Kūrybinė edukacija „3D rašiklio galimybės meninėje saviraiškoje“

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Užsiėmimą sudarys dvi dalys: literatūrinė viktorina ir kūrybinė dalis su 3D rašikliu. Pirmoje dalyje vaikai žaidybine forma sužais interaktyvią viktoriną, susipažins su pasakos žanru ir jos rūšimis, sužinos apie lietuvių liaudies pasakas ir jų personažus. Panaudojant šiuolaikines informacines technologijas vaikai lengviau įsisąmonins pateiktą informaciją, įgis kultūrinių žinių, tai skatins domėjimąsi vaikų grožine literatūra, tautosaka bei knygų skaitymu. Antroje dalyje pagal pateiktą šabloną dalyviai kurs savo pasakų personažus naudodamiesi naujos technologijos priemone – 3D spausdinimo rašikliu. Vaikai iš prigimties būdami labai kūrybingi ir išradingi nori tyrinėti aplink esantį pasaulį, sukurti daiktus, žaisti spalvomis, atverti vaizduotę. Vieni tai išreiškia piešdami, o kitų mėgstamas kūrybos būdas yra konstravimas. 3D spausdinimo rašiklio technologija atveria galimybę piešti ir kurti vienu metu. 3D rašiklyje vietoj rašalo yra naudojamas plastikinis siūlas PLA ar ABS. Abu jie yra visiškai saugūs vaikams, netoksiški, neskleidžia nuodingų dūmų. 3D rašiklio naudojimas kuriant reikalauja ne tik fizinio, bet ir psichinio pritaikymo. Kuriant vaikas turi galvoti apie tai, kaip susiję įvairūs elementai trimatėje figūroje, ugdomi susikaupimo įgūdžiai, stiprinami ir lavinami motoriniai gebėjimai, erdvinis mąstymas bei rankų ir akių koordinavimas. Paslaugos metu vaikai išmoks naudotis 3D spausdinimo rašikliu, ugdys kūrybiškumą, kritinį mąstymą, bendradarbiavimą. Sukurtą darbelį bus galima parsinešti namo prisiminimui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa "Lietuvių duona" (5 - 8 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas klausimais: „Kodėl lietuviai augina rugius ir kepa juodą duoną“, „Kodėl prietaringos valstietės neskolindavo raugo?“. „Kodėl kepant duoną buvo draudžiama kalbėti ir varstyti duris?“, „Kokių galių turėjo šv. Agotos duona?“. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su kasdieniais ir šventiniais Aukštaitijos regiono valgiais, valgymo kultūra. Demonstruojama garsinio mokomojo filmo ištrauka. Didžiausias dėmesys skiriamas vienam seniausių ir pagrindinių maisto produktų – duonai. Virtualiai pristatomos grūdinės kultūros: rugiai, kviečiai, avižos, miežiai, aptariamas jų panaudojimas tradicinėje virtuvėje. Akcentuojami tradiciniai darbai – javapjūtė dalgiais, pėdų rišimas, rugių kūlimas spragilais ir kt. Demonstruojama archyvinio dokumentinio filmo ištrauka. Išryškinamos kūlimo talkų, patalkių vakarėlių tradicijos. Klausant audio įrašų, prisimenamos jautrios tremties istorijos, skatinančios mokinius suvokti duonos vertę. Kuriamos patarlės bei priežodžiai apie duoną.


Mazgų rišimas macrame technika yra visiškai nesudėtingas, bet kartu ir įtraukus, užsiėmimas, kurį gali įvaldyti kiekvienas. Pinikai- iš mazgų rankomis pinti geometrinio rašto tekstilės gaminiai. Lietuvoje XIX–XX a. pirmoje pusėje nesudėtingais pinikų raštais puoštos kepurėlės, rankšluosčiai, nuometai, lovatiesės, paklodės, pinti krepšeliai, diržai, tinklai. Šiuo metu tiek Lietuvoje, tiek pasaulyje ši technika išgyvena renesansą dėl savo paprastumo, plačių išraiškos galimybių.
Užsiėmimo dalyvius pakviesime į pažintį su macrame pynimo technika, supažindinsime su unikalios pinikų (macrame) technikos atsiradimo istorija, vizualiai pademonstruosime šios technikos panaudojimą senovės lietuvių tekstilės gaminiuose, buityje. Prieš dirbtuves numatoma 10 min. pertrauka. Kūrybinių dirbtuvių metu moksleiviai išmoks surišti plokščiąjį, kilpinį ir jūrinį mazgus, kiekvienas nusipins po nedidelį gaminį – apyrankę, dekoruos ją mediniais karoliukais. Bus naudojamos tik natūralios medžiagos (medvilnės, lino,  kanapines virvutės) bei mediniai karoliukai papuošimui. Kartu su mokiniais padiskutuosime ir ekologijos bei tvarumo temomis. Edukacijos metu įgytos žinios ir įgūdžiai moksleiviams taps dar viena naudinga laisvalaikio veikla, galbūt net startu būsimam verslui. Įgytos žinios pravers žygyje, statant palapinę, rišiant kabliuką prie valo, suteikiant pirmąją pagalbą nukentėjusiam.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas (išvažiuojamoji / 9-12 kl.)

"KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas" - edukacinio užsiėmimo tikslas: naujai susiformavusiai mokslevių grupei (klasei) susipažinti artimiau, užmegsti glaudesnius ryšius arba jau esamai ir seniai pažistamai grupei pažvelgti kitu kampu į iškylančias tarpusavio problemas bendravime, pamatyti save ir kitus netikėtose situacijose. Naudojant smagias psichologines užduotis bei dramos terapijos metodus gvildenami tokie uždaviniai: 1) pažinti ir išbandyti kultūrinės raiškos galimybes savo kolektyve; 2) ugdyti gebėjimą dirbti su kitais žmonėmis, siekiant bendrų socialinių tikslų; 3) emocinių įgūdžių lavinimas, mokantis skirtingų emocijų raiškos būdų, siekiant bendravimo ir bendradarbiavimo tikslų bei mokinantis sukurti ir palaikyti harmoningus santykius su grupės nariais; 4) efektyvesnis tarpusavio komunikavimas ir geresnis vienas kito pažinimas. Siekiamas poveikis: per tam skirtus žaidimus, diskusijas ir kūrybinę veiklą - atliepti bendrumo, kompetencijos, savivertės ir drąsos ugdymo poreikius, reikalingus tiek sename, tiek naujame kolektyve. Šią edukaciją kas met pakartotinai užsisako apie 40% mokyklų, kurios jau turėjo šį užsiėmimą ir nori jo kitoms savo klasėms. Ji aktuali tampa ypač rudenį, kai susiformuoja nauji kolektyvai, bet sėkmingai pritaikoma ir jau seniau susibūrusiuose kolektyvuose sprendžiant konfliktines situacijas, ieškant kūrybingų sprendimų. Užsiėmimas vyksta naudojant Individualiosios psichologijos (remiantis tarpdisciplininio meno principu) ir Dramos terapijos žaidybinius ir vaidybinius elementus, kartais pasitelkiant dailės, muzikos bei šokio-judesio praktikas. Parenkant užduotis atitinkamai pagal moksleivių amžių ir grupės dydį.  Reikalinga aplinka: salė arba klasė, bet su erdve, kurioje galima laisvai ir nevaržomai judėti (jei paslauga užsakyta moksleiviams su negalia, mokykla turi užtikrinti tinkamą ir tam pritaikytą aplinką, o mes atitinkamai adaptuosime užsiėmimą).

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa „Kas slepiasi už lėlių teatro širmos?“

Programos uždaviniai: supažindinti mokinius su lėlių teatro spektaklio užkulisiais; suteikti žinių apie scenografiją, butaforiją, kostiumus, scenos įrangą ir technines galimybes; supažindinti su lėlių spektaklio kūrimo etapais, procese dalyvaujančių darbuotojų funkcijomis; taikant interaktyvius metodus, įtraukti į pažintinę veiklą; skatinti kūrybiškumą ir vaizduotę.Šiuo metu sparčiai besivystant technologijoms, jaunimo domėjimasis menu yra sumažėjęs. Tad šios edukacijos tikslas - skatinti jaunąjį žiūrovą nepamiršti lėlių teatro tradicijų, puoselėti kultūrą, atskleisti save išbandant įvairias meno rūšis. Edukacinės programos aprašymas: programa pradedama susipažinimu su lėlių teatro žanro specifika ir spektaklio kūrybinės grupės (pjesės autoriaus, režisieriaus, scenografo, kompozitoriaus, konstruktoriaus, dekoratoriaus, staliaus, siuvėjo ir kt.) funkcijomis. Atsakius į dalyviams rūpimus klausimus pereinama prie pažinties su scena ir čia esančios įrangos apžiūros (užkulisių, uždangos, prožektorių, pakylos, automatizuotai veikiančios grindų platformos, kėlimo traverso ir t.t.). Pristatant scenos įrangą, demonstruojama, kaip veikia mechanizmai, edukacijos dalyviai kai kuriuos jų gali išmėginti patys. Pasakojant apie emocijos ir atmosferos sukūrimą scenoje spektaklio metu, vaikams siūloma mikrofono pagalba išmėginti balso moduliacijos galimybes, stebėti, kaip skirtingų spalvų prožektoriai ir muzika, garsai padeda sukurti tam tikrą nuotaiką. Taip pat dalyviai kviečiami pamėginti valdyti sniego mašiną, gamtos garsus imituojančius įrenginius, pačiomis paprasčiausiomis priemonėmis imituoti lietų, vėją, griaustinį. Programos metu scenoje demonstruojamos įvairių konstrukcijų ir skirtingų valdymų lėlės, dekoracijų fragmentai, rekvizito, kostiumų detales, kuriuos galima išsamiai apžiūrėti ne tik iš fasadinės, žiūrovams įprastai matomos, bet ir užkulisinės pusės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Molėtų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Šio edukacinio užsiėmimo tikslas - patrauklia forma pristatyti Molėtų kraštą ir jo unikalumą 3-5 kl. mokiniams. Užsiėmimo metu Molėtų viešosios bibliotekos personažė Molinukė vaikams pristatys kultūros paveldą ir jo objektus, simbolius, įdomybes, asmenybss. Vaikai kūrybiškai pažvelgs į Molėtų kraštą ir, net jei nėra nieko apie jį girdėję, sukurs savo legendą apie Molėtų atsiradimą. Tai lavins vaikų fantaziją ir kūrybiškumą, pasitikėjimą savimi. Vėliau Molinukė skaidrių demonstracijos forma pristatys vaikams informaciją apie Molėtų krašto kultūros paveldo objektus, simbolius ir t.t. Vaikai lavins kritišką mąstymą lygindami savo sukurtą legendą su jau egzistuojančiais Molėtų atsiradimo pasakojimais. Žinios užtvirtinamos azartiška ir linksma viktorinos forma, teisingai atsakiusieji paskatinami mažais prizais. Baigiamasis edukacinio užsiėmimo akcentas - molio gabalėlis, kurį gauna kiekvienas dalyvis. Šį molio gabalėlį jis gali paversti bet kokiu meno kūriniu ar simboliu, kuris jam labiausiai įsiminė ar patiko edukacinio užsiėmimo metu. Vaikai namo parsiveža ne tik po savo pasigamintą suvenyrą, bet ir naujų žinių, minčių, naują ar naujai papildytą Molėtų krašto vaizdinį, sustiprėjusius pilietiškus jausmus, bendrumo jausmą. Edukacinį užsiėmima veda profesionali, daugiametę patirtį šioje srityje turinti edukatorė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Paskaita apie kavos istoriją ir piešimas su kava

Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės.
Teorinė dalis: užsiėmimo dalyviams bus pasakojama apie kavos istorią, kaip ji atkeliavo į Europą, supažindinama su įvairių tautų kavos tradicijomis. Dalyviai mokysis piešti su kava. Metodika: nagrinės ir vadovaudamiesi įgytomis žiniomis komentuos paveikslus, įsisavins pagrindines kavos pigmento kaip dažų naudojimo technikas, susipažins su vaizdo komponavimo principais, sluoksniavimu (glazūravimo technika), šviesos ir šešėlių perkėlimu, piešimu „šlapias ant šlapio“ (pranc. travailler dans l'eau), taip pat sausuoju būdu. Praktinė dalis: mokiniai patys kurs piešinį su kava, ras optimalų kompozicinį sprendimą, pritaikys įvairias technikas, kurių išmoko teorinės dalies metu, formuosis savarankišką nuomonę apie meną.  Sukūręs unikalų kūrinį ant popieriaus, mokymų dalyvis jį pasiims su savimi.


J. Radzevičius SKRUZDĖLĖ ATSISKYRĖLĖ spektaklis ir aptarimas/diskusija su kūrybine grupe (Nuotolinė paslauga)

J. Radzevičius „Skruzdėlė Atsiskyrėlė“, rež. A. Markuckis, pamokanti istorija apie pasipūtusią Skruzdėlytę, kuri norėjo ir ieškojo lengvo gyvenimo. Sutikusi Boružę, Lietaus lašelį ar Jonvabalį, herojė prašė vieno ir to paties – „namo su dešimčia kambarių”. Savo kelionėje Skruzdėlytė ne tik išmoksta naujų dalykų, bet ir susiranda labai gerų draugų. O tada jos norai pasikeičia. Meninės raiškos priemonėmis perduodamos vertybės: draugystė, meilė, pagarba, atsakomybės jausmas. Spektaklis ugdys mokinių kritinį mąstymą, formuos vidinį pasaulį, emocinį intelektą ir estetikos pojūtį.


Iš LDK laikų atkeliavęs lėlių teatro tipas, Ukrainoje vadintas „vertepu“, Baltarusijoje - „batlejka“, o Lenkijoje - „šopka“, buvo žinomas ir Lietuvos žemėse. Iš pradžių šiame teatre buvo kuriami tik religinio turinio siužetai apie kūdikėlio Jėzaus gimimą, kurie būdavo rodomi bažnyčiose Kalėdų metu. Šį teatro tipą Sąjūdžio laikais atgaivino „Šėpos“ teatras ir nuo to laiko lietuviškai jį vadiname šėpa. Jame vaidina nemechanizuotos lėlių figūrėlės ant lazdelės arba koto. Edukacinėse dirbtuvėlėse siūlysime pasigaminti kotines lėles ir supažindinsime su paviljono, kuriame vyksta Šėpos teatro veiksmas, konstrukcija. Šis teatro tipas ypač tinka Kalėdų šventėms, bet lengvai pritaikomas ir pasaulietinėms namų šventėms (gimtadieniams, vardadieniams ir kt.). Pasigamintas lėles dalyviai galės parsinešti namo. Dirbtuves veda pripažinti ir žinomi savo sričių lėlininkai, įvairių edukacinių „Lėlės“ programų organizatoriai ir vedėjai: režisierius ir dailininkas Rimantas Driežis, taip pat – Vilniaus teatro „Lėlė“ aktoriai.


Edukacinė ekskursija "Šv. Kalėdų paslaptys"

Artėjant gražiausiai metų šventei – Šv. Kalėdoms, kviečiame leistis į netikėtumų ir stebuklų paiešką! Šv. Kalėdos neįsivaizduojamos be po papuošta žaliaskare pūpsančių dailiai įpakuotų dovanų. O ar kada nors pagalvojote,   kam turime būti dėkingi už kalėdinių dovanų tradiciją? Kas paskatino kurti prakartėles – Betliejaus tvartelio, kuriame gimė kūdikėlis Jėzus, prototipą? Kur ir kada buvo papuošta pirmoji Kalėdų eglė? Kaip buvo puošiamos žaliaskarės ir ką simbolizavo tie papuošimai? Ir galiausiai, kokios Kalėdos be gausaus vaišių stalo! Ar žinote, kokiomis gėrybėmis būdavo nukrautas LDK didikų kalėdinis stalas, kaip atsirado tradiciniai Kūčių ir Kalėdų patiekalai bei kaip Šv. Kalėdas sutikdavo mūsų seneliai? Kaip Kalėdų laikotarpį paminėdavo skirtingų kultūrų vilniečiai: katalikai, protestantai, stačiatikiai, judėjai ar musulmonai? Apie visą tai ir dar daugiau – nuotaikingoje ir intriguojančioje šventinėje edukacinėje  ekskursijoje „Šv. Kalėdų paslaptys“!
DĖMESIO! Ekskursija vedama nuo gruodžio mėn. pradžios iki sausio mėn. vidurio.


Daiktai iš praeities (nuotolinė paslauga)

Užsiėmimas norintiems pažinti XIX-XX a. pr. kaimo žmonių buities aplinką, apyvokos daiktus, rakandus. Daiktai iš praeities turi savo istoriją, vardus/pavadinimus. Juos išlukštensime per smulkiosios tautosakos atstoves - mįsles. Senovinės mįslės, užrašytos Kupiškio apylinkėse, kalba apie jau primirštus ar net nebežinomus daiktus. Šis užsiėmimas papildys mokykloje įgytas lietuvių kalbos ir pasaulio pažinimo kompetencijas.


Teatralizuotas šokio spektaklis - ekskursija „Riboženkliai – Kaunas“

Teatralizuotas šokio spektaklis - ekskursija „Riboženkliai - Kaunas “ Projekto siekis išsaugoti, populiarinti Kauno tarpukario architektūrą bei laikmetį, pristatyti vaikams ne tik istorinius faktus,
tačiau ir kitų meno rūšių elementus šokio, teatro, muzikos, vaizduojamojo meno. Nors Kauno tarpukario modernizmo architektūra yra vertinama ne tik Lietuvoje, bet ir užsienyje (2015 suteiktas Europos paveldo ženklas). Ekskursija prasidės nuo Kauno karo muz. sodelio ir tęsis link laisvės alėjos vidurio, pakeliui apimant reikšmingus arhitektūrinius objektus, svarbias vietas. Siekiant tinkamai atskleisti Kauno istorijos grožį šokiu, būtina ne tik skleisti apie jį informaciją, tačiau taip pat ir sudaryti tiesioginę
galimybę susipažinti inovatyviomis, pažangiomis ir patraukliomis formomis, technologijomis. Jų naudojimas projekte leis sudominti to laimečio istoriniu nematerialiuoju paveldu Kaune, iškiliomis mieste gyvenusiomis asmenybėmis kaip :A.Smetona, A. Valdemaras, Č. Sugihara, M. Avietėnaitė ir kt. bei įvykius,
nūdieną, tikromis gyvenimiškomis istorijomis, visuomenėje nuskambėjusiais įvykiais, laikmečio kultūra, stiliaus savitumą bei išskirtinumą. Pasitelkus įvairius režisūrinius, choreografinius, muz. sprendimus, dalyviai bus supažindinti su tarpukario Kauno aktualijomis ir pamatys, kaip šis miestas atrodo šiandien, patirs
jo kismą. Naujai atgimstantis projektas apjungs profesionalių menininkų ir jaunųjų šokėjų, moksleivių bendrystę, veiks ne tik kaip meninis reiškinys, bet ir kaip edukacija, tiek žiūrovams tiek jame dalyvaujančiam jaunimui. Projektas skatins tarpusavio ryšių stiprinimą, bendradarbiavimą, suteiks galimybe atrasti
savyje nepažintų kūrybinių klodų, visapusiškai gerins žmonių socialinį fukncionavimą.


Edukacinė programa „Duonos kepimas“ vedama Žaliūkių malūnininko troboje, lankytojus viliojančioje XX a. pr. kaimo interjeru ir etnografine ekspozicija. Praktinio pažintinio užsiėmimo metu lankytojai ne tik stebi duonos kepimo procesą, bet ir aktyviai jame dalyvauja. Lankytojai sužino, kokia duona kepama Lietuvoje, kokia kitose pasaulio vietose, apie tradicinės ruginės duonos paplitimą ir išskirtinumą, duonos kelią nuo sėjos iki stalo, sužino valstiečių buityje gyvavusias duonos kepimo tradicijas, papročius ir ritualus. Išsiaiškinama, kokių žinių ir patirties turi dalyviai. Pasakojama apie tai, kaip duona įmaišoma, rauginama, minkoma. Supažindinama su pagrindiniais naudojamais įrankiais. Rodoma, kaip ližės galva išklojama lapais (klevo, ąžuolo, kopūstų, ajerų), kaip formuojamas duonos kepalas ant ližės, kaip išvaloma krosnis, išbraukiamos žarijos (kviečiami pabandyti ir dalyviai). Programos dalyviai kviečiami daryti savo kepalėlius. Pirmiausiai edukatorė parodo, kaip formuojamas mažas duonos kepalėlis, pasakoja apie ženklus ir simbolius, atėjusius iš pagonybės laikų. Dalyviai daro kepalėlius, jie puošiami tradiciniais saulės, kryžiaus, rombo, apskritimo, eglutės ženklais, kurie padaromi įspaudžiant duobutes ar brūkšnelius. Tuomet, kai visi kepalėliai jau padaryti, pašaunamas su liže didysis duonos kepalas, pažymėtas kryžiaus ženklu, paskui talpinami maži kepalėliai. Kol duona kepa, galima atsikvėpti – kviečiame vaišintis, ragauti šioje krosnyje keptos ruginės duonutės, užteptos sviestu, pabarstytos linų sėmenimis ir kanapėmis. Tuo metu skatinamas dialogas, patirties įsivertinimas, diskutuojama. Prisimenamos lietuvių patarlės, priežodžiai, menamos mįslės apie duoną, rugius, krosnį. Pasakojama apie su duona susijusius papročius, jų reikšmę. Edukacinės programos dalyviai taip pat gali išmėginti, kaip veikia akmeninės rankinės girnos. Iškepus duonai, kiekvienas kepalėlis dedamas į popierinį maišelį ir atiduodamas jį padarusiam lankytojui.


Vakaras Š VAKARAS, kurį turi pamatyti ir poeziją mylintys ir jos netoleruojantys žmonės. Vakaras Š – trečiasis aktorių bei poezijos šauklių Balio Ivanausko ir Artūro Dubakos poetinis vyksmas, šį kart analizuojantis žmogų-kūrėją, vis ieškantį savosios mėlynos paukštės, bei besigilinantis į aktorių tėvų kartos problemas Itin skirtingus kontektus sujungianti raidė „Š“ kvies pasinerti į šmaikščios, nutrūktgalviškos, paslaptingos ir ironiškai filosofiškos jūros bangas ir jose nepaskęsti, o nardyti ir džiaugtis. Išgirsite: P. Širvio, M. Valiuko, R. Kmitos, D. Čepauskaitės, S. Gedos, S. Brilo, S. Parulskio, M Nastaravičiaus, D. Kajoko ir kt. poetų eilėraščius bei aktorių kurtas dainas ir improvizacijas. Kūrėjai: Balys Ivanauskas, Artūras Dubaka


Rokiškio rajono savivaldybės Juozo Keliuočio viešoji biblioteka

Pristatomas interaktyvus Aukštaitijos žemėlapis – ,,kilimas“ su 7 šiame etnografiniame regione esančiais istorijos ir gamtos paminklais. Vyksta interaktyvaus ,,kilimo“ demonstravimas, mokymas skanuoti planšete/telefonu ir atlikti užduotis: užkoduotų legendų išklausymas ir žinių patikrinimui užduodami klausimai. Vėliau pasakojama apie ežeringą Rokiškio kraštą, Dviragio ežerą ir jame esančią pačią didžiausią Lietuvos salą, kurioje įsikūręs Salų miestelis. Pažvelgus iš paukščio skrydžio, aiškiai matyti, kad šio miestelio kontūrai atkartoja Lietuvos žemėlapio kontūrus. Remiantis pasakojamąja tautosaka ir kita informacija, apie ežerą bei jo kilmę pasakojami net keli padavimai apie Dviragio ežero kilmę.
Praktinėje dalyje kūrybinis užsiėmimas, priklausomai nuo dalyvių amžiaus: 1 - 4 klasių mokiniai kuria paveikslą ,,Saginės žuvys“, 5 -8 klasių mokiniai savo sumanumą, žinias pasitikrina dalyvaudami viktorinoje apie Dviragio ežero žuvis ,,Ar pažįsti jas?“.
Pabaigoje dalyviai atsakinėja į edukatorės pateiktus klausimus, dalinasi savo esamomis ir naujai sukauptomis žiniomis, išsako savo nuomonę ir pastebėjimus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Literatūrinis - edukacinis užsiėmimas „Sename dvare“.

Literatūrinis - edukacinis užsiėmimas "Sename dvare" - tai kūrybinė kelionė seno Užvenčio dvaro liepų alėja, Ventos pakrante, vietomis, kuriose prasidėjo rašytojos Marijos Pečkauskaitės - Šatrijos Raganos kūrybinis kelias. Keliaujant parko takeliais, kuriais daugiau kaip prieš šimtą metų vaikščiojo rašytoja, galima atpažinti vietas, aprašytas žymiausioje apysakoje „Sename dvare“ ir kituose jos kūriniuose, suvokti, kad „Sename dvare“ vaizduojama erdvė nėra tik veiksmo vieta, bet turi daugialypę reikšmę. Apsilankymas apysakos „Sename dvare“ veiksmo vietoje pagilins žinias apie šį kūrinį, sukonkretins apysakos veikėjus. Leis aiškiau, įdomiau ir efektyviau nagrinėti kūrinį, nes jis taps artimesnis, labiau atpažįstamas ir vertinamas. Edukacinio užsiėmimo I dalis. Dalyviai supažindinami su   muziejuje esančia rašytojos Marijos Pečkauskaitės – Šatrijos Raganos gyvenimo ir kūrybos ekspozicija. II dalis. Dalyviai, naudodamiesi užduočių lapais su literatūrinių kūrinių ištraukomis, identifikuoja Šatrijos Raganos kūrinius ir juose vaizduojamas Užvenčio dvaro erdves natūroje. III dalis. Dalyviai, naudodami retą grafikos techniką – monotipiją, ant popieriaus lapo atsispaudžia tapybą ir piešinį primenantį, nenuspėjamą ir vienetinį Užvenčio dvaro vaizdo atspaudą.


Edukacinis užsiėmimas „Telefonijos istorija: nuo būgno iki debesies“ (Nuotolinė paslauga)

Šiais laikais negalime įsivaizduoti gyvenimo be telefono. Jis yra universali bendravimo, informacijos gavimo, perdavimo, taip pat komunikacijos priemonė. Telefonijos raidos istorija nėra ilga, tačiau pasižymi ypatingu progresyvumu. Neįsivaizduojame laikų, kai nebuvo mobiliųjų telefonų. Tuo tikslu kviesime mokinius virtualiai aplankyti Telefonijos muziejuje: pasižvalgyti po jo erdves, įvertinti sukauptą gausią telefonų kolekciją ir atsakyti į klausimus: kodėl taip manote? palyginkite ir įvertinkite, raskite panašumų bei skirtumų, kas jeigu? koks jūsų sprendimas? Muziejaus eksponatai, tarsi laiko mašina, suteiks galimybę mokiniams pakeliauti telefonijos istorijos ratu, pamatyti įvairių telefonų – nuo senovinių iki šiuolaikiškų, įvertinti jų pramoninio, dizaino pokytį ( telefonų konstrukcinės medžiagos, formos, istorinių stilių motyvai, šiuolaikinės telefonų dizaino tendencijos) bei technines galimybes. Vaizdžiai supažindinsime su seniausių laikų lietuvių bei kitų šalių skubių pranešimų perdavimo sistemomis (nuo „būgno iki debesies“), įdomia ir greita komunikacijos istorijos raida, jos kūrėjais, telefonistų darbu. Pateikę PowerPoint pristatymą iliustruotą nuotraukomis, animacijų ir filmų ištraukomis („Komunikacijos istorija“, „Telefonijos istorija“, „Ar išnyko laidiniai telefonai?), įdomesniais telefonijos istoriniais faktais, pakviesime mokinius atlikti užduotis, pagyvinančias šį užsiėmimą. Refleksijai kviesime juos dalyvauti viktorinoje „Ar gerai išmanote telefonijos istoriją?“ , atsakyti į iliustruotus klausimus, diskutuoti, įsivertinti savo atsakymus. Užsiėmimo metu mokysime pasigaminti senovės inkų naudotą „Virvės telefoną“ , išsiaiškinsime jo veikimo principą. Kursime įsivaizduojamą ateities telefoną, akcentuodami jo dizainą, įvardindami funkcionalumą bei technines galimybes. Nuotolinę edukaciją baigsime žmonių, gyvenusių prieš 100 metų, įsivaizduota 21 a. komunikacija ir telefonija - „Svajoti, vadinasi kurti"(V. Hugo).


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Lietuvos herbas, šarvuotas raitelis su kalaviju ir skydu, dar vadinamas Vyčiu, yra vienas iš seniausių valstybės herbų Europoje. XIV a. pabaigoje Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės  valdovų antspauduose vaizduotas raito kunigaikščio portretas vėliau tapo kunigaikštystės herbu. Jis kaldintas ant monetų, graviruotas spauduose, pasirodė Vakarų Europos herbynuose. Vytis puošė valdovų antkapius, bažnyčių ir rūmų interjerus bei portalus, gobelenus, indus ir kitus valstybę reprezentuojančius daiktus. Vienu metu raitelis puošė daugelio mūsų kunigaikščių antspaudus. Viduramžiais nemokančioje skaityti visuomenėje antspaudas buvo visagalis valdžios ženklas. Kadangi simbolis dar nebuvo susiformavęs, vaizdo pavidalas dažnai priklausė nuo savininko bei graviruotojo. Nebuvo nusistovėjusi raiteliojojimo kryptis, žirgo judesys, riterio rankose laikomas ginklas. Vienuose jis joja kairėn, kituose – dešinėn, žirgas tai stovi, tai šuoliuoja, vienur riteris laiko ietį vertikaliai prieš save, kitur už savęs, dar kitur horizontaliaiar įstrižai. Kiek vėliau pasirodo raitelis su kalaviju ir skydu, ant kuriovaizduojamas kunigaikščio šeimos ženklas: Jogailos – dvigubas kryžius,Skirgailos – liūtas, Vytauto – Gediminaičių stulpai. Edukacinioužsiėmimo metu mokiniai susipažins su Lietuvos valstybės herbo Vyčio istorija, sužinos, kaip susiformavo pats herbas ir jį įvardijantis terminas. Bus analizuojama herbo kompozicija, spalvų simbolika. Valdovų rūmų muziejaus vertybių ir archeologinėje ekspozicijoje ieškosime senosios Lietuvos ženklų, kurie ir dabar yra svarbūs mūsų valstybės heraldikoje.Praktinėje dalyje kursime vėliavėles su Vyčio ženklu. Mokiniai galės apžiūrėti ir rankose palaikyti kalaviją ir skydą (rekonstrukcijos), kurie vaizduojami ir Lietuvos herbe. Praktinėje užsiėmimo dalyje mokiniai pasigamins istorinę Lietuvos vėliavėlę ir pakilę į muziejaus apžvalgosbokštelį suskaičiuos, kiek vėliavų matyti Vilniaus panoramoje.


Tavo patarimas ateities kartoms - į kuriamą knygą!

Kas gali duoti geresnį patarimą jaunesnėms kartoms apie tai, kaip nepaklysti skaitmeninėje erdvėje, jei ne šių dienų paaugliai ir jaunimas? Jie yra pats geriausias galimas patarėjas, nes tai pirmoji karta, išgyvenanti skaitmeninės erdvės iššūkius ir tikrai turinti, ką pasakyti jaunesniems, kad šių patirtys internete būtų kuo geresnės. Tai yra neįkainojama - nes dar nėra kartos, kuri tai jau pergyveno, todėl jų balsas gali ir turi būti išgirstas.

Moksleiviai kviečiami galvojant apie savo ar kitų jaunesnius brolius ir seseris, patarti, kaip jiems elgtis su technologijomis, kad jos padėtų siekti asmeninių tikslų, netrikdytų dienotvarkės, prisidėtų kuriant, o ne jaukiant santykius su svarbiais žmonėmis bei paskatintų ugdyti sveikus skaitmeninius įgūdžius.

Patarimų knyga apie skaitmeninį gyvenimą ateities kartoms bus prieinama visiems Skaitmeninės etikos centro svetainėje (www.e-etika.lt) jau po pirmųjų edukacijų, vėliau - nuolat pildoma.

Galimybė asmeniškai prisidėti prie viešos knygos gali auginti bendrystės, įgalinimo jausmą, pilietiškumą, stiprinti savigarbą, pasitikėjimą savimi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Interaktyvus kultūros paveldo maršrutas-ekskursija „Imanuelio Kanto protėvių istorija“ skirta tiems, kurie nori geriau pažinti visame pasaulyje žinomą lietuvių kilmės filosofą, vieną iškiliausių žmonijos mąstytojų per visą istoriją Imanuelį Kantą (1724–1804), jo protėvius, Klaipėdos istoriją, lankytinus objektus, to meto kultūros foną ir literatūros kūrinius; ugdyti kūrybiškumą ir kritinį mąstymą. Ekskursija prasidės Klaipėdos miesto savivaldybės viešojoje bibliotekoje, kuriai 2019 m. suteiktas I. Kanto vardas; aplankysime namus, esančius Tomo g. 3-5 – čia yra gyvenę I. Kanto giminaičiai; apžvelgsime Kantų giminės ryšius su Klaipėda – Klaipėdoje nuo XVII a. gyveno net trys Kantų giminės kartos (prosenelis Richardas Kantas, senelis Hansas Kantas, tėvas Johannas Georgas, taip pat dėdės), pažinsime senosios Klaipėdos miestiečių gyvenimo būdą, tradicijas, pomėgius; aplankysime buvusį Friedricho miestą (jame stovėjo Kantų namas), kurį simboliškai mums primena S. Jurkaus skulptūra „Laukinis vyras“; nepamiršime ir Šv. Jono bažnyčios bei kitų svarbių I. Kanto protėvių istoriją menančių objektų. Remdamiesi žymiausiomis filosofo citatomis, mokysimės remtis savo protu – išdrįsti mąstyti kitaip, ugdyti toleranciją, kovoti prieš patyčias. Žymusis filosofas teigė, kad „Teisingumas turi nugalėti, net jei dėl to turėtų žūti visi pasaulio nenaudėliai“; „Dora turi slypėti charakteryje“; „Mokslas yra organizuotas žinojimas. Išmintis yra organizuotas gyvenimas“ ; „Išdrįsk būti, protingas, turėk drąsos remtis savo protu“; „Valdovas nėra aukščiau už mokytus vyrus“. Tai tik keletas filosofo minčių, kurias pasitelksime siekdami šios programos tikslų. Ši programa skiriama 7–12 klasių mokiniams bei pedagogams.


MUZIKOS PASLAPTYS (1-4 KLASEI) MUZIKOS SVETAINĖJE

Interaktyvių susitikimų ciklas MUZIKOS PASLAPTYS I – tai unikali galimybė susitikti, pabendrauti ir susipažinti su iškiliais Lietuvos muzikais, jų atliekama muzika ir instrumentais. Susitikimų metu galima ne tik muzikuoti (taigi, susipažinti su instrumentais iš arti), bet ir žiūrėti vaizdo įrašus, praturtinti susitikimus garsiausių atlikėjų garso ir vaizdo įrašais bei pačių atlikėjų – susitikimų herojų – iškiliausiais koncertais, animaciniais filmais. Itin vertinga, kad susitikimų metu, galima sužinoti apie atlikėjų vaikystę, pamatyti jų vaikystės nuotraukas bei vaizdo įrašus. Kiekvienas atlikėjas gali plačiai pristatyti ne tik savo kelią į muziką, bet ir savo instrumentą, jo sandarą, muzikavimo ypatybes ir pan. Ypatinga projekto vertė – galimybė laisvai derinti susitikimų laiką, vietą ir temas. Pedagogai drauge su moksleiviais gali pasirinkti ar akcentuoti pažintį su iškilomis asmenybėmis, ar pasinaudoti iš arti susipažinti su visais instrumentais: styginiais orkestro instrumentais (smuikas, altas, violončelė, kontrabosas), mediniais pučiamaisiais (fleita, obojus, klarnetas, fagotas), variniais pučiamaisiais (valtorna, trimitas, trombonas, tūba), mušamaisiais, liaudies instrumentais (kanklės, birbynė), fortepijonu, vargonais, klavesinu ir pan. Interaktyvių susitikimų ciklas leidžia rinktis susitikimus ir akcentuojant epochų muziką (barokas, klasicizmas, romantizmas, šiuolaikinė muzika ir pan.), ir žanrus (simfonijos, operos, kamerinė muzika ir t.t.), ir džiazą ar lengvąją pop muziką, programinę muziką vaikams ir pan.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Piešimo ant tekstilės dirbtuvės „PASISVEIKINK SU EUROPA“

Piešimo ant tekstilės dirbtuvės - aktyvi, inovatyvi veikla, įtraukianti mokinius ir skatinanti jų kūrybiškumą, saviraišką, pokalbį. Mokiniai skatinami reflektuoti savo patirtį apie jau aplankytas Europos šalis ir šalis, į kurias svajoja nuvykti, pasitelkiami žaidimo elementai – viktorina su klausimais apie Europos šalių sostines, kultūrą, geografinius ypatumus, skirtumus. Komunikuojama su mokiniais, atsižvelgiant į mokinių amžiaus grupių ypatumus. Vyresnių klasių mokiniai skatinami kelti probleminius klausimus, diskutuoti apie Europos šalių kultūros skirtumus, ieškoti sprendimų, kaip pasirinktą šalį ir jos kultūrą pertekti piešinyje.
Kūrybinių dirbtuvių metu nuotaikingai piešime tekstiliniais dažais ir dalinsimės žiniomis apie Europos šalis, jų kultūrą, kalbą, tradicijas, žmones, papročius. Dekoravimui naudosime 2 tipų nenusiplaunančius, ilgaamžius tekstilinius dažus: 1. pagamintus vandens pagrindu 2) markerius. Visų dirbtuvių metu dalyviams padeda ir su jais bendrauja 2 asmenys. Parūpiname visas kūrybinėms dirbtuvėms reikalingas priemones. Kūrybinių dirbtuvių tikslas – dalintis žiniomis apie Europos šalis, jų kultūrą, kalbą, tradicijas, žmones, papročius, įtraukiant dalyvius į praktinę kūrybinę veiklą ir išbandant skirtingas piešimo ant tekstilės technikas. Kūrybinių dirbtuvių uždaviniai: 1) Dalyviams suteikti žinių apie tekstilės piešimo technikas. 2) Ugdyti dalyvių saviraiškos gebėjimus. 3) Skatinti kūrybiškumą. 4) Įgyti gebėjimą generuoti ir realizuoti idėjas. 5) Skatinti dalyvius dalintis turimomis žiniomis apie Europos šalis. Kūrybinių dirbtuvių rezultatas – vienetiniai, pačių dalyvių sukurti marškinėliai arba medvilninis maišelis, su Europos šalies/miesto piešiniu ir tos šalies kalba parašytu pasisveikinimu. Dirbdami grupėje ir kiekvienas individualiai, dalyviai turės galimybę pamatyti, kokius skirtingus rezultatus galima gauti piešiant ta pačia technika ir kokia Europos šalių ir kalbų įvairovė.


Edukacija "Kerintis H. K. Anderseno pasaulis"

Ar žinote, kas tituluojamas pasakų karaliumi? Tai – Hansas Kristianas Andersenas. Pasakų herojai, atkeliavę pas vaikus – Bjaurusis Ančiukas, Undinėlė su Ragana, Kaminkretys su Piemenaite, varlės su Coliuke ir kiti – skatins prisiminti pasakų istorijas ir jų mokomąsias prasmes. Ilgamečiai šio teatro aktoriai D. Krapikas ir L. Strazdauskienė padės suprasti, kokie autoriaus gyvenimo įvykiai paskatino tokiai kūrybai. Patyrusių lėlininkų rankose, apgaubta menų sintezės, pasakos virs edukacijos pripildyta interaktyvia veikla.


„AŠ LIETUVA“ virtualios realybės (VR) kino kelionė po Lietuvą JŪSŲ MOKYKLOJE

„Aš Lietuva“ – pirmasis Lietuvos kino istorijoje filmas, sukurtas naudojant profesionalią 360 laipsnių filmuojančią TITAN kamerą, leidžiančią žiūrovui realistiškai patirti paukščio skrydį atsiduriant rodomoje erdvėje. Keliausime kerinčio grožio giriomis, miškais ir kopomis, jūra, ežerais, upėmis ir upeliais. Kartu skrisime virš pilių ir piliakalnių, dvarų ir vienuolynų, bažnyčių ir miestų senamiesčių bei modernios architektūros objektų. Susitapatinsime su Lietuva.

Aš Lietuva – tai antras, plačiai Lietuvoje pristatytas virtualios realybės projektas, po kompiuterių kurtos VR patirties „M.K. Čiurlionio Angelų takais“


Edukacijos dalyviai pažvelgs į Trakus supančius ežerus iš paukščio skrydžio, identifikuos jų lokaciją ir išsiaiškins pavadinimus. Edukatoriui pristatant kiekvieną sakmę išskirs pagrindinius veikėjus ir įtraukiančių klausimų pagalba galės spėlioti ar numanyti sakmės eigą. Dirbdami grupėse, praplės, praturtins bei plėtos arba drauge sukurs pa(si)rinkto ežero pasakojimo naratyvą remdamiesi pagrindinėmis konkretaus ežero sakmės ištraukomis. Sukurtą ežero pasaką pristatys bendramoksliams. Naujojant IT įrankį - dėlionę jigsawplanet, gebės sudėlioti konkretaus ežero iliustruotą dėlionę.


„Meniškai apie bites“ kultūrinė/meninė edukacija

Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Kultūrinės/meninės edukacijos užsiėmimas. Eiga:
1. Bitininkystės muziejuje moksleiviai su edukatoriumi ieško aktualios informacijos interaktyvioje ekspozicijoje, kuri bus naudojama kūrybininiame procese.
2. Pasiskirstę grupelėmis mokiniai žaidžia patyriminį edukacinį žaidimą apie tai kaip vyskta augalų apdulkinimas. Žaidimo eiga: vaikų delnai ištempami spalvotais milteliais, vaikai imituodami bites juda skirtingomis kryptimis ir liečia vienas kito delnus, stebėdami, kaip keičiasi spalvos ant delnų. Per šį žaidybinį elementą mokiniai supranta kaip bitės perneša žiedadulkes nuo žiedo ant žiedo ir kaip vyksta apdulkinimas.
3. Moksleiviai tyrinėja bitininkystės muziejaus skulptūras, ant kurių atranda ženklus, kuriuos sukūrė skulptoriai pagal drevinės bitininkystės simbolių tradiciją.
4. Pagal sukauptą informaciją moksleiviai susikuria savo unikalų ženklą su savo inicialais pagal senovės bitininkų drevininkų tradiciją. Savo ženklus moksleiviai kuria iš gamtinių medžiagų bei natūralaus bičių vaško.


Edukacinė programa „Vilniaus krašto verbos" (7 - 10 kl.)

Tikslas: Skatinti mokinių domėjimąsi paprotiniais menais bei jų interpretacijomis šiuolaikiniame interjere. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti, populiarinti tradicinius amatus, verslus, išryškinant jų vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Supažindinti mokinius su verbų rūšimis, rišimo būdais. 3. Išryškinti apeigines žolyninių ir Vilniaus verbų prasmes, estetines ir apeigines funkcijas. 4. Aptarti Vilniaus verbų regioniškumo ypatumus, išryškinant lokalias tradicijas. 5. Supažindinti mokinius su verbų rišimui naudojamais augalais, mokytis juos atpažinti, įvardyti. 6. Skatinti tautinio paveldo produktų gamybos technologijų perimamumą, pratęsti tiesioginį amato perimamumą. 7. Taikyti įgytus gebėjimus kūrybiniuose projektuose. 8. Skatinti mokinių verslumą. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su Verbų sekmadienio ištakomis, žolyninėmis ir Vilniaus krašto verbomis. Aptariamos estetinės ir apeiginės verbų funkcijos, kuriamos verbavimo formulės. Demonstruojamos plokščiosios, figūrinės, apvaliosios, volelinės, rykštelinės verbos, su drožlinėmis ir vainikinėmis verbomis mokiniai supažindinami virtualiai. Mokiniai supažindinami su Vilniaus verbų rišimui naudojama žaliava: lauko, miško, vandens ir darželio augalais, akcentuojamas tinkamas jų surinkimo laikas ir paruošimas. Kūrybinių dirbtuvių metu rišama figūrinė verba. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas. Siekiamas poveikis: Mokiniai susipažins su įvairiomis verbų rūšimis, rišimo būdais, žolyninių verbų ir Vilniaus verbų paskirtimi paskirtimi, sukurs verbavimo formulę, suriš figūrinę verbą, suvoks tradicinių amatų ir verslų vertę šiuolaikinei kultūrai.  Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Tel. nr.: +370 601 20070


Edukacinis užsiėmimas "Pasakų veikėjai knygų žymekliuose"

Poreikis pasižymėti knygos puslapius atsirado kartu su knyga. Pradėjus spausdinti knygas, į jų nugarėles buvo įrišamos šilkinės juostelės, o pirmieji atskiri nuo knygos žymekliai pasirodė XIX a. viduryje. Knygų žymeklio paskirtis labai plati: nuo pasiženklinimo vietos knygoje iki reklaminio pranešimo, priminimo, vizitinės kortelės, žaidimų objekto. Edukacinio užsiėmimo „Pasakų veikėjai knygų žymekliuose“ dalyviai, 1–6 klasių mokiniai, susipažins su pasakų žanru. Pagal vaikų amžių ir ugdymo programose nurodomą literatūrinių kūrinių aktualumą, bus parenkamas literatūrinis kūrinys tolesniam skaitymui ir veikėjų analizei. Mokiniai klausysis skaitomo arba jo garso įrašo. Išklausę pasaką, vaikai analizuos tautos istorijos aspektus, tradicijas, personažų bruožus ir jų svajones. Susipažins su knygų žymeklio atsiradimo istorija ir praktiniu panaudojimu savo poreikiams. Gamins knygų žymeklius ir juos panaudos refleksiniam pasakojimui. Ugdysis kūrybiškumą, mokysis kurti naudodami tradicines ir netradicines medžiagas. Kūrybai taikys įvairias medžiagas: paruoštukus, spalvotą popierių, siūlus, pagalbines detales, iškirstas su dekoratyviniais skylamušiais, karoliukus. Darbeliai bus laminuojami, kad išsisaugotų ilgesniam naudojimui. Šios pagalbinės medžiagos padės atskleisti pasakos personažų bruožus. Kūrybiškai atlikdami žaismingas praktines užduotis lavins atmintį, skatins svajoti, atrasti nematerialių vertybių.


Šešėlių teatro kūrybinių dirbtuvių metu susipažinsime su šešėlių teatru, gaminsimės lėlytes, žaisime teatrą, pabūsime ir aktoriais, ir žiūrovais.

Pagal mėgstamiausius grožinės literatūros personažus mes kursime šėšėlių teatro veikėjus, pasakosime žinomus jų nuotykius, o, jei norėsime - išgalvosime naujus. Savo svajones ir vizijas paversti fiziniu kūnu - ne visada labai paprasta, bet šešėlių pasaulis mums suteikia galimybę fantazuoti kur kas drąsiau nei kasdienybė. Kaip ir keliauti toliau negu mums leistų net ir pačios pažangiausios technologijos.

Prieš edukaciją kviečiame jai pasiruošti, kad visiems būtų smagiau kurti ir žaisti teatrą. Kviečiam ateiti su savo mėgstamiausiu grožinės literatūros personažu galvoje.

Užsiėmimą veda aktorė Ieva Brikė. Dalyvių prašytume turėti paprastą pieštuką ir žirkles bei nusiteikimą žaisti, kurti ir mokytis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


PINGVINAI. KUO MES PANAŠŪS? (Nuotolinė paslauga) 1-4 kl.

KO SIEKSIME?
Įveiklinančiomis pingvinų istorijomis ugdyti atsakomybę už mus supančią aplinką, gyvūniją, augaliją, šalia esančius žmones, stiprinti atjautos, meilės, supratimo jausmus. Tikime, tai prisidės prie moksleivių emocinio intelekto, kritinio mąstymo ugdymo.

KĄ VEIKSIME?
Gretindami pingvinus su žmonėmis, ieškodami panašumų ir skirtumų, analizuodami jų gyvenimo sąlygas, moksleiviai išmoks nustatyti pingvino rūšį, sužinos, kuo minta šie neskraidantys paukščiai, su kokiomis grėsmėmis susiduria gamtoje. Mokysis atpažinti savo gyvenime vykstančius procesus – kokią įtaką turi jų pačių elgsena gyvūnų pasauliui, kaip panašiai ir kaip skirtingai elgiasi gyvūnai ir žmonės.
Užduodant klausimus apie pačių moksleivių savijautą, bendravimo modelius, per gyvūną mokoma atpažinti pačių vaikų poreikius, jų pačių emocijas ir jausmus. Lygindami, analizuodami vaikai mėgina suvokti gyvenimo grupėje principus. Per kūrybiškas edukacines priemones identifikuodami pingvinų rūšis suvokia ir kiekvieno iš mūsų individualumą, išskirtinumą, taip mokosi būti tolerantiškais.


Programa „Draugiškas šaržas“ padės išmokti piešti žmogaus veidą, atskirti jauno ir seno veido proporcijas. Mokiniai bus supažindinti su portreto piešimo ypatybėmis, kurias būtina žinoti piešiant šaržą. Praktinis užsiėmimas ne tik lavins ranką, bet ir akį, nes nuo kiekvieno atskirai priklauso pasirinkimas, ką pamatyti piešiamajame ir ką akcentuoti. Šaržo žanras atvers galimybes papokštauti, draugiškai pajuokauti. Užsiėmimo metu bus sudarytos sąlygos pabendrauti su profesionaliu dailininku jaukioje aplinkoje bei pabandyti patikrinti savo talentą dailėje. Edukacijas veda tarpdisciplininė menininkė, profesionali dailininkė, jau daugiau nei 20 metų piešianti šaržus, Agnė Dragūnaitė.


Lėlių ir objektų teatro spektaklis „Karalius Lyras“

„Karalius Lyras“ - vėlyvojo V. Šekspyro kūrybos periodo tragedija, pasakojanti apie legendinį britų karalių, kuris, patikėjęs vyresniųjų dukterų gražbyliavimu, padalija joms karalystę, o jauniausią ir mylimiausią Kordeliją, santūriai išreiškusią savo jausmus, paliko be apvanojimo. Deja, karalius per vėlai suvokia, kad atidavė savo turtus ir galią dukterims, kurios nenusipelnė jo gerumo.
Remdamasi V. Šekspyro drama, kūrybinė komanda gilinasi į kartų konflikto priežastis: kodėl jaunimas atmeta vyresnės kartos vertybes ir aklai stengiasi kurti savąsias, visiškai
atmesdami prieš tai buvusias, jau nusistovėjusias vertybes ir taisykles. Šis vyksmas vyksta tiek mikrokosmose, t.y. mažiausioje socialinėje ląstelėje tokioje kaip šeima, tiek ir makrokosmose – valstybėje, pasaulyje. Senstantis pagrindinis spektaklio veikėjas Lyras užduoda sau klausimus:
„Ką aš padariau ne taip, kodėl dukros, kurios mane taip mylėjo, nusigręžė nuo manęs ir mano vertybių, kodėl aš likau vienas.“ Jis ieško atsakymo, kur slypi jo nesėkmės šaltinis: ar
susitelkime ties savo ego, ar netikrų santykių kūrime, ar žavėjimesi savimi...

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Cenzūros klausimas – slapti kalbos keliai

Edukacijos tikslas - pasigilinti ir patirti lietuvių tautos modernėjimo procesą, trumpam tapti knygnešiais, permąstyti kas yra lietuvis ir kokiais būdais klostėsi lietuvių kelias į modernybę. Edukacijos metu Lietuvos istorijos nagrinėjimas vyksta programėlėse ir muziejaus ekspozicijose. Atliekant užduotis mokinai turės galimybę permąstyti ir pagilinti žinias apie tai, kaip formavosi moderni lietuvybė XIX a. antrojoje pusėje, susipažins su modernaus lietuviško raidyno atsiradimu.


„Keliaujanti sakmių ir pasakų pirštinė“ – tai teatralizuota edukacija su etninės kultūros elementais. Edukacijos metu iš didelės kumštinės pirštinės – širmos išlenda sesės Maumė ir  Lagana, kurios yra labai nelaimingos, nes visi jas maišo su Laume ir Ragana, todėl jų bijo. Maumė ir Lagana labai nudžiunga pamačiusios vaikus ir paaiškina, jog jų nereikia bijoti, nes Lagana yra ne Ragana, ji tik mėgsta megzti pirštines, o Maumė yra ne Laumė, o tik mėgsta verpti siūlus pirštinėms. Teatralizuotos edukacijos metu vaikai yra supažindinami su pasaka „Žalią pupą sodinau“ ir sakmių apie laumiuką siužetais.
Edukacijos metu edukatorės vartoja tarmiškus žodžius (dzūkų, žemaičių tarmėmis), dainuoja liaudies dainas.
Edukacijos tikslas – teatro ir etninės kultūros pagalba supažindinti mokinius su dviem tautosakos žanrais – sakmėmis ir pasakomis, o tuo pačiu ir mūsų prosenelių pasaulėžiūra bei gyvensenos ypatumais. Uždaviniai: 1. Pasitelkus vaidybos žanrą perteikti pasakos „Žalią pupą sodinau“ siužetą. 2. Supažindinti mokinius su skirtingomis pupos augimo stadijomis, kiekvienam leisti pasisodinti po nuosavą pupą. 3. Pasitelkus vaidybos žanrą perteikti sakmių apie laumės vaiką – laumiuką siužetus. 4. Iš įvairių antrinių žaliavų mokiniams padėti pasigaminti po nuosavą laumiuką.
Edukacijos metu žiūrovas tampa ir stebėtoju, ir klausytoju,  aktoriumi, padeda išpildyti sakmės siužetą, įgalina savo kūrybines galias (patys tapdami personažais – senovės žmonėmis, kaimynais, minia, praktiškai prisideda prie meninės fabulos išpildymo). Per edukacijos veiklas ugdomas ir puoselėjamas mokinio vidinis pasaulis, lavinami teatrinės raiškos  gebėjimai, vaizduotė, puoselėjamