne tik išlaisvinti kūrybišką mąstymą, bet ir jį tikslingai nukreipti, taip analizuojant šiandieninės visuomenės pjūvį. Tai ne tik amato, bet ir mąstymo dirbtuvės. Pasiskirstę grupėmis kursime trumpametražio animacinio filmo scenarijų, bei praktinėmis priemonėmis jį įgyvendinsime. Suteiktomis priemonėmis edukacinio užsiėmimo metu dalyviai sukurs iki 10 min. trukmės animacinius filmukus. STOP KADRO technika priversime savo kurtus personažus judėti. Užsiėmimo pabaigoje skirsime laiko filmų peržiūrai ir aptarimui.


Dokumentinis filmas "Generalinis planas" apie didžiulę propagandinę Rusijos mašiną (Nuotolinė paslauga)

Filmas "Generalinis planas" (rež. Juris PAKALNIŅŠ) - tris Baltijos šalis – Lietuvą, Latviją ir Estiją – suvienijęs projektas, kuriuo ryžtingai bandoma rekonstruoti didžiulę propagandinę Rusijos mašiną. Filme - tyrime pasakojama apie milžinišką Rusijos propagandos mašiną, kurią jį ėmėsi kurti po karo Gruzijoje ir visu greičiu paleido prieš Krymo aneksiją 2014 metais. Tai pasakojimas apie informacinį karą ir kareivius jame. Tikrovė yra visai kitokia, nei ji pristatoma: nevyriausybinių organizacijų veiksmai yra suklastoti, nepriklausomi ekspertai nėra tokie jau nepriklausomi, o viešąja nuomone internete sumaniai manipuliuojama. Visas šias grandis sieja pinigai – Rusijos pinigai. Išsamiai ištyręs tarp pagrindinių veikėjų, nevyriausybinių organizacijų, žiniasklaidos ir Rusijos finansų egzistuojančius ryšius, filmas rekonstruos Rusijos propagandos mašiną. Filmo kūrėjams dirbant prie šio projekto teko susidurti su kliūtimis – filmo kūrėjai sulaukė grasinimų iš kai kurių asmenų, kuriuos norėta pavaizduoti filme, dėl šios priežasties žiūrovai neišvys kai kurių žinomų veidų. Filmas rodytas tik Latvijoje, Estijoje ir vieną kartą Lietuvoje. Yra puiki galimybė susipažinti su politiniu dokumentiniu kinu, kuris padės praplėsti politinio pasaulio matymo amplitudę bei skatina kritiškai vertinti supanti pasaulį bei skleidžiamas kaimyninės diktatoriškos valstybės žinias.


Grojantys robotai. Muzikos, robotų ir žmogaus draugystė.

Tai edukacija, kurioje integruojama muzika ir technologijos. Technologijos tobulėja ir užima vis didesnę dalį mūsų kasdienybės, tad nenuostabu, kad tai keičia ir kultūrą. Atsiradus naujai muzikiniai kultūrai, kuomet muziką atlieką ir instrumentais groja robotai, o ant scenos nestovi nei vienas žmogus, verčia pamastyti, kokia bus ateities muzika? Susipažinsime su grojančias robotais ir kartu su jais atkeliaujančia nauja muzikine kultūra. Dėl savo techninių galimybių jie atlieka kūrinius taip, kaip joks žmogus negalėtų atlikti! Edukacijoje aptarsime grojančių robotų savybes, technines galimybes, privalumus ir trūkumus. O išklausę edukaciją mokiniai patys išbandys jėgas programuodami muziką!


Bangų papasakota gamtos istorija (Nuotolinė paslauga)

Baltijos jūra – jauniausia pasaulyje, skaičiuojanti vos keliolikos tūkstančių metų istoriją, tačiau net per šį gamtiškai trumpą laiką įvyko gausybė pasikeitimų. Šioje paskaitoje aptarsime ypatingas gamtos jėgas, sukūrusias neapsakomą jūros grožį. Gamtos jėgas stebėjo ir mūsų protėviai, savo stebėjimus iš kartos į kartą perduodavę jaunesnėms kartoms. Šie pasakojimai per tūkstančius metų pasiekė ir mus - pasakų, padavimų, legendų pavidalu. Viena iš žinomiausių lietuvių liaudies pasakų "Eglė žalčių karalienė" yra taip pat susijusi su Baltijos jūros raida. Kartu su pasakos herojais leisimės į kelionę laiku - atgal ir suprasime kaip mokslas ir mitologija yra susiję. Siekiame, kad auganti karta nenutoltų nuo gamtos, suprastų ir išmoktų vertinti ją bei joje vykstančius reiškinius, domėtųsi savo aplinka, gimtosios šalies istorija, ją suprastų ir vertintų. Po šios paskaitos išmoksime kitaip žiūrėti į melsvąjį tolį.


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Ar įsivaizduojate, kodėl nuspaudus jungiklį, namuose įsižiebia šviesa? Jeigu ne, kviečiame apsilankyti Energetikos ir technikos muziejaus edukacinėje programoje “Kaip Tomui įsižiebė lemputė”. Edukacijos metu susipažinsite su technikos kultūros paveldu, ugdysitės kūrybingumą ir kritinį mąstymą apie technikos progresą, iššūkius, su kuriais susidūrė išradėjai, kritiškai vertinsite problemas, su kuriomis susidūrė išradėjai ir galėsie siūlyti savo sprendimo variantus. Svarbiausia, pasijausite visai kaip Tomas Edisonas, nes galėsite sukonstruoti savo lemputę!


Užsiėmimo metu vaikai susipažins su tradiciniais Užgavėnių kaukių personažais ir ant specialiai paruoštų kaukių muliažų papjė-mašė technika pasigamins Užgavėnių personažo kaukę (velnią, arklį, mešką, ožį ar kt.). Pagamintos kaukės paliekamos džiūti Centro patalpose, o atsiimti rekomenduojame vienam klasės atstovui praėjus keletui dienų. Tai darbas reikalaujantis kruopštumo ir kantrybės, todėl rekomenduojamas vyresnių klasių moksleiviams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Viešoji įstaiga Gyvenimo ir tikėjimo institutas

Kviesime mokinius į XIX a. pradžios saloną, kurio šeimininkė (gidė) papasakos apie A. Mickevičiaus asmenybę bei jo laikotarpio etiketą ir bendravimo kultūrą, edukacijos dalyvius įtraukdama į diskusiją. Šeimininkė pasiūlys pažaisti kelis salono žaidimus „Mickevičiaus stiliumi“: pirmiausiai iš pabirusių eilėraščių posmų dalyviai turės sudėti vientisą A. Mickevičiaus eilėraštį, paskui susiskirstę grupelėmis dalyviai stos į poetų dvikovą, kurioje jie kurs ketureilius ir varžysis, kurios grupės ketureilis geresnis. Jeigu dalyviai dar bus nepasisotinę salono pramogų, šeimininkė pasiūlys sužaisti populiarų ano meto žaidimą – šaradas, kurių metu reikės atspėti scenas iš A. Mickevičiaus kūrinių ar net jo paties gyvenimo. Taip pat bus šokamas smagus 19 a. šokis. Šia edukacija siekiama dalyviams atskleisti visai kitokias Adomo Mickevičiaus gyvenimo spalvas, apie kurias galbūt nekalbama arba kalbama mažai mokyklose per pamokas.


Programos tikslas – supažindinti dalyvius su ilgu lino virsmo iš augalo į audinį keliu. Uždaviniai: (1) papasakoti apie linininkystės tradicijas Lietuvoje; (2) supažindinti su linų auginimo ir apdirbimo darbais, žaliavomis ir jų panaudojimu. Programos vadovė pasakoja apie linų sėjimą, linų auginimą, jų priežiūrą, panaudoja su linų darbais susijusius terminus, įterpia tautosakinių dalykų: pasakų, posakių, patarlių, mįslių apie liną. Klausydamiesi dainų apie liną vaikai imituoja lino darbų judesius ir įsimena darbų ciklą. Pasiklausę ir pasimokę žaisdami vaikai bando apdoroti linus tradiciniais įrankiais ir technika. Parodžius, kaip buvo linai kuliami, duodama pabandyti kulti su kultuvėmis. Rodomas linų mynimas. Vaikai su mintuvais išsimina linų saują: stengiasi gerai išminti, kad linai liktų be spalių, švelnūs. Po mynimo linus pabando išbraukti. Kai linai išbraukti, jie šukuojami. Mokiniai pabando išmokti linus ir iššukuoti. Kai šukuojant linus iškrinta pakulos, iš jų mokiniai pabando nuvyti virvę. Taip pat mokosi verpti rateliu, austi. Sužinodami apie tokį lino – augalo kelią, nejučia suvokia ir lino reikšmę protėvių buityje ir kultūroje. Papildoma metodinė ir vaizdinė medžiaga: panaudojami dainų apie liną įrašai, panaudojami tikri linų apdorojimo įrankiai ir technika, krašto audėjų darbai: prijuostės, juostos, rankšluosčiai, staltiesės ir kt., A. Razmislavičienės knygelė „Dienos darbeliai – plonos drobelės“ („Lututė“, 2005 m.).


Pirmieji krepšinio istorijos žingsniai Lietuvos krepšinio 100-ečiui paminėti

Edukacijos metu moksleiviai giliau pažins Lietuvos krepšinio kultūrą bus skatinami atrasti kultūrinį šio žaidimo unikalumą ir santykį su juo, ugdyti pilietiškumą ir tautiškumą. Veiklos metu dalyviai tobulins saviraiškos gebėjimus, savarankiškumo, pažinimo įgūdžius. Dalyvaudami interaktyviame ,,Proto bokšto“ žaidime bei kūrybinėje foto sesijoje ,,Aš ir mano krepšininkas“ dalyviai ne tik bus skatinami įvertinti savo jėgas ir priimti iššūkius, bet ir kūrybiškai, naujai pamatyti save (smagiai leisti laiką, improvizuoti ir t.t.).


DRĄSA TAPTI - KŪRYBINIO SAVĘS SUVOKIMO PAMOKA SU DAILININKE SIGUTE ACH

Vyresniems moksleiviams skirtas susitikimas su dailininke Sigute Ach - jau daugiau nei 20 metų žinoma Lietuvos menininke, garsia savo kūrybiškumo ir vaizduotės lavinimo programomis, mylima už poetišką gilumą romantiškuose, nuoširdžiuose paveikslėliuose, kuriuose sutalpina viską, ką vadiname vaikyste, džiaugsmu, viltimi, pakylėtumu. Menininkės pamokose tvyro tokia pat jauki atmosfera, kaip ir jos paveiksluose. Programėlių dalyviai nuolat dalinasi patirtu atsipalaidavimu, įkvėpimu, gera nuotaika. Sigutės Ach pamokos prilyginamos spalvų terapijai, sutelkties ir savęs pažinimo praktikoms. Šioje programoje dalyiai bus padrąsinti susitelkti į savo kūrybiškumo resursus ir būdus juos atverti. Dailinkė Sigutė Ach pirmoje pamokos dalyje papasakos apie savo kūrybinį kelią, pristatys savo kūrybą. Autorė, jau dvidešimtmetį glaudžiai bendradarbiaujanti su garsia Lietuvoje leidykla vaikams ir jaunimui „Nieko rimto”, pasidalins savo įžvalgomis apie kūrybiškumą, vaizduotę, skaitymą - jų svarbą kiekvieno asmens savirealizacijoje. Tai motyvuojanti save atrasti ir turtinti paskaita su praktine dalimi, paremta pačios menininkės gyvenimo patirtimi. Antroje pamokos dalyje Sigutė Ach pademonstruos keletą dailės priemonėmis atliekamų pratimų, padedančių apčiuopti dalyvių kūrybinę mąstymo erdvę. Dalyviai bus pakviesti piešti abejomis rankomis vienu metu, linijų raizgalynėse surasti loginį vaizdinį, kurti figūras iš po ranka pasitaikiusių daiktų, įvardinti abstrakčias spalvines dėmes, apčiuopti savo pojūčius, jausmus ir išreikšti juos žodžiais. Šių nesudėtingų, į žaidimą panašių pratimų tikslas - duoti moksleiviams įrankį tyrinėti savo unikalumą, susidomėti savu potencialu ir jį lavinti. Pamokos trukmė 2 akademinės valandos. Visas reikalingas priemones atsiveža autorė.


Edukacinė paskaita „Senosios Lietuvos sostinės“ (nuotolinė paslauga)

Nuotolinė edukacinė paskaita bus transliuojama gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos vedamos ZOOM platformos pagalba. Paskaitos metu nagrinėsime, kodėl Kernavė, Trakai ir Vilnius laikomi seniausiomis žinomomis Lietuvos valdovų rezidencijomis, kokie valdovai jas įkūrė, kokios tautos jose gyveno, kuo vertėsi ten įsikūrę gyventojai ir ką svarbaus paliko istorikams bei archeologams. Senų vaizdinių ir dabartinių nuotraukų pagalba lankysime įspūdingiausius šių sostinių objektus, lyginsime jų architektūrinį, kultūrinį palikimą. Pasitelkę legendas bei archeologinių tyrimų rezultatus bandysime iššifruoti Kernavės, Trakų bei Vilniaus viduramžius menančias detales. Aptarsime šių objektų atsiradimo istorijas, jų genezę, stebėsime kaip per šimtmečius keitėsi šių objektų svarba vietiniams gyventojams bei esamai valdžiai. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti senųjų Lietuvos sostinių materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu. Paskaitos pabaigoje KAHOOT programėlės pagalba bus surengta viktorina, leidžianti užtvirtinti gautą informaciją.


Edukacinis užsiėmimas Lietuvos nacionalinėje filharmonijoje

Koncertinė įstaiga Lietuvos nacionalinė filharmonija

Per edukacinį užsiėmimą, ilgametė Filharmonijos koncertų vedėja Janina Pranaitytė papasakos apie pastato praeitį ir nūdieną, architektūrą ir jos virsmus bėgant amžiams, čia vykusius žymių pasaulio muzikų pasirodymus ir Lietuvos nacionalinės kultūros raidai reikšmingus įvykius, o baigiantis ekskursijai pakvies į šiandien čia rengiamų muzikos programų atviras repeticijas. Pasitikusi prie centrinio įėjimo į Filharmonijos salę, mūsų gidė jus vedžios stebinamai turiningais šeštą šimtmetį skaičiuojančio pastato istorijos keliais – nuo šioje vietoje išlikusių XVI amžiaus Rusų pirklių namų liekanų iki Filharmonijos koncertų lankytojams ligi šiol atvirų Miesto salės erdvių, kurias XIX a. pabaigoje – XX a. pradžioje suprojektavo rusų architektas Konstantinas Korojedovas. Kaskart vis kitokio maršruto pabaigoje galėsite žvilgtelėti ir į Filharmonijos muzikinę „virtuvę“, kur nuolat gludinamos bei tobulinamos gimsta nepakartojamos muzikos kūrinių interpretacijos.


Programos tikslas – supažindinti dalyvius su lietuviška duonos kepimo tradicija ir papročiais, skatinti jų suvokimą bei ugdyti bendravimo kultūrą, kūrybinę iniciatyvą, savarankiškumą, meilę ir pagarbą tėvynei. Uždaviniai: (1) supažindinti su XIX a. suvalkietiškos trobos aplinka; (2) parodyti duonos kepimo procesą; (3) supažindinti su ilgu duonos keliu – nuo rugio pasėjimo iki iškeptos duonelės padėjimo ant stalo; (4) skatinti pajausti ir suprasti duonos reikšmę mūsų protėviams ir dabar. Praktinė pažintinė programa vykdoma muziejaus troboje, įrengtoje pagal XIX a. Suvalkijos valstiečio trobą. Užsiėmimus vedančios muziejaus darbuotojos apranga taip pat yra panaši į to meto valstietės apsirengimą. Šio užsiėmimo metu lankytojai ne tik gali stebėti duonos kepimo procesą, bet jame ir patys dalyvauja. Edukacinės programos metu jau būna iškūrenta krosnis, lankytojams išdalijama jau užminkyta duonos tešla. Jie patys susiformuoja duonos kepalėlius, kurie bus iškepti ir atiduoti išsinešti į namus. Prieš duonos pašovimą į krosnį parodoma, kaip pagal valstiečių buityje gyvavusias tradicijas buvo valoma krosnis, papasakojama, kaip buvo formuojama duona ant ližės, parodomi naudojami įrankiai, tada įšaunami į krosnį pačių susiformuoti duonos kepalėliai. Kol duona kepa, lankytojai supažindinami su ilgu duonos keliu – nuo rugio pasėjimo iki iškeptos duonelės padėjimo ant stalo. Parodomi seniausi žemės įdirbimo padargai, apie juos papasakojama, galima juos paliesti. Toliau supažindinama su sėja, parodomi sėjos metu naudojami įrankiai, galima pabandyti pasėti. Taip pat pasakojama apie rugio augimą, tuo metu gyvavusias tradicijas ir papročius. Apkalbama rugiapjūtė, parodomas pjautuvas, rodoma, kaip pjaudavo, galima pabandyti. Siūloma pamėginti iškulti rugius spragilais etnografiniame kluonelyje, sumalti juos akmeninėmis girnomis. Per tą laiką duonelė iškepa, išimama iš krosnies ir drobiniuose maišeliuose iškilmingai įteikiama ją pasidariusiems lankytojams. Pasakojama apie duonos reikšmę


Pažaislio kamaldulių vienuolynas prie Kauno yra vienas gražiausių brandžiojo baroko paminklų Lietuvoje. Vienuolyną XVII antroje pusėje įsteigė Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kancleris Kristupas Zigmantas Pacas, o statant dalyvavo iš Italijos pakviesti meistrai. Buvo sukurtas aukščiausio meninio lygio ansamblis, kuriame puikiai suderinta architektūra, tapyba ir skulptūra. Ypatingai išsiskiria unikalus marmuro dekoras. Per 350 metų vienuolynas išlaikė menines vertybes, nors jo šeimininkai keitėsi ne vieną kartą. Šiandien Pažaislio vienuolynas primena ne tik Kauno, bet ir Lietuvos istoriją, supažindina su didikų Pacų gimine, padeda pajusti baroko meną. Pagrindinis kultūrinės edukacijos užsiėmimo tikslas – patrauklia, individualiai pritaikoma pagal amžiaus grupę, forma supažindinti moksleivius su kultūros paveldo objekto istorija, atskleisti Pažaislio ansamblio barokinės architektūros, tapybos ir skulptūros subtilybes bei simbolius, padėti suprasti sakralinį meną. Kiti tikslai - supažindinti su baroko epocha Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje, pristatyti Pacų giminės istoriją. Kultūrinės edukacijos užsiėmimo uždaviniai - įtraukti moksleivius į kultūros paveldo objekto tyrinėjimą, ugdyti pastabumą, gilinti dalykines ir bendrąsias kompetencijas. Naudojami metodai: gyvas pasakojimas istorinėje aplinkoje, papildomas vizualine medžiaga (sienine tapyba, stiuko lipdyba, medžio drožyba) ir interaktyvios užduotys.


Senovės Romoje varpai kviesdavo į pirtis ir sueigas, pranešdavo apie nelaimes, karo pradžią ir pabaigą. O kodėl ir kada jie skamba Vilniaus katedros varpinėje? Ar galėtų varpus pakeisti trimitai? Kviečiame tai sužinoti apsilankius katedros varpinėje! Kartu su gidu į viršų kopsime XIV amžių menančiais mūriniais laipteliais, vėliau juos pakeis įspūdingos medinės XIX amžiaus konstrukcijos, o patys drąsiausi galės apžiūrėti miestą iš 45 metrų aukščio! Tam, kad įspūdžiai taip greitai neišblėstų, po ekskursijos specialia technika pasigaminsime suvenyrinį magnetuką.


VIEŠOJI ĮSTAIGA "AUKŠTAITIJOS SIAURASIS GELEŽINKELIS"

Edukatorius - palydovas pasitiks moksleivius Anykščių geležinkelio stotyje. Pasisveikinsime, pažaisime susipažinimo žaidimą. Palydovė dalyvius ves apžiūrėti Anykščių geležinkelio stotį, viktorinos pagalba bus pristatyta siauruko istorija. Nuvesime į šimtamečio siauruko stoties antrąjį aukštą, kuriame ilgus metus gyveno stoties viršininkas. Vaikai susipažins su stoties viršininko gyvenimo būdu. Supažindinsime su geležinkelio inžineriniais statiniais (vandens bokštu, kolonėle ir kt.), išsiaiškinsime jų paskirtį, darbuotojais: traukinio mašinistais, palydove, supažindinsime su antros klasės vagonu ir važiuosime per Šventosios tiltą grožėtis nuostabiu Anykščių kraštovaizdžiu. Keliaujant siauruku 6 skrybėlių metodo pagalba vaikus skatinsime įsitraukti į kultūros paveldo išsaugijimą bei plėtrą ir aptarsime, kam ir kodėl siaurukas turėtų gyvuoti ir kaip jį pritaikyti vaikams bei suaugusiems. Programos trukmė – 1 val.


Užsiėmimo metu dalyviai prisimena žinomas iškasenas. Praplečia savo akiratį naujomis. Grupelės gauna indelius su durpės, žvyro, žemės ( kelių rūšių), smėlio (kelių rūšių), kreidos, molio(raudono, balto, geltono, šamoto), gipso, anglies, lygina jų savybes (judindami klauso kaip barška, vizualiai, liesdami, ), apžiūri pateiktus ir aplinkoje esančius ar turimus daiktus, pasako, iš ko jie pagaminti. Spėja, kokios medžiagos ir kaip buvo naudojamos mūsų protėvių, kokios ir kaip naudojamos dabartyje. Užsiėmimo metu menamos mįslės apie žemę. Atlikę tiriamąją veiklą, susipažįsta su smėlio pilstymo būdais, komponavimo principais. Į stiklinį indą supilsto spalvotą smėlį bei kuria kompoziciją, ją pasilieka sau.


Spektaklis "Beždžionėlės Lulu nuotykiai"

Bedžionėlė Lulu gyvena džiunglėse ir džiaugiasi nerūpestingu gyvenimu. Tačiau vieną dieną iš profesoriaus Pelėdausko gauta knyga, pavadinimu „Pasąmonės galia“, pakeičia jos gyvenimą. Knygoje slypi atsakymai kaip atrasti tikrą laimę ir sėkmę ir Lulu bando įvairius veiksmus, kad jai pasisektų. Beždžionėlę pastebi cirko direktorius ponas Gibonas, kuris džiunglėse ieško talentų, cirko pasirodymams. Ponas Gibonas įkalba beždžionėlę tapti cirko artiste ir duoda pasirašyti sutartį, kuri užtikrins jai šlovę ir turtus. Ir iš tiesų sėkmė šypsosi. Lulu jau atlieka pasirodymus gausiai publikai, tačiau nusprendus išeiti atostogų - prasideda bėdos. Ponas Gibonas jai draudžia poilsiauti, o ir sutartis, kurią Lulu pasirašė, tai įsipareigojimas tarnauti ponui iki gyvenimo pabaigos. Negana to, cirko direktorius, už nepaklusnumą, ją prirakina grandine. Beždžionėlė, profesoriaus knygoje, bando ieškoti atsakymų, kodėl jai nebesiseka ir juos atranda. Netikėtai atbėga pono Gibono šuo, kuris patikina, kad būti prirakintu grandine, yra normalu. Jis ir pats yra prirakinamas, tačiau kartais gauna progą palakstyt be grandinių. Lulu įtikina, kad normalu yra būti laisvam ir, kad pasaulis daug didesnis, nei gali matyti būdamas pririštu. Šuo pasiryžta išgelbėti beždžionėlę ir kartu pabėgti... Spektaklis skatina skaityti knygas, nes ten galima rasti visus norimus atsakymus. Moko tikėti sėkme ir nuolat bandyti ją pagauti, tačiau ir būti dėmesingais kiekviename žingsnyje, aklai nepasitikėti kiekvienu sutiktu asmeniu. Taip pat "neužriesti nosies" kuomet nusišypso laimė. Primena kaip svarbu turėti draugų, nes jie gali padėti, kuomet atrodo, kad išeities nebėra. Priverčia pamąstyti, kad augame skirtingose aplinkose ir įvairius dalykus suprantame skirtingai, tačiau ragina nebijoti siekti svajonių, ir tikslų. O taip pat akcentuojama, kokia svarbi yra laisvė.


Tikslas – mokinio asmeninio gyvenimo siekį tobulėti paversti prioritetu.
Uždaviniai: (1) ugdyti gebėjimą pažinti save; (2) skatinti mokinius domėtis kultūrine veikla; (3) mokyti atkreipti dėmesį į
save, vertinant savo sėkmes ir nesėkmes, (4) ugdyti kritinį mąstymą, savistabą; (5) pristatyti absurdą mene.

Spektaklis – apmąstymas apie keistą, vienišą, kompleksuotą, alkaną, bejėgę ir pažemintą būtybę. Jo kovą su savimi, būtimi ir mirtimi. Beprotiškai vienišam, nelaimingam herojui nėra vilties išsigelbėti. Išsigelbėjimas – tik mirtis. Mirtis, kurios jis ieško ir laukia. Kitas pagrindinis personažas – pati Mirtis. Tarp herojaus ir Mirties vystosi dialogas. Kaip ir bliuze, kur kompozicijose naudojamas tik pagrindinis palaikomasis „karkasas“, kurį improvizuodami „apžaidžia“ soliniai instrumentai. Nepaisant tamsaus siužeto, absurdo dramos tikslas yra ne absurdo teigimas, o, Martino Eslino žodžiais tariant, galimybė pažvelgti į absurdiškas situacijas atmerktomis akimis ir, patyrus katarsį, išsilaisvinti iš absurdo. Prasmingas gyvenimas – vienintelis būdas įveikti absurdą. Samuelis Beketas – airių kilmės žymiausias absurdo (lot. absurdus – nedarnus) teatro atstovas. Pirmasis absurdistas, pelnęs tarptautinę šlovę, 1969-aisiais įvertintas Nobelio premija. S. Beketas vaizduoja žmogų, praradusį gyvybingumą, sugebėjimą suvokti ir priešintis pačių žmonių kuriamam absurdui. Savo kūryba, S. Beketas skatina ieškoti prasmės beprasmybėje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Riteriai: nuo dvaro šunų iki visuomenės elito

Edukacijos pradžioje, siekiant įtraukti ir sužadinti dalyvius, užduodamas klausimas, ką dalyviai žino apie riterius - tuo siekiama aktualizuoti dalyvių turimą patirtį, asociacijas, žinias ir tai leidžia pakreipti edukacijos turinį patvirtinant, papildant ar paneigiant egzistuojančius mitus. Užsiėmimo dalyviams pateikiama informacija apie riterių luomo ištakas, istoriją, nuo Karolingų epochos "karo šunų" iki Aukštųjų viduramžių karinio elito. Dalyviai sužino ir išsiaiškina riterių luomo raidą, jo reikšmės kaitą ir kilimą socialiniais laiptais, priežastis, jį iškėlusias į visuomenės aukštumas. Aiškinimu apibrėžiami socialiniai santykiai ir hierarchija luomo viduje, kokias pakopas pereidavo būsimas karys iki gaudavo teisę į riterio šventimus, bei pati įšventinimo ceremonija, trumpai pristatomi riterių herbai ir ideologija, dvasinių ir pasaulietinių riterių ordinų reikšmė, nušviečiama riterijos ginkluotė ir jos kaita bėgant amžiams, riterių koviniai žaidimai - turnyrai. Pabaigai pateikiama riterijos raida Lietuvoje. Edukacinis užsiėmimas iliustruojamas skaidrėmis, jos komentuojamos įpinant klausimus dalyviams, dalis kurių - įsisenėjusių mitų apie riterystę išsklaidymas, diskutuojama. Užsiėmimas baigiamas kryžiažodžiu arba kahoot įrankių panaudojimu.


Kai tau keturiolika, leki visu greičiu ir neri stačia galva, siautėji su draugais ir myli, lipi ant stogo ir skęsti muzikoje. Norisi bučinių ir nuotykių, tūsų ir juoko, pripažinimo ir galios, supratimo ir palaikymo. Spektaklyje „Lė-kiau-lė-kiau“ paauglių pasaulis –komplikuotas, gyvas, jautrus ir aštrus, sukurtas ir atkurtas iš paauglių forumų internete, susitinkant ir bendraujat su 13-16 metų vaikais. Meilė ir sekstingas, draugystė ir išdavystė, patyčios ir vienatvė – tai iššūkiai, su kuriais susiduria šiandienos paauglys, trokštantis būti išklausytas ir suprastas.


Mokslas kriminalistikoje (STEAM), tai interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kuriame susipina mokslas, menas, kultūra bei įvykdytas nusikaltimas. Kiekvienas prisilietimas – palieka pėdsaką. Tai yra pagrindinis dėsnis naudojamas kriminalistikos moksle. Kriminalistika tai yra mokslas tiriantis nusikaltimus. Šis mokslas padeda apsaugoti kultūros vertybes ir tuo pačiu prisideda prie viešosios tvarkos palaikymo. Programos metu dalyviai pasiskirstys vaidmenimis ir laboratorijose išbandys kriminalistikos mokslą. Deroglifinėje laboratorijoje nuimsite piršto antspaudus nuo įvairių paviršių, sulyginsite juos su pavyzdžiais, išsiaiškinsite kokie būna pirštų atspaudų tipai. Analizės laboratorijoje turėsite ištirti įvairius rašytinius įkalčius, išsiaiškinsime ar dokumentai, parašai nėra nesuklastoti.


Forumo teatro spektaklis ,,Žaidimas-Ne-žaidimo tema" (Nuotolinė paslauga)

Interaktyvus forumo teatro spektaklis moksleiviams ,,Žaidimas-Ne-žaidimo tema”. Forumo teatro spektaklyje žiūrovai galės pasijusti lyg azartiški sirgaliai krepšinio varžybose. Ne, krepšinio mes nežaisime, bet adrenaliną ir žaidimą pažadame! Nes Forumo teatras – tai atsakingas, bet dėl to nemažiau azartiškas žaidimas visuomenei aktualiomis temomis, kurio pagrindiniai žaidėjai – žiūrovai. Jie tikrieji spektaklio autoriai ir kūrėjai. Moksleiviai virtualioje konferencijų platformoje išvys jiems aktualios istorijos pradžią iki herojų konflikto ir paskirstyti komandomis, galės siūlyti tolimesnius situacijos sprendimo „ėjimus“. Juos čia pat konferencijų platformoje įkūnys aktoriai. Tai suteiks žiūrovams galimybę pasitikrinti savo sprendimus saugioje teatrinėje erdvėje ir padės moksleiviams ieškoti naujų būdų situacijai spręsti. Forumo trupė žiūrovus pasitiks tik istorijos starto pozicijoje. O galutinis rezultatas - žiūrovų rankose. Spektaklio metu ,,žaisime" ir ieškosime sprendimų šiuo metu aktualiomis moksleiviams temomis - nerimas, baimė dėl ateities, apatija, motyvacijos stoka ,,užgriuvus" nuotolinio mokymosi krūviui,santykiai su tėvais, mokytojais, bendraamžių patyčios virtualioje erdvėje ir kt. Kiekvienai grupei temą parinksime, pagal jai aktualias problemas. Forumo teatro metodas išskirtinis tuo, kad žiūrovai šiame teatre, ne pasyvūs stebėtojai, bet spektaklio bendraautoriai ir bendra-kūrėjai. Forumo teatro metodo kūrėjas, žymus brazilų režisierius, edukatorius, tvirtina, kad šis teatro metodas, tai forumas, mokantis žmones keisti savo pasaulį. Žiūrovai šiame teatre išvysta savo realybės pasaulio atvaizdą, o vėliau šių atvaizdų realybėje vaidina arba režisuoja savo išsivadavimą. Visą tai ko žiūrovai pasieks išmonėje, galės perkelti ir į tikrą gyvenimą. Forumo teatro spektaklio metu žiūrovai praktikuojasi estetiniame, teatriniame pasaulyje, kad vėliau galėtų keisti savo socialinį pasaulį. Taip teatro scena tampa ne tik kūrybiškumo, bet ir socialinė erdvė.


Keramikos edukacija „Senieji amatai. Indas puoštas stiklo kristalais“

Molis - reikšminga priemonė, kūrybiniams, meniniams gebėjimams, estetikai ugdyti. Remiantis senovės kultūros patirtimi, kuriant tradicinius keraminius indus, stengsimės tradicijas tęsti, tačiau edukacijos metu bus siekiama atskleisti kiekvieno mokinio kūrybingumą, jo gebėjimą interpretuoti savaip. Keramikos menas tapo įvairesnis, vis labiau įgydamas eksperimentinį pobūdį. Tapo įprasta keramikoje matyti netradiciškai naudojamas įvairias medžiagas. Pirmoje edukacijos dalyje, medijų priemonių pagalba, parodysime video filmą, kuriame supažindinsime su molio įvairove, iš kur jis atsiranda, jo savybes. Antroje praktinėje dalyje vaikai nusilipdys pasirinktos paskirties indelį (dubenėlį, ąsotėlį, vazelę, puodelį...). Papuoš jį seniausiais dekoravimo būdais. O darbelį išgrąžins, netikėta dekoravimo priemone – gludintais stiklo gabaliukais, kurie degimo metu išsilydys ir padengs darbelį taip, lyg būtų dekoruota spalvota, ryškia glazūra. Šiai keramikos edukacijai tereikia vieno susitikimo. Po užsiėmimo, darbai bus išdžiovinami, išdegami ir grąžinami gamintojams. Ką lipdyti edukacijoje, galima pasirinkti patiems, kad savo pagamintą gaminį dalyviai galėtų pritaikyti praktiniam naudojimui ar dovanai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Online spektaklis „O Viešpatie, Vilnius!” (nuotolinė paslauga)

Rūsys – šauni vieta, bandantiems slapstytis nuo gyvenimo. Jame, Mažojoje „Lėlės“ teatro scenoje, ir susitinka pora kiek „kuoktelėjusių“ pelėnų bei virtualaus pasaulio valdovas – skaudžiai su mama susipykęs berniukas. Tai istorija apie tiesos paieškas ir būtinybę kalbėtis, apie tai, kad problemos tampa išsprendžiamos jas išsakius ir nuo jų nebėgant. O šalia vienatvės, šeimos, draugystės bei tarpusavio supratimo laukia dar viena pasakojimo linija – puikiausio pasaulyje miesto, Vilniaus! Pelėnų, pratūnojusių savąjį gyvenimą rūsyje, dėka susipažinsime su šio krašto legendomis ir pasakojimais bei susiremsime su tokiomis paslaptingomis Vilniaus būtybėmis kaip kad magų magas Tvardauskas ir Vilniaus Baziliskas... „O Viešpatie, Vilnius!“ – tai aktoriaus ir režisieriaus Ainio Storpirščio debiutas „Lėlės“ teatro scenoje. Taip pat tai ir pirmasis meninko, kaip dramaturgijos autoriaus, bandymas. „Norėčiau, kad po šio spektaklio išėję vaikai klausinėtų tėvų apie Vilnių. Ir kad šis spektaklis jiems būtų kaip impulsas praleisti laiką kartu, kalbėtis.“ – teigia jis.


Edukacinė programa „Surask, ko nepametei“

SURASK, KO NEPAMETEI Edukacinė programa, skirta 6–12 klasių mokiniams Domitės įvairia karine technika? Norite aplankyti įspūdingą VI forto teritoriją ir ten įrengtą Karo technikos ekspoziciją? Jums trūksta iššūkių ir nuotykių? O galbūt maga surasti tai, ko nepametėte? Sutelkite savo klasę ir kartu su suolo draugais susibūrę į dvi komandas meskite iššūkį vieni kitiems! Dalyvaukite edukacinėje programoje „Surask, ko nepametei“, žaiskite komandinį, fizinių ir intelektinių pastangų reikalaujantį žaidimą. Vadovaujami komandos kapitono ekspozicijos aikštelėse kuo greičiau ieškokite karinės technikos objektų pagal pateiktus užuominų kubus, atsakysite į interaktyviai pateiktus klausimus apie karinę techniką bei Lietuvos istoriją, įveikite „pelkėtą“ trasą ir dirbkite kaip vienas kumštis. Juk tik komandinis darbas atneš geriausią rezultatą! Svarbu: Edukacinė programa vykdoma Vytauto Didžiojo karo muziejaus Karo technikos ekspozicijoje, esančioje VI forte (K. Baršausko 101, Kaunas). Programa vykdoma lauko sąlygomis. Dalyviai turi pasirūpinti apranga ir avalyne, kuri būtų tinkama bet kokioms oro sąlygoms. Grupėje turi būti bent keli dalyviai, turintys išmanųjį įrenginį su mobiliojo interneto prieiga, kuriame būtų įdiegta QR kodų atpažinimo programėlė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

„Tautiškos giesmės“ atodangos – edukacinis užsiėmimas, skirtas 4-7 klasių moksleiviams. Užsiėmimo metu apžvelgiamas lietuviškos spaudos draudimo laikmetis (1864-1904), to meto leidiniai – spausdinti „graždanka“ (kirilica), knygnešių gabenti lietuviški leidiniai, L. Ivinskio kalendorius, „Varpas“, kurio šeštajame numeryje pirmą kartą buvo išspausdinta „Tautiška giesmė“ ir kt. leidiniai. Didžiausias dėmesys skiriamas Vinco Kudirkos įvairiapusei asmenybei ir jo aktyviai literatūrinei bei visuomeninei-politinei veiklai. Užsiėmimo metu supažindinama su Lietuvos himno istorija, jo giedojimo tradicijomis, analizuojamas „Tautiškos giesmės“ tekstas, žodžių prasmė. Moksleiviai klausosi pasakojimo, himno muzikos įrašo, žiūri ir analizuoja vaizdo medžiagą, atlieka interaktyvias užduotis.


žaidybinis spektaklis ,,Obuolių pasakos"

Šešėlinių improvizacijų spektaklis „Obuolių pasakos“ – Tai žaidybinis spektaklis visai šeimai pagal Vytauto V. Landsbergio knygą “Obuolių pasakos“ . Tai istorija apie jaunų obuoliukų gyvenimo istoriją, iššūkius ir gebėjimą išsaugoti draugiškus santykius, net ir pačiose sudėtingiausiose situacijose. Spektaklis kviečia pasinerti į stebuklingą pasakų, garsų ir šešėlių teatro pasaulį, kuriame obuoliai, ne tik keliaus, žais su vaikais, bet ir papasakos dramatišką savo likimo istoriją ir primins, kad gyvenime, kaip ir gamtoje niekas niekada nesibaigia, tik keičia savo formą. Režisierius ir dramaturgas - Justas Tertelis. Scenografė - Paulina Nešukaitytė. Aktoriai: Rokas Petrauskas, Eglė Agota Matulytė, Domas Šiaulytis, Adelina Skalandytė, Martynas Tomas Gucevičius, Giedrė Kederytė, Šarūnas Gedvilas.


Lietuvos kryždirbystės fenomenas (Nuotolinė paslauga)

Šioje virtualioje pamokoje aptarsime kryždirbystės amatą, įtrauktą į UNESCO pasaulinį nematerialaus kultūrinio paveldo sąrašą. Apžvelgsime tik lietuviams būdingas geležines paminklų viršūnes - ,,saulutes", jų istoriją, paskirtį bei patyrinėsime kryžius saugomus Nacionaliniame M. K. Čiurlionio dailės muziejuje Kaune.


Edukacijos metu, mokiniai susipažins su senoviniais žaislais, kurie buvo gaminami Lietuvoje iš šiaudų, medžio ir kitų liaudiškų priemonių. Edukacinių STEAM veiklų metu mokiniai kurs inovatyvius žaislus integruodami Led technologijas, origami ir kitas dailės šakas. Per STEAM veiklas bus atskleista meno, dizaino ir technologijų sintezė, ugdomas mokinių kūrybiškumas, remiamasi kultūrine, etnografine  patirtimi. Mokinių kuriami žaislai bus skirti laikmetį atliepiančioms šventėms. Pasitelkiant istorijos, tradicinių amatų, dizaino, meno ir šiuolaikinių technologijų žinias mokiniai sukurs inovatyvius šviečiančius žaislus.


Kūčios-pati gražiausia, svarbiausia šeimos susitelkimo, santarvės, bendrystės, artumo šventė Lietuvoje. Ši programa vyks edukacinėje salėje, kurioje bus pristatomi etnografiniai indai, dalyviams bus padengtas šventiškas stalas, valgiai, gėrimai. Šios programos metu giliai panersite į Kūčių šventės papročius, sužinosite apie  tradicinio aukštaičių stalo paruošimą, valgių simboliką bei prasmę. Ragausite bei  pajusite įvairių patiekalų skonius, gal net paragausite pirmą kartą, dalinsitės savo nuomone. Minsite mįsles, įvairių burtų pagalba spėsite kitų metų savo sėkmę ir ateitį. Pabaigoje išsakysite vieni kitiems palinkėjimus, padėkos žodžius vyresniems. Toks prie stalo bendravimas leis grupei pajusti svarbumo, artumo, bendrumo jausmą.


Vaidybinis filmas "Balkonas" (Nuotolinė paslauga)

Filmas "Balkonas" (rež. Giedrė Beinoriūtė) pasakojimas apie meilę. Veiksmas vyksta tarybiniais aštuoniasdešimtaisiais. Nedidelis miestelis periferijoje. Vienuolikametės Emilijos kaimynystėje po tėvų skyrybų apsigyvena jos bendraamžis Rolanas su tėčiu. Tarp vaikų mezgasi ryšys. Tačiau iš drovumo ar baimės atsiverti jie bendrauja tik per sieną, sėdėdami kiekvienas savo balkone arba per rozetę, jungiančią jų butus. Pasirodo, jog Emilijos tėvai taip pat ties skyrybų riba. Vaikai atranda bendrų temų. Tačiau vos tragiškai nepasibaigęs nelaimingas atsitikimas užkerta Emilijai kelią į balkoną. Tai paskatina vaikus išsiruošti į „tikrą“ pasimatymą. Filme vaidina R. Kazlas, V.Kuodytė ir kiti. Filmas pakeliavo daug tarptautinių kino festivalių, buvo apdovanotas tarptautiniame Kairo filmų vaikams festivalyje apdovanotas Sidabriniu Kairo prizu trumpametražių filmų kategorijoje, Lietuvos kino ir televizijos kino apdovanojimuose "Sidabrinė gervė‘2009? pripažintas „Geriausiu metų trumpametražiu filmu”.


Edukacinė programa „Tautodailės rekordai“ (1 - 4 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas klausimais: „Kodėl siekiama rekordų?“, „Kodėl 2009 m. ir 2018 m. užfiksuota daugiausia Tautodailės rekordų?“ Demonstruojamas video siužetas / pasakojimas „Artūro Narkevičiaus Tautodailės rekordai“, kuriame sertifikuotų tautinio paveldo produktų tradicinis amatininkas, dvylikos Lietuvos tautodailės rekordų autorius pristato realizuotas kūrybines idėjas ir rekordinius pasiekimus. Mokiniai supažindinami ir su kitų Lietuvos regionų tautodailininkais, sertifikuotais amatininkais bei jų pasiektais rekordais: Adolfo Teresiaus, Edmundo Gaubo, Arvydo Baranausko, Odetos Bražėniėnės, Virgilijaus Vaičiūno, Augenijos Ruželienės, Vlado Kuzino ir kt. Demonstruojama skaidrių prezentacija, pristatomi 4 video siužetai/pasakojimai. Užsiėmimo dalyviai vertina tautodailininkų kūrinius pasiekimus, generuoja asmeninių rekordų idėjas, svarsto, kokie jų pasiekimai, įdėjus maksimalias pastangas, galėtų tapti rekordais.


Mažosios Lietuvos saugomų teritorijų direkcija

Edukacinę programą „Pažink meškučio Grobliuko kraštą“ sudaro dvi dalys: pirmojoje – mokiniai yra stebėtojai ir klausytojai (30 min.), o antroje dalyje jų laukia azartiškas žaidimas, kuriame gilins žinias apie Pagramančio regioninį parką (45 min.). Edukacinė kelionė po Pagramančio regioninį parką prasideda Lankytojų centre, kuriame yra įrengta moderni ir įdomi ekspozicija. Ekspozicijoje yra įvairiausių žaidimų („Atspėk kas gieda“, „Kas tai padarė“, „Koks būsiu užaugęs“ ir kt.), taip pat yra įrengti kompiuteriniai terminalai su liečiamais ekranais, kuriuose galima susipažinti su gamtos ir kultūros paveldo vertybėmis, krašto istorija, tradiciniais amatais, išgirsti partizanų priesaiką, šautuvų garsus bei partizanų sunkų ėjimą per sniegą. Po teorinės dalies mokiniai dalyvauja „Grobliuko žinių mūšyje“. Meškutis yra atklydęs iš Groblinės miško ir teisėjauja šiame žinių mūšyje. Jis dalyvius suskirsto į komandas, suderina jų pavadinimus ir išrenka komandų kapitonus. Komandos yra supažindinamos su žaidimo eiga, taisyklėmis ir priemonėmis (kortelės su ant jų parašytomis užduotimis, stalo kauliukas, kortelės numeris). Komandos sėkmė priklauso nuo kauliuko sėkmingo išmetimo, greitos reakcijos, komandinės partnerystės, loginio mąstymo, žinių. Žaidimo pabaigoje Grobliukas skelbia nugalėtojus ir šauniausią komandą apdovanoja atminimo suvenyrais. Baigiamoji užsiėmimų dalis – bendra nuotrauka su puikia nuotaika!


Edukacinis užsiėmimas „Lietuvių mitų burtai“

Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

Visuotinėje lietuvių enciklopedijoje mitas apibrėžiamas kaip kolektyvinis pasakojimas apie pasaulio, dievų, žmogaus, gamtos reiškinių, gyvybės ir mirtis kilmę, atspindintis pirmykštę tikrovės sampratą. Užsiėmimo metu mokiniai bus supažindinti su lietuvių mitais, jų veikėjais, atsiradimu. Visų pirma, mokiniai bus supažindinti su mito sąvoka, jiems bus papasakota jų istorija, iš kur ir kodėl jie atsirado, po to vaikams bus pristatyti pagrindiniai lietuviškų mitų veikėjai: aitvarai, laumės, kaukai, velniai ir t.t. Po pagrindinių mitų veikėjų pristatymo mokiniams bus skaitomas mitas, kurio metu pasitelkiant vizualines priemones taip pat bus rodomi mito veikėjai. Perskaičius istoriją, plečiant mokinių kritinį ir analitinį mąstymą bus užduodami klausimai, susiję su perskaitytu pasirinktu mitu. Kadangi mokiniai mėgsta viktorinas įvairiomis temomis, po pristatymo vaikai taip pat turės galimybę sudalyvauti interaktyvioje „Kahoot“ viktorinoje „Susipažinkime su lietuvių mitais“, jei mokiniams nebus galimybės prisijungti prie platformos, viktorinos klausimai bus pateikti „Power pont “ pagalba. Užtikrinant saugų prisijungimą prie edukacijos, kiekvienam susitikimui bus kuriama nauja „Zoom“ nuoroda, taip pat, norint išvengti nesklandumų prieš kiekvieną susitikimą edukatorė norės gauti mokinių sąrašą, kad susitikime dalyvautų tik ta klasė, jei mokiniai mokosi iš namų – kitas saugus prisijungimo metodas – edukatorei iš anksto atsiųsti pamokos nuorodą. Taigi, mokiniai neišėję iš klasės ar namų turės įdomią edukaciją, kurios metu praplės savo žinias, susipažins su senovės lietuvių mitais, papročiais, geriau supras to meto žmonių moralines normas, elgesį.


Edukacinė paskaita „KLIK galia: elgesio internete kultūra“ (Nuotolinė paslauga)

Viso pasaulio vaikai, prisijungiantys prie interneto, turi šansą pasinaudoti pačiomis stebuklingiausiomis technologijų teikiamomis galimybėmis: skaitmeninėje erdvėje jie bendrauja, mokosi, kuria, pramogauja. Tam, kad visos šios veiklos juos AUGINTŲ plačiąja žodžio prasme, būtina ugdyti kultūringo bendravimo, sveiko naudojimosi technologijomis, kritinio mąstymo vartojant interneto turinį bei jį kuriant gebėjimus. Edukacijos metu drauge ieškome atsakymų į klausimą, ką reiškia kultūringas elgesys internete, kaip save apsaugoti ir prisidėti, kuriant pozityvią bendravimo interneto kultūrą? Kaip skaitmeninę erdvę panaudoti kūrybai ir ką svarbu apgalvoti prieš kiekvieną „klik“. Vienas iš esminių įgūdžių šiame kelyje – kritinis mąstymas, be jo – nė iš vietos. Atskleidžiame, kad gebėjimas virtualioje erdvėje elgtis išmaniai ir atsakingai ne tik apsaugo kiekvieną nuo nepageidaujamų patirčių internete, bet ir sudaro sąlygas naudotis technologijų galimybėmis saviraiškai ir kūrybai. Skatiname sąmoningą skaitmeninės erdvės tyrinėjimą ir pripildymą savo asmeniniu turiniu, o be to, motyvuojame kurti sveiką santykį su technologijomis.

Šia edukacija siekiame:
- Auginti vaikų ir jaunimo atsparumą siekiant kuo labiau sumažinti visų formų smurtą prieš vaikus, pasinaudojant išmaniosiomis technologijomis.
- Skatinti etišką interneto kultūrą, ugdyti kritinį mąstymą.
- Stiprinti vaikų ir jaunimo gebėjimus naudoti internetą kūrybingumo ir saviraiškos lavinimui.


Spektaklis paaugliams ir jaunimui „Man šiandien – Hamletas“. Išvažiuojamoji paslauga

Daugiau nei 400 metų viso pasaulio scenose statomas „Hamletas“ seniai nebėra tik literatūros ir teatro kanonas. Hamletas – tai ir tam tikras pasaulio suvokimo būdas, nuotaika, dvasinė būsena, pažįstama daugeliui iš mūsų. Šiame spektaklyje Hamletas yra paauglys - maištaujantis, nesitaikstantis, abejojantis savimi ir kitais, nesuprastas, nusivylęs, bet giliai širdyje trokštantis taikos su savimi ir pasauliu. Ar mūsų „sugverusioje gadynėje“ dar įmanomas dialogas, susikalbėjimas tarp skirtingų kartų, pagarba kitokioms vertybėms? Spektaklyje lengvai atsekamos pagrindinės pjesės „Hamletas“ siužeto linijos, temos, personažai, tačiau originalus V. Šekspyro tekstas čia persipina su šiuolaikinės kalbos inkliuzais ir elgesio modeliais. Režisierė Ieva Stundžytė laisvai interpretuoja, perdėlioja, papildo pjesę šių dienų kontekstais ir išraiškos priemonėmis – spektaklyje labai svarbi muzika, judesys, choreografija. Kūrėjai drąsiai imasi užduoties suprantamai perteikti pjesėje keliamus sudėtingus egzistencinius klausimus ir kartu nebanaliai atskleidžia tai, kas šiandien aktualu jaunam žmogui neišsemiamose „Hamleto“ potekstėse. Lietuvos mokyklų moksleiviai pagal programą su V. Šekspyro „Hamletu“ susipažįsta tik 11 klasėje, kai jau daugelis moksleivių turi susiformavusius skaitymo ir interpretacinius įgūdžius, neretai ribojamus vienintelės, „teisingos“, vadovėlinės interpretacijos galimybės. Šio spektaklio sumanytojai mano, kad su Šekspyro kūryba prasminga susipažinti ankstyvojoje paauglystėje, kai dar tik formuojasi pasaulėvoka, esminiai savivokos pagrindai ir teatro meno suvokimas. Šis paaugliams skirtas „Hamletas“ būtų pirmas tokio pobūdžio bandymas profesionaliame Lietuvos teatre. Spektaklio kūrėjai prisiima iššūkį ne tik suprantamai papasakoti sudėtingą istoriją, bet ir nebanaliai perteikti žiūrovams tai, kas glūdi Šekspyro tekste ir kūrybinės komandos sumanyme.


Edukacinė programa „Lino kelias" (1 - 4 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Mokinių dėmesys sužadinamas lietuvių mitologine sakme „Numirėlis ir linai“. Išryškinama išskirtinė lino vieta tradicinėje kultūroje, demonstruojamas archyvinis dokumentinis filmas „Lietuva. 1930 m. I dalis“. Akcentuojama, kad linai nuo seno auginti kaip pluoštinė žaliava namų ūkio reikmėms ir pardavimui. Demonstruojami video siužetai „Linų sėja", "Linarūtė", "Linamynis". Išryškinamos bendruomeninės darbų tradicijos: linarovio, linamynio, linabrukčio talkų, verpimo vakaronių paprotys. Sekamos mitologinės sakmės „Deivės verpėjos", „Lino kančia". Aptariami lino kančios motyvai lietuvių patarlėse, priežodžiuose, mįslėse. Akcentuojamos tradicinės kultūros žmogaus vertybės: darbštumas, pareigingumas, kantrybė. Virtualiai demonstruojami muziejaus fonduose sukaupti tekstilės rinkiniai. . Sekamos sakmės „Deivės verpėjos“, „Lino kančia“. Kūrybinė užduotis: užbaigti patarles ir priežodžius apie liną.


Paslauga – pristatomas spektaklis „BRILIJANT ADVENČERS“. Pjesės (autorius Allistair McDowall) siužetas sukasi apie 19-metį uždarą mokslo genijų Luką, gyvenantį netvarkingame, beveik apleistame bute, ir jame sukuriantį laiko mašiną. Tai – galėtų pakeisti pasaulį, tačiau Lukas nemano, kad pasaulis yra tam pasirengęs. Bute nuolat apsilanko būdų užsidirbti ieškantis draugas Gregas ir narkotikų pardavėjas Luko brolis Robas, kuris atveda turtingą verslininką Beną, siekiantį nupirkti Luko išradimą, Lukas priešinasi šiai idėjai, nes mano, kad pasaulis jai dar nėra pasiruošęs. Pavadinimas „Brilijant advenčers“ – nuostabūs nuotykiai yra tarsi aliuzija į neįtikėtinus genijaus minčių sukuriamus pasaulius. Spektaklio ašimi tampa mokslininko galimybių keisti pasaulį ir atsakomybės už savo išradimus temos. Taip pat – labai svarbi jaunojo mokslininko, gabaus vaiko linija. Siekiama perteikti mintį apie mokslininko profesijos svarbą, netiesiogiai skatinama jos siekti. Pagal tematiką spektaklis yra tinkamas 10-12 klasių moksleiviams. Spektaklį kuria jauni pripažinti menininkai: režisierius Gediminas Rimeika, aktoriai Aistė Zabotkaitė, Matas Dirginčius, Laurynas Jurgelis, Šarūnas Zenkevičius, kompozitoriai Agnė Matulevičiūtė, Andrius Šiurys, scenografas Vladas Suncovas, kostiumų dailininkė Sandra Vasilevskaitė. Jiems talkina patyrę aktoriai Giedrius Savickas ir Algirdas Dainavičius.


Turbūt ne kartą buvote užsiropštę ant įspūdingo piliakalnio ir žvelgėte į nuo aukštumos atsiveriantį įspūdingą vaizdą. Kaip atsirado šie žadą atimantys gamtos objektai? Ką darė mūsų protėviai, kad paverstų piliakalnius neįveikiamos pilies pavadinimo verta vieta? Kokie lobiai, bylojantys apie senąją praeitį, slypi piliakalnių gelmėse? Atsakysime į šiuos klausimus tapę žingeidžiais praeities žvalgais – tyrinėsime įvairias senienas, su draugais bandysime atspėti jų paskirtį, o galiausiai ir patys įrengsime pačius įspūdingiausius piliakalnius, ant kurių iškils bet kurio kietakakčio varžovo puolimą sustabdyti galinti tvirtovė!


Kaip žmonės apšvietė savo būstus iki elektros atsiradimo? Ar žinote, kas yra diedas ir ką taip vadino? Kam reikalingos balanos? Apšvietimo priemonių išties būta įvairių: balanos, žvakės, spingsulės, žibalinės, primusinės bei karbitinės lempos. Į namus grįšite ne tuščiomis - pasigaminę išskirtinį šviestuvą!


Edukacinis užsiėmimas "Ruonis iš Ateities. Ar išdrįstum su juo susitikti?"

Edukacinis užsiėmimas „Ruonis iš Ateities. Ar išdrįstum su juo susitikti?“ Ar kada susimąstėte, kaip atrodys gyvūnai, vandenynai po 30 metų? Ar žinote, kas sukelia pokyčius, ypač nepageidaujamus? Ar pagalvojate, kad mūsų kasdieniai pasirinkimai yra svarbūs gamtos pasaulio išlikimui? Visų šių klausimų klausia edukacijos pagrindinis veikėjas – Ruonis Padangarus, atvykęs iš ateities įspėti žmonijos apie gresiantį gyvūnų išnykimą. Su juo edukacijos dalyviai galės susitikti specialiai šiai edukacijai sukurtoje laiko kapsulėje „2050 Baltija“. Ruonio Padangarus istorija, kūrybiškumą skatinančios interaktyvios užduotys ir vaizdingi įtraukūs pasakojimai padės įsisavinti problemos rimtumą bei ieškoti išeičių, kaip išsaugoti aplinką. Ar Ruonio Padangarus atvykimo misija – sužadinti žmonių sąmoningumą ir rūpestingumą gamta – bus pasiekta, parodys edukacijos dalyvių refleksijos


„Virtuali ekskursija – kelionė laiku“ (Nuotolinė paslauga)

XXI a. žmogus gyvena nuolat skubančiame pasaulyje, kuriame skaičiuoja kiekvieną valandą, minutę ir net sekundę. Ar teko susimastyti kaip laiką suvokė žmogus gyvenęs prieš 100 ar net 1000 metų? Kokia pirma laiko matavimo priemonė? Kyla klausimas, kokius laikrodžius naudojo laikui matuoti? Visus atsakymus sužinosite virtualiai keliaudami laiku po Laikrodžių muziejaus ekspoziciją. Keliaudami virtualiai po Laikrodžių muziejų atrasime eksponatus, kurie atskleis ne tik savo sukūrimo istoriją bet ir paaiškins, kaip tobulėjant laikrodžiams keitėsi žmogaus gyvenimo būdas.


Pradžios mokykla XX a. 3-4 deš. Dailyraščio pamoka

Užsiėmimas vyksta Pradžios mokyklos iš Plokščių ekspozicijoje, muziejaus etnografiniame miestelyje. Į užsiėmimą skambučiu pakviečia „mokytoja“, supažindina su šios mokyklos taisyklėmis. Atsižvelgiant į užsiėmimo dalyvių amžių, galimas šių temų aptarimas: tarpukario Lietuvos Respublikos švietimo pagrindiniai uždaviniai; pradžios mokslas, jo turinys, ugdymo bei mokymo metodai, pateikiami pradžios mokyklos kasdienio gyvenimo pavyzdžiai. Užsiėmimas baigiamas dailyraščio pratybomis, jos atliekamos plunksnakočiu su plienine plunksna ir rašalu. PASTABA: Pradžios mokykla, kurioje vedamos edukacijos, yra nešildoma, tad programa vykdoma tik šiltojo sezono metu, t. y. gegužės-rugsėjo mėn.


Edukacinė programa „Vaižganto portretas: tekstų mozaika“

Edukacinės programos „Vaižganto portretas: tekstų mozaika“ pradžioje moksleiviai bus supažindinti su Kaune esančiu Juozo Tumo-Vaižganto memorialiniu butu-muziejumi, kuriame rašytojas praleido paskutiniuosius labai kūrybingus savo 13 gyvenimo metų. Išskirtinį dėmesį kreipsime į J. Tumo-Vaižganto gyvenimo ir kūrybos esmines vertybes. Antroje dalyje skaitysime ir analizuosime Vaižganto kūrybos tekstus, prisiminsime jo veiklą ir pasiekimus, dar ir šiandien aktualumo nepraradusias mintis, ieškosime atsakymų į jo nuolat iškeliamus klausimus apie gyvenimo prasmę, laimę, meilę. Interpretuodami rašytojo tekstų mozaiką, pažinsime patį rašytoją – lietuvių literatūros klasiką, žurnalistą, dvasininką, Lietuvos Nepriklausomybės kūrėją, kurio vertybės yra aktualios ir šiandien.


Istorinis - edukacinis žygis demarkacinės linijos vingiais „Aisiu Lietuvon“

Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Edukacinis žygis pėsčiomis tęsis 8 km. palei Vilniaus krašto okupacijos metais buvusią demarkacinę liniją nuo Palūšės iki Vaišniūnų kaimo. Žygio maršrute tam tikruose taškuose žyminčiuose svarbius istorinius įvykius: prie Meironų kaimo paminklinio akmens šv.Kazimiero draugijai, ant Meironų kaimo tilto, prie buvusios demarkacinės linijos Vaišniūnų miške, prie Vaišniūnų ąžuolo pagal užrašytus istorinius faktus ir vietinių žmonių pasakojimus bus pristatyta šio krašto Vilniaus krašto okupacijos laikmečio istorija, žmonių likimai, lietuviškos spaudos platintojų gudrybės. Visi žygeiviai bus aktyvūs edukacinės programos dalyviai, suskirstyti į grupes turės įveikti parengtas užduotis, suvaidinti pateiktas situacines žaidimus - surasti miške paslėptą „lietuvišką spaudą“ ir paslėpus pernešti per „pasienio kontrolės postą“, išmokti Meironų kaime užrašytą lietuvių pasieniečių dainą, surasti užuominas prie kiekvieno svarbaus istorinio taško ir žygio pabaigoje pagal jas išlaikyti „egzaminą“ ir gauti „Vilniaus pasą“.


Spektaklis jaunimui apie Jono Meko kūrybą FOUND FOUND FOUND

Tikslas ir uždaviniai – tarpdisciplininio pobūdžio spektakliu atskleisti J. Meko kūrybinio palikimo gyvybingumą ir tęstinumą šiandien, skatinti jaunimo kūrybišką ir kritinį mąstymą, supažindinti su šiuolaikinėmis teatro meno formomis.
Veiklos įgyvendintojai – jauni kūrėjai, kurie siekia parodyti J. Meko kūrybinio palikimo gyvybingumą ir tęstinumą šiandien, bandant perteikti, kuo J. Mekas imponuoja ir inspiruoja jaunąją lietuvių kartą.
Spektakliu siekiama perteikti visame pasaulyje garsaus lietuvio idėjas ir pasaulio matymą. Žiūrovai kviečiami iš arti patirti spektaklio tikrovę – jis stebimas pačioje vaidinimo erdvėje. Tai gana intymus teatrinis potyris, kuriame gali dalyvauti iki 50 žiūrovų. Šis spektaklis – tai šviežias žvilgsnis į J. Meką iš nūdienos jaunų žmonių perspektyvos. Spektaklio pavadinimas kilo kūrėjams siekiant atsakyti į klausimą, kur slypi pati Meko metodo, kuriuo jis tyrinėjo pasaulį, esmė. Veiksmažodis „find“ anglų kalboje reiškia ne tik paprastą „rasti“, bet ir mekišką tūkstančius kartų kasdienybėje pasikartojantį prieš mus esančios tikrovės suvokimą. Tai tarsi pastanga nepriimti realybės kaip savaime suprantamos, o žvelgti į ją smalsiai, beveik archeologo žvilgsniu ir kasdien vis iš naujo atrasti tai, iš ko susideda supantis gyvenimas. Kūrybinės komandos tikslas – ne reprezentuoti Meko asmenybę ir idėjas, bet įsigyventi į jo žvilgsnį, mėginti užčiuopti jo pulsą ir iš šios būsenos kurti savitą pasaulį.

Numatomas poveikis –  dalyvavimas spektaklyje prisidės prie kultūrinio identiteto ir vertybinių nuostatų stiprinimo, įgyta patirtis padės ugdymo procesuose, lavins interpretavimo  įgūdžius, gilins įvairialypį pažinimą, siūlant jauniems žmonėms patrauklią meninę formą ir įtraukią patirtį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Spektaklis "Emilių Emilis" (Išvažiuojamoji)

Spektaklio gimimą įkvėpė garsusis Emilis iš Astridos Lindgren knygos „Emilis iš Lionebergos“. Jis nuolat krečia išdaigas ir, už bausmę uždarytas malkinėje, drožinėja juokingus medinius žmogeliukus. Tačiau kas iš mūsų vaikystėje nekrėtė išdaigų ar nedarė klaidų? Nenuoramų nuotykių ieškotojų rasime kiekviename kieme, gatvėje ar klasėje. Kada nors iš jų išauga miesto merai, ministrai ar net prezidentai. Režisierius Augustas Gornatkevičius ir Nacionalinio Kauno dramos teatro aktoriai sukūrė spektaklį apie savo vaikystės nuotykius, apie klaidas, kurios moko mus gyventi ir žadina mūsų kūrybiškumą. Emilių Emilis lekia riedučiais, kviečia patirti nuotykius, džiaugtis, bandyti, atrasti, parkūrinti.
Spektaklis  rekomenduojamas 7-12 metų vaikams
Trukmė – 1 val. 20 min. (be pertraukos)


Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija

Kultūrinės edukacijos užsiėmimai vyks Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato teritorijoje šiltuoju laikotarpiu: 45 min. vyks ekskursija po rezervato teritoriją, 45 min. vyks stalo žaidimai, naudojant LEGO ar Minecraft žaidimų galimybes. Šaltuoju laikotarpiu renginys vyks Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato Direkcijos auditorijoje. Siekiant geresnių darbo rezultatų, grupės bus skaidomos po 10-15 mokinių ( jei grupėje daugiau kaip 20 vaikų). Mokiniams bus papasakota apie kultūros epochų raidą, technologinius pokyčius, skirtingus architektūrinius stilius, kuriuos apsprendžia žmonių įsitikinimai (idėjos,pasaulėvaizdis) ir technologiniai pokyčiai. Vaikai bus supažindinti su Rezervato teritorijoje buvusiomis ir esamomis pilimis ir maldos namais, jų vaidmeniu viduramžiais, renesanso, baroko, klasicizmo ir dabartiniame laikotarpyje. Vaikai sužinos, kaip teritorijos ypatumai nuo XIII a. pab. iki XVIII/XIX a. sandūros tarnavo gynybiniams tikslams. Mokiniai įgys praktinių architektūros stilių atpažinimo įgūdžių, jie įsisavins ir įgys gebėjimų atpažinti įvairius architektūros stilius žaidimų pagalba.


Spektaklio paaugliams „Dulkėti veidrodžiai“ pasirodymas ir pospektaklinė diskusija

Projektą įgyvendina Raimondas Klezys – pjesės „Dukėti veidrodžiai“ dramaturgas ir atlikėjas, vaidybos studijas baigęs jaunas kūrėjas, kurio veikla neapsiriboja vien dramine vaidyba. Jis šoka A. Cholinos teare, vaidina miuzikluose, kuria spektaklius kūdikiams, turėdamas pedagogo magistro laipsnį dirba ir pedagoginį darbą. Žiūvovams jis žinomas ir iš TV ekranų, sukūręs vaidmenis tokiuose serialuose, kaip "Kam ta meilė", "Prakeikti" ir kt. Pernai baigęs studijas, nelaukia, kol kas nors pasiūlys darbo ir pats imasi kūrybinės iniciatyvos. Kuria pjeses ir taip organizuojasi susitikimus su žiūrovais. Šio spektaklio peržiūros ir pospektaklinės diskusijos sėkmingai įgyvendintas Lietuvos įkalinimo įstaigose, kuris ten sulaukė labai didelio atgarsio ir pasisekimo. (https://www.lrt.lt/naujienos/kultura/12/1252445/spektaklius-nuteistiesiems-iki-gyvos-galvos-rodes-aktorius-lengviau-kai-nesigilini-i-ju-nusikaltimus?fbclid=IwAR2y51R6pMrS8GuqX7-6kHUZ8IM32pzl4XimI8rSG_8_0yiOs2EiruK3S48). Pats mono spektaklis “Dulkėti veidrodžiai” yra jauno dramaturgo autobiografiniais faktais paremtas kūrinys, pasakojantis jaunystės patirtis augant provincijoje, išgėrinėjančių tėvų šeimoje, kuomet nebuvo nei kuo užsiimti, nei pas ką pasiguosti. Pagrindinė spektaklio tema – nemeilė šeimoje, mokykloje, tarp draugų bei tos nemeilės poveikis jauniems žmonėms, pasireiškęs svaigalų vartojimu, nusikalstamomis veiklomis, ko pasekoje ne vienas baigė savo dienas įkalinio įstaigose ar net pasitraukiant iš gyvenimo (Daugiau apie pjesę čia – https://www.7md.lt/teatras/2020-07-10/Paribiu-dramaturgija, http://www.menufaktura.lt/?m=1199&s=68797&fbclid=IwAR1ecAVmNcfGaeRS16R0WHHHY8B_XSO74o2AlnKeCKycw0Zr9AN9ywdXEmg, https://www.jonavoszinios.lt/naujiena/krastietis-r-klezys-ruosiasi-pirmosios-savo-pjese


Muzikinis spektaklis vaikams „Pasaka apie vėžliuką“

Atgaivinti scenoje Žanio Gryvos „Pasaką apie vėžliuką Strakaliuką“ aktorė Janina Gudzinevičiūtė siūlė ne vienam režisieriui. Spektaklio idėją ji pirmąkart pristatė 1976 m. Teatro sąjungos organizuotame savarankiškų darbų konkurse. Anuomet Gudzinevičiūtės pasirodymas buvo įvertintas diplomu, bet spektaklio dar teko palaukti, kol šio sumanymo ėmėsi režisierius ir dailininkas Algirdas Mikutis. 1995 m. įvykusi premjera jau penkioliką metų vaidinama „Lėlės“ mažojoje salėje ir sulaukia ne tik vaikų dėmesio - kartais į „Pasaką apie vėžliuką“ susirenka vien suaugę žiūrovai. Ilgą spektaklio amžių lemia išradinga scenografija (lyg pasaulį matytume vėžliuko akimis), netikėtu humoru nuspalvinta personažų traktuotė (pvz. stebuklingomis galiomis, bet menku proteliu apdovanota Laimės paukštė) ir aktorių improvizacijos. Nuo 1998 m. spektaklyje vaidina Irmantas Jankaitis. Tai buvo šio populiaraus dramos aktoriaus debiutas lėlių teatre, tapęs jam lėlininko profesijos pradžiamoksliu (čia Irmantas vaidina virš dešimties skirtingų personažų!). Šiandien Jankaitis yra vienas ryškiausių „Lėlės“ kūrėjų, todėl jo ir teatro veteranės Janinos Gudzinevičiūtės duetas „Pasakoje apie vėžliuką“ negali nenustebinti.


Kviečiame į UNESCO paveldą įtrauktą, vieną stipriausių dailės terapijų „Ebru meną“ – tapymą ant vandens! Skambant senovinei fleitai ir sklandant rytietiškų kvapų gūsiams, keliausime „Ebru“ istorijos laikotarpiais, po kurių pradėsime tapymo ant vandens procesą, skatinantį kūrybiškumą, atsipalaidavimą ir emocinę raišką.
Edukacijos metu didesnis dėmesys bus skiriamas mokinių emocinės savijautos identifikavimui ir stabilizavimui. Tai pasieksime bendra piešinių savianalize, padėsiančia mokiniui geriau suprasti savo vidinį pasaulį, atrasti galimas to priežastis, o refleksijos metu ir galimus sprendimo būdus. Juk „Ebru“ - tai sielos atspindys.


Edukacija „Seniausieji Lietuvos žaislai“ yra skirta pradinių klasių moksleiviams, siekiant juos supažinti ir įtraukti į nepaprastai įdomų ir svarbų kasdienybės istorijos tyrinėjimo bei pažinimo procesą. Žaislų istorija, nors ir tradiciškai siejama su vaikystės periodu ir nerimtais užsiėmimas, tačiau yra neatsiejama žmonijos kasdienybės istorijos dalis, kuriai pastaraisiais dešimtmečiais yra skiriamas vis didesnis mokslininkų dėmesys. Pažindami su vaikų veiklomis, mokymusi bei pramogomis susijusius kultūros paveldą galime pamatyti ne tik, kokie archeologiniai artefaktai yra išlikę iki mūsų dienų, tačiau kartu įvertinti, kiek kūrybos ir sumanumo demonstravo iki mūsų gyvenę žmonės. Medžiagos, veikimo principai, idėjų universalumas ir jų atspindys šiandieninių žaislų pasiūloje, padeda suvokti, kas pasaulyje keičiasi, o kas lieka pastovu, koks sumanus yra žmogus ir kiek idėjų galima rasti gamtoje. Edukacijos tikslas – įtraukti dalyvius į aktyvaus patyriniminio pažinimo veiklą, atskleisti žaislų istoriją sudarant galimybes patiems įvertinti, ar iki mūsų gyvenę žmonės gebėjo kurti, mokytis ir linksmintis. Analizuodami seniausiųjų Lietuvos žaislų istoriją edukacijos dalyviai kartu susipažins ir su pasauliniu žaislų, žaidimų ir pramogų kontekstu, kuris atskleis sąsajas su seniausiomis žmonijos civilizacijomis. Edukacija atskleis, kiek daug dalykų galima sužinoti analizuojant žaislų istoriją, medžiagų ir technologijų kaitą, kaip žaislai atspindi kiekvieno laikotarpio realijas ir pokyčius suaugusiųjų pasaulyje.


Šioje edukacinėje programoje susipažinsime su mūsų protėvių – baltų genčių – atsiradimu ir raida, vedusia link viduramžių Lietuvos valstybės susidarymo. Trumpai apžvelgsime istorinius procesus ir priežastis, lėmusias tai, kad šiandien baltai tebegyvuoja, ir išnagrinėsime kiekvienos baltų genties ypatybes, joms būdingus archeologinius dirbinius. Virtualios edukacinės programos pabaigoje kiekvienas dalyvis, atsakęs į specialios anketos klausimus turės galimybę sužinoti, kurios baltų genties savybėmis jis pasižymi.


Edukacinė ekskursija „Žmogaus ir gamtos darna Ilzebergo dvaro parke“

Ar esi matęs „gyvą vandenį“? Ar matei  inkilą, kuris turi duris? O gal esi matęs paukščių viešbutį? Jeigu sudominome, kviečiame atvykti į edukacinę ekskursiją „Žmogaus ir gamtos darna Ilzebergo dvaro parke“. Nuo pat pirmų ekskursijos minučių mokiniai bus  įtraukti į  dvaro parko gamtos tyrinėjimą. Mokiniai supras pagrindinius gyvojoje ir negyvojoje gamtoje egzistuojančius tarpusavio ryšius, išmoks atpažinti Ilzenbergo dvaro parke gyvenančius augalus ir gyvūnus. Taip pat dalyviai mokysis orientuotis aplinkoje naudodami tradicines, bet vis labiau pamirštamas  priemones – popierinį žemėlapį ir gamtos ženklus. Ekskursija bus sudaryta iš 4 dalių: pirmosios dalies metu mokiniai susipažins su dvare augančiais medžiais, matuos jų aukštį, sužinos kaip „veikia“ medis (kaip apsigina nuo kenkėjų, kaip kvėpuoja ir kt.), taip pat žais žaidimą, kurio metu patys taps skirtingomis medžio dalimis.  Antroje ekskursijos  dalyje dalyviai kartu su gidu paims vandens mėginius iš tvenkinio ir ežero, analizuos jų skirtumus, vėliau palei krantą ieškos vandenyje gyvybės – moliuskų, vabzdžių, augalų ir kartu su gidu aptars, ką šie gyvūnai pasako apie vandens kokybę. Trečioje ekskursijos dalyje dalyviai pateks į  laukinę salą, kurioje pasiskirstę į grupes ieškos paslėptų „lobių“. Edukacijos pabaigoje įgytos žinios bus apibendrintos atliekant užduotį „Kas gyvena parke?“. Mokiniams reikės  atpažinti, kurie iš pavaizduotų organizmų gyvena Lietuvoje (ir Ilzenbergo dvaro apylinkėse), o kurie gyvena tik tolimose šalyse. Sėkmingos viktorinos rezultatas – dvaro dovana - suvenyras.
Edukacija organizuojama naudojant pažintinio pasakojimo, žaidimo, aktyvaus praktinio tyrinėjimo, analizės metodus, ji parengta atsižvelgiant į Bendrąją pradinio ir pagrindinio ugdymo programą. Užsiėmimo metu ugdomas mokinių gebėjimas dirbti grupėje, siekiant bendro tikslo.  Edukacijos metu ugdomas mokinių suvokimas, kad visais laikais žmogus buvo neatsiejama gamtos dalis, todėl visi mes turime gamtą pažinti ir saugoti.


Lietuvių tremties istorijos literatūroje ir teatre (Nuotolinė paslauga)

Tai nuotolinė kultūrinio ugdymo pamoka, kurios metu jos autorė ir vedančioji, aktorė, režisierė ir rašytoja Birutė Mar pristato ir skaito ištraukas iš autentiškais tėvų prisiminimais paremtos istorinės pjesės teatrui “Ledo vaikai”, kurioje panaudoti ir vienos iškiliausių lietuvių tremties laikotarpį įamžinusių rašytojų D.Grinkevičiūtės knygos “Lietuviai prie Laptevų jūros”, taip pat E.Gudonytės knygos “Karta nuo Sibiro” motyvai. Skaitomos istorinės pjesės ištraukos, dramaturgės pasakojimas iliustruojamas filmuota medžiaga - autorės tėvų prisiminimų apie tremtį fragmentais, to laikmečio archyvinėmis nuotraukomis. (Pagal pjesę „Ledo vaikai“ pačios autorės ir režisierės Lietuvos nacionaliniame dramos teatre sukurtas spektaklis buvo nominuotas kaip geriausias Nacionalinės dramaturgijos pastatymas Lietuvoje 2016 metais - “Auksinio scenos kryžiaus“ apdovanojimai). Antrojoje pamokos dalyje vyks interaktyvus rašytojos ir režisierės pokalbis-diskusija su moksleiviais apie XX a. Lietuvos istoriją (nepriklausomybės laikotarpį iki 1940-jų bei sovietų okupaciją), nelengvą XXa. antros pusės Lietuvos kelią į laisvę, istorijos ryšį su šiandiena, akcentuojant svarbiausių žmogaus vertybių - Tėvynės meilės bei vidinės laisvės (kaip sąlygos išlikti sunkiausiose gyvenimo aplinkybėse) svarbą. Taip pat, bus diskutuojama apie istoriniais faktais kuriamos literatūros bei teatro aktualumą ir emocinį paveikumą, taip skatinant vaikų savarankišką mąstymą ir neabejingą požiūrį į istorinius įvykius.


Užgavėnės - pavasario laukimo šventė. Prieš prasidedant keturiasdešimties dienų Gavėniai, rimties laikui, švenčiamos Užgavėnės - linksmybių ir sotaus valgymo diena, skirta žiemai išvaryti ir pavasariui prisišaukti. Edukacinėje programoje domėsimės aukštaitiškomis Užgavėnių tradicijomis, ieškosime skirtumų tarp Morės ir Gavėno, gaminsime kaukes, budinsime žemę ir vysime žiemą iš kiemo.


Mus supa įvairūs architektūros statiniai, ausis pasiekia skirtinga muzika, skaitome skirtingų žanrų knygas- visa tai apjungia
viena taisyklė ir tuo mes žavimės. Mokymų metu prisiliečiama prie meno istorijos formavimosi, mene taikomų dėsnių.
Edukacija skatina suvokti, tuos pačius dėsningumus taikomus įvairiose meno srityse. Pasiteklkdami tą pačią taisyklę skirtingi
autoriai sukuria nepanašius vienas į kitą kūrinius. Apžvelgiamas auksinės proporcijos taisyklės apibrėžimas, pasakojama, kas
ją apibūdino ir kodėl taip pavadino. Vaizdo pristatymo skaidrėse nagrinėjama, kur ir kaip pritaikoma, kur ją galima rasti
natūralioje aplinkoje. Bus skatinami atidžiau pastebėti dėsningumus, taisykles, kurias galima ir reikia taikyti ne tik kūryboje.
Atskleidžiama, kad kiekvienas kūrybiškumas turi savo taisykles, kurios ne trukdo, bet padeda jam atsiskleisti. Aiškinamasi,
kaip praktiškai pritaikyti šią taisyklę fotografuojant, kas tam gali padėti.


Peizažai, portretai, natiurmortai... Jei jums šie pavadinimai skamba tarsi burtažodžiai, tuomet pats laikas apsilankyti Prano Domšaičio galerijoje ir susipažinti su vienu iš dailės žanrų, natiurmortu. Mums teks žiūrėti ir tyrinėti paveikslus, spręsti galvosūkius ir dar daug ką nuveikti. Galbūt pasiseks ir vienoje iš galerijos salių mūsų lauks skrynia, kupina įdomių daiktų, iš kurių išradingi ir kūrybiški vaikai gali sukurti nuostabų natiurmortą.


Edukacijos metu susipažinsite su lietuvių liaudies keramikos tradicijomis ir istorija, puodžiaus amatu. Užsiėmimų metu išbandysite įvairius tradicinius keramikos dirbinių formavimo būdus, žiedimą. Pagal amžiaus grupes mokysitės pasidaryti keraminį dirbinį.


Prano Mašioto laboratorija (nuotolinė paslauga)

Ar žinojote, kad vienas žymiausių vaikų rašytojų Pranas Mašiotas ne tik parašė apie 150 knygų, tačiau ir buvo atsidavęs mokytojas, mokęs vaikus matematikos ir fizikos? Šio užsiėmimo metu pažinsime rašytojo asmenybę ir išgirsime apie svarbiausius jo darbus. Kartu atliksime paties pedagogo aprašytus eksperimentus - aiškinsimės, kas nutinka pakaitintam metalo gabaliukui, klausysime ,,skambančių Vilniaus varpų“, plukdysime adatą ant vandens paviršiaus bei spręsime Prano Mašioto parengtus matematinius uždavinius skaitliukų ir aritmometro (mechaninės skaičiavimo mašinos) pagalba.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Berniuko ir Lapės draugystė prasidėjo labai seniai, dar tada, kai Antuanas de Sent Egziuperi pilotavo lėktuvą. Sako, jie tebedraugauja ir šiandien. O gal tai jau visai kitas berniukas ir visai kita Lapė? Galimas daiktas, bet ne tai svarbiausia. Svarbiausia – draugystė, kuri prasideda nuo padovanotos bandelės ir niekada nesibaigia. Svarbiausia drauge suptis parko sūpynėse, klausytis keistų istorijų, gėrėtis Šaltai rūkytos lašišos žvaigždynu ir būti dosnumo vandenyno dalimi. Berniukas Povilas su savo tėvais į Nacionalinį Kauno dramos teatrą atsikraustė iš Evelinos Daciūtės knygos „Laimė yra Lapė“. Jis pasakoja mažiesiems žiūrovams jaukią, šviesiai oranžinę savo draugystės istoriją: kartą Povilas išėjo pirkti bandelių ir pasuko nematytu parko takeliu. Ten, už posūkio, jo laukė kvapą gniaužiantis skrydis sūpynėmis ir ilgauodegė švelniakailė laimė.


MUZIKOS PASLAPTYS II (Nuotolinė paslauga)

Interaktyvių susitikimų ciklas MUZIKOS PASLAPTYS II – tai unikali galimybė susitikti, pabendrauti ir susipažinti su iškiliais Lietuvos muzikais, jų atliekama muzika ir instrumentais. Susitikimų metu galima ne tik muzikuoti (taigi, susipažinti su instrumentais iš arti), bet ir žiūrėti vaizdo įrašus, praturtinti susitikimus garsiausių atlikėjų garso ir vaizdo įrašais bei pačių atlikėjų – susitikimų herojų – iškiliausiais koncertais, animaciniais filmais. Itin vertinga, kad susitikimų metu, galima sužinoti apie atlikėjų vaikystę, pamatyti jų vaikystės nuotraukas bei vaizdo įrašus. Kiekvienas atlikėjas gali plačiai pristatyti ne tik savo kelią į muziką, bet ir savo instrumentą, jo sandarą, muzikavimo ypatybes ir pan. Ypatinga projekto vertė – galimybė laisvai derinti susitikimų laiką, vietą ir temas. Pedagogai drauge su moksleiviais gali pasirinkti ar akcentuoti pažintį su iškilomis asmenybėmis, ar pasinaudoti iš arti susipažinti su visais instrumentais: styginiais orkestro instrumentais (smuikas, altas, violončelė, kontrabosas), mediniais pučiamaisiais (fleita, obojus, klarnetas, fagotas), variniais pučiamaisiais (valtorna, trimitas, trombonas, tūba), mušamaisiais, liaudies instrumentais (kanklės, birbynė), fortepijonu, vargonais, klavesinu ir pan. Interaktyvių susitikimų ciklas leidžia rinktis susitikimus ir akcentuojant epochų muziką (barokas, klasicizmas, romantizmas, šiuolaikinė muzika ir pan.), ir žanrus (simfonijos, operos, kamerinė muzika ir t.t.), ir džiazą ar lengvąją pop muziką, programinę muziką vaikams ir pan.


Edukacija elektromobiliu – Kunigaikščių medžioklės Birštono dvaro takais Vieninteliais Pabaltijyje, ekologiškaisiais elektromobiliais, lydimi kelionės vadovo, istoriko-pedagogo, gido, moksleiviai išvyksta Birštono kurorto takais: Žvėrinčiaus mišku, Vytauto piliakalniu, Škėvonių kalnagūbriu. Nuo 1413 metų jais praėjo visi garsiausi LDK karaliai, Didieji kunigaikščiai, bei jų damos. Važiuojant, audio gido pagalba, moksleiviams pagal amžiaus cenzą, pateikiama Karališkojo medžioklės ir poilsio dvaro istorijos pamoka: kaip medžioklės dvaro pramoga viduramžiais Europoje buvo organizuojama ekonominiais sumetimais ir kokio titulo asmenys dalyvavo Birštono medžioklėse; kaip Karalius Jogaila ir Didysis kunigaikštis Vytautas ištisus mėnesius trunkančias medžiokles, naudojo politinėms aktualijoms aptarti; kaip XV-XVI a. buvo saugojama, prižiūrima ir paveldima didžioji Birštono giria. Sustojus prie svarbiausių istorinių poilsio objektų, moksleiviai įtraukiami į praktines užduotis: kopimas į Vytauto piliakalnį; ištvermės sportinis pasitikrinimas medžioklės vietose Žvėrinčiaus miške, Birštono girios, menamos po 1422 m. Melno taikos sutarties, platybių apžvelgimas, įkopus į aukščiausią Lietuvos bokštą. Supažindintos medžiagos įtvirtinimui, istorinio Birštono muziejaus lankymas, pristatant faktus liudijančius dokumentus.


Literatūrinės varžytuvės „Ar skaitei?“ (Nuotolinė paslauga)

Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Edukacinė programa „Ar skaitei?“ – tai interaktyvios literatūrinės varžytuvės 5–8 klasių mokiniams, kurių metu derinama protinė ir pramoginė veikla. Programos tikslas – atnaujinti, gilinti, plėtoti 5–8 klasių mokinių literatūros žinias ir skatinti jų domėjimąsi literatūros kūriniais, įtrauktais į mokyklos bendrojo ugdymo programas. Mokiniai žaidžia protų mūšį, kurį sudaro keli skirtingi turai. Kiekvieną jų sudaro 10 klausimų, į kuriuos norint atsakyti, reikia pasitelkti ne tik literatūrines, bet ir istorijos, geografijos, dailės, muzikos ir kitų mokomųjų dalykų žinias. Nugalėtojais tampa komanda surinkusi daugiausiai balų.


Edukacinis užsiėmimas „Kauno pilies lankininkai“ suteiks dalyviams įdomių žinių apie viduramžių karius lankininkus bei leis patiems įsikūnyti į pilies gynėjo vaidmenį. Paėmę lanką arba arbaletą į savo rankas, vaikai galės realybėje išbandyti save ir pajusti ką reiškia būti šauliu. Kauno pilis užsiėmime pristatoma pirmiausia kaip svarbią gynybinę paskirtį turėjęs objektas. 1362 m. apgultis yra svarbiausias istorinis įvykis, siejamas su Kauno pilimi. Šiame edukaciniame užsiėmime dalyviai sužinos tiek apie šio įvykio reikšmę, tiek apskritai apie karybos istoriją bei ginkluotės evoliuciją, atkuriant juos iš įvairių rašytinių šaltinių, pasakojimų, legendų, atsiminimų. Didžiausias dėmesys skiriamas lankui, jo kilmei ir panaudojimo galimybėms, taip pat vaidmeniui lietuvių kultūroje. Užsiėmime pristatant istorinį kontekstą bei praktiškai išbandant viduramžių šaunamuosius ginklus siekiama suteikti gilesnį supratimą apie viduramžių karybos ypatumus, ginkluotę ir Kauno pilies gynybinę reikšmę. Po užsiėmimo mokiniai žinos ir gebės nurodyti pagrindinius 1362 m. Kauno pilies apgulties faktus, bendrais bruožais nupasakoti lanko evoliuciją, supras šaudymo iš lanko ir arbaleto mechaniką, patys bus praktiškai išbandę.


Edukacinė paskaita „Renesanso epochos ženklai Lietuvoje“ (nuotolinė paslauga)

Nuotolinė edukacinė paskaita bus transliuojama gyvai, pasitelkiant Power Point formatu pristatomą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos vedamos ZOOM platformos pagalba. Paskaitos metu nagrinėsime, kaip renesanso epocha pasiekė tiesiogiai Lietuvą iš Italijos, kaip ji reiškėsi LDK dvaruose ir miestuose, kokios kultūrinės, administracinės, agrarinės reformos buvo pradėtos įgyvendinti tuometinėje Lietuvos teritorijoje. Kokios mados vyravo renesanso architektūroje, dvarų kultūroje, didikų rūbų ir valgių įvairovėje. Sužinosime, kaip renesanso epochos Lietuvos valdovai įtakojo kultūrinį bei diplomatinį gyvenimą, kaip tuometiniai Valdovų rūmų turtai niekuo nenusileido Vakarų Europos karalių dvarams. Stebėsime kaip per šimtmečius keitėsi šio laikotarpio objektų svarba vietiniams gyventojams bei esamai valdžiai. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Lietuvos sostinės materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Baltijos jūra – jauniausia pasaulyje, skaičiuojanti vos keliolikos tūkstančių metų istoriją, tačiau net per šį gamtiškai trumpą laiką įvyko gausybė pasikeitimų. Šioje paskaitoje aptarsime ypatingas gamtos jėgas, sukūrusias neapsakomą jūros grožį. Gamtos jėgas stebėjo ir mūsų protėviai, savo stebėjimus iš kartos į kartą perduodavę jaunesnėms kartoms. Šie pasakojimai per tūkstančius metų pasiekė ir mus - pasakų, padavimų, legendų pavidalu. Viena iš žinomiausių lietuvių liaudies pasakų "Eglė žalčių karalienė" yra taip pat susijusi su Baltijos jūros raida. Kartu su pasakos herojais leisimės į kelionę laiku - atgal ir suprasime kaip mokslas ir mitologija yra susiję. Siekiame, kad auganti karta nenutoltų nuo gamtos, suprastų ir išmoktų vertinti ją bei joje vykstančius reiškinius, domėtųsi savo aplinka, gimtosios šalies istorija, ją suprastų ir vertintų. Po šios paskaitos išmoksime kitaip žiūrėti į melsvąjį tolį.


Spektaklis apie tremtį „Rytoj buvo vakar“

Spektaklio kūrėjai kreipiasi į jauną žmogų ir stengiasi suprasti, kas formuoja jo vertybes, santykius su bendraamžiais ir tėvais. Ar šiuolaikinis jaunas žmogus yra pasirengęs stoti akistaton su tikrove, ar linkęs bėgti nuo jos?

Pagrindinė veikėja, jauna mergina, išgyvena rūpesčius ir kelia kiekvienam bręstančiam žmogui kylančius egzistencinius klausimus. Kas yra asmeninė ir šalies laisvė, Tėvynė, patriotizmas? Kodėl svarbu suvokti praeitį? Kaip ji gali padėti gyventi?

Mergina keliauja į praeitį ir susitapatina su bendraamže paaugle, kuri penktajame praėjusio amžiaus dešimtmetyje kartu su mama buvo ištremta į Sibirą. Jas daug kas skiria, bet tikriausiai ir sieja. Keliaudama atminties, svajonių, fantazijų ir faktinės istorijos labirintais, mergina susiduria su realiu skausmu, patiria netektis, tačiau patenka ir į kuriozines bei šypseną keliančias situacijas. Kelionė ją brandina ir kelia naujus klausimus.
Ar tremties patirtys yra tik keli puslapiai istorijos vadovėlyje, kuriuos iškalame mokyklos suole ir vangiai prisimename valstybinių švenčių metu? Ir ar galime būti tikri, kad mūsų laisvė mums garantuota?..


Žaidimai muziejuje patraukia tiek jauną, tiek ir suaugusį, norintį išmoningai praleisti laiką, daugiau sužinoti apie kultūrinį bei istorinį paveldą. Edukacinio užsiėmimo "Etnografijos lobynas" idėja – skatinti jaunimo etninį aktyvumą per tradicinę kultūrą. Edukacinis užsiėmimas susideda iš dviejų dalių. Pirmoje dalyje – dalyviai supažindinami su tradiciniais amatais ir verslais, naudojant unikalų edukacinį žaidimą-skulptūrinę kompoziciją "Malūnas" (eksponato replika) su amatininkų darbus vaizduojančiomis judančiomis figūromis ir autentiškais eksponatais (amatininkų darbo įrankiai, senieji vaikų žaislai). Tai padės vaikams lavinti vaizduotę, lyginti, kurti tikroviškus vaizdinius. Antroje dalyje – užsiėmimo dalyviai įtraukiami į sensorinį, interaktyvų žaidimą "Etnografijos lobynas". Šiuolaikine žaidybine forma, mokiniai įtraukiami į (objekto) kūrimo procesą, skatinami mąstyti, ieškoti asociacijų, dalintis patirtimi būdami kalviais, dailidėmis, staliais, bitininkais, keramikais, audėjomis. Emociją perteikia gražūs piešti vaizdai, garsinė, vaizdinė informacija, o animuotas-žaismingas personažas ,,lūšis“ suteikia gyvumo. Užsiėmimo pabaigoje refleksija.


Edukacinė ekskursija „Paslaptingas sinagogų pasaulis“

Joniškio istorijos ir kultūros muziejus yra vienintelis Lietuvoje, savo pavaldume turintis net dvi sinagogas – įspūdingus XIX a. architektūros ir kultūros paveldo objektus, ne tik liudijančius kadaise gausios Joniškio žydų bendruomenės gyvenimą, bet ir tarnaujančius jos atminties išsaugojimui. Sinagogos buvo restauruotos ir atgimė naujam gyvenimu, tapo svarbiais rajono kultūriniais ir reprezentaciniais centrais. Čia saugoma ir gaivinama istorinė atmintis apie kadaise gausios žydų bendruomenės gyvenimą. Sinagogose veikia modernios ir interaktyvios ekspozicijos, pasakojančios Joniškio miesto žydų bendruomenės istoriją bei pristatančios jų kultūros bruožus. Edukacinės ekskursijos metu moksleiviams bus praskleista intriguojanti sinagogų istorijos uždanga ir atskleistas jų paslaptingas pasaulis.


Edukaciniai kino seansai 9-12 kl.mokiniams

Kauno kino centras „Romuva" yra vienintelis nekomercinio kino teatras Kauno regione, kurio repertuarą sudaro kruopščiai atrinkti autoriniai kūriniai. Kultūros paso edukacinėje programoje, skirtoje 9-12 klasių mokiniams, yra paruošta kino filmų programa, iš kurios pedagogai gali išsirinkti labiausiai klasės poreikius atitinkančius filmus pagal temas, žanrus, problematikas. Prieš kino seansą organizuojamas kiekvienam filmui specialiai parengtas pristatymas, supažindinantis mokinius su filmo kontekstu, atsiremiant į konkrečią amžiaus grupę ir jų patirtį. Filmai skirti aptarti jauno žmogaus emocijas, išgyvenimus ir problematikas.


Šimtamečio siauruko istorija. Reisas Anykščiai - Troškūnai - Anykščiai (V-VIII klasėms)

Programos edukatorius pasitiks moksleivius Anykščių geležinkelio stotyje, aprodys Anykščių geležinkelio stotį ir palydės į antros klasės vagoną. Edukatorė supažindina su antros klasės vagonu. Traukinuku važiuojame iš Anykščių į Troškūnus. Po 40 min kelionės atvykstame į Troškūnų geležinkelio stotį. Ekskursija Troškūnų geležinkelio stotyje. Susipažinsime su stotyje dirbančiais darbuotojais. Aplankysime buvusią raštinę, laukiamąją salę, "Prezidento salę" , mūsų darbuotojo foto paroda. Edukacijos metu vyks viktorina, pokalbiai, diskusijos.Dalyviams su spec poreikiais - žaidimai, piešimo užduotėlės. Programos trukmė: kelionė traukinuku (Anykščiai-Troškūnai-Anykščiai) - 80 min; edukacijos programa - 60 min.


Lėlių ir objektų teatro spektaklis „Molinis sapnas“ (išvažiuojamoji)

Spektaklis „Molinis sapnas“ - tai lietuvių liaudies legendomis ir mitais perpintas kūrinys, patraukliai ir suprantamai pasakojantis apie svarbiausius Lietuvos istorijos įvykius ir reikšmingiausias datas: pirmąjį paminėjimą analuose, Žalgirio mūšį, Lietuvos pasidalijimą XVIII amžiuje, Nepriklausomybės atkūrimą 1918 m. vasario 16 d., tremtį, Dariaus ir Girėno skrydį, Baltijos kelią, Sausio 13-ąją. Pagrindinis istorijos herojus – gatvės menininkas, pasitelkęs senuosius amatus ir šiuolaikines technologijas „žaidžia“ su vaikais Lietuvos istoriją nuo LDK susiformavimo iki šių laikų. Autentiškumo įspūdį sustiprina scenoje skambanti gyva muzika, tam tikrą laikmetį reprezentuojančios melodijos ir aktorių su daugiau nei 10 įvairių muzikos instrumentų atliekamos dainos. Istoriškai pagrįsti faktai spektaklyje susipina su mažojo žiūrovo fantazija: teatralizuota „istorijos pamoka“ pavirsta pažintine pramoga, patriotizmo skatinimas ir tautinės savimonės ugdymas įgauna patrauklias formas. Žaidimo pagalba vaikai skatinami tapti istorijos dalimi. Spektaklyje dominuoja žaismingas, šmaikštus ir šiek tiek ironiškas spektaklio kūrėjų žvilgsnis į Lietuvos istoriją, tuo pačiu perteikiantis mokomąjį, pažintinį ir pilietišką asmenybę ugdantį turinį. 2018 m. XXXIV profesionaliame teatrų festivalyje „Vaidiname žemdirbiams“ ir 2017 m. VIII D. Tamulevičiūtės profesionalių teatrų festivalyje Varėnoje spektaklio kūrybinei grupei įteikti prizai už „Geriausią spektaklį vaikams“.


Edukacinis užsiėmimas "Pingvinai. Kuo mes panašūs?"

Edukacinio užsiėmimo „Pingvinai. Kuo mes panašūs?“ Apie pingvinus ir atsakomybę už mus supančią aplinką, gyvūniją, augaliją, šalia esančius žmones. Kokie yra pingvinai? Kiek pingvinų rūšių gyvena pasaulyje? Kur jie gyvena? Ar jie turi jausmus? Į ką jie panašūs? Kaip pingvinai gyvena? Atsakymų į klausimus paieškos padeda pažinti ne tik pingvinų gyvenimo būdą ir sąlygas, bet ir skatina prisiimti atsakomybę už mus supančią aplinką, šalia esančius žmones. Kaip sakė lapė iš Antuano de Sent Egziuperį knygos „Mažasis princas“: “pasidarai amžinai atsakingas už tą, su kuriuo susibičiuliauji. Edukacija taip pat moko atpažinti, įvardyti problemas ir drąsina kalbėti apie savo jausmus bei emocijas.


Teatralizuota ekskursija po Vilniaus mažąjį teatrą

Jūsų laukia nuotykių ir atradimų kupina kelionė po paslaptingą Teatro pasaulį. Vilniaus mažojo teatro aktorė Ilona Kvietkutė sukūrė unikalią teatralizuotos ekskursijos programą, leisiančią ekskursijos dalyviams praverti duris į ypatingą Vilniaus mažojo teatro pastato erdvę, primins šimtmetį menančią pastato Gedimino prospekte 22 istoriją, pakvies jus ten, kur paprastiems žiūrovams pakliūti dažniausiai netenka – į užkulisius, repeticijų salę, grimo kambarį, kostiumų sandėlį, meno technikų cechą. Jums bus suteikta išskirtinė galimybė dirstelėti į šiuo metu repetuojamo spektaklio "virtuvę", pasimatuoti vieną kitą sceninį kostiumą ir išbandyti rekvizitą. Pagrindinė ekskursijos dalis vyksta Mažojo teatro scenoje – čia Jus nustebins aktorės Ilonos Kvietkutės gebėjimas akimirksniu sukurti daugybę personažų. Jūs sužinosite, kaip su šviesos ir garso efektų pagalba sukuriamos skirtingiausios nuotaikos, kaip gimsta scenoje siaučiančios stichijos – audra, rūkas, žaibas – ir kaip vienu akimirksniu scenoje galima persikelti iš miesto į gamtą.


"Kelionė pas Todėl" lėlių spektaklis (Filmuota medžiaga) (Nuotolinė paslauga)

Linksmas pasakojimas apie berniuką ir mergaitę, kurie keliauja per klaustukų karalystes KAM, KUR, KAS, KĄ ir KODĖLpas atsakymų karalių TODĖL. Kiekvienas klaustukas atitinka vieną neigiamą žmogišką savybę, kurios reikėtų vengti.Klaustukai bando suvilioti vaikus, kad jie pasiliktų pas juos ir nekeliautų pas atsakymų karalių, bet įveikia klaustukus ir vaikai galiausiai suranda karalių, kuris padovanoja 2 gyvenimiškas paslaptis. Spektaklis LIETUVIŲ bei RUSŲ kalbomis.Lėlės didelės (54 cm), scena 1,50x1,80 m.


Kultūros edukacijos užsiėmimas „Kodas LIETUVA“ skirtas pradinių klasių mokiniams. Užsiėmimo metu, autentiškoje Prezidento rūmų aplinkoje, dalyviai susipažins su Lietuva aptardami svarbiausius valstybės simbolius (herbą, himną ir tautinę vėliavą), jų ištakas mus supančioje aplinkoje ir aiškinsis, kaip visa tai atsispindi kasdienybėje. Edukatorius kartu su mokiniais bandys atsakyti į klausimus: Kas mums kiekvienam yra Lietuva? Ar galime ją apčiuopti ir išmatuoti? Kaip mus supanti aplinka tampa ženklais ir simboliais? Kas užkoduota svarbiausiuose Lietuvos simboliuose: vėliavos spalvose, herbe jojančiame raitelyje bei himno žodžiuose? Aiškinsimės, kaip mes suprantame svarbiausiuose valstybiniuose simboliuose užkoduotas vertybes, ir kaip tai veikia mūsų elgesį ir mus supančią aplinką? Antroje užsiėmimo dalyje diskutuosime apie gamtą ir jos pažinimo svarbą susipažįstant su Lietuva. Klausime, ar mokiniai yra susipažinę su tvarumo sąvoka, ką ji jiems reiškia ir kaip gyventi darniai bei tvariai? Per žaidimus ir smagius pokalbius edukacinės programos dalyviai ne tik atsakys į iškeltus klausimus, tačiau tuo pačiu bus ugdomas jaunų žmonių noras saugoti, puoselėti, prižiūrėti ir mylėti Lietuvą, bus formuojama jų savigarba bei atsakomybė už tautą ir valstybę.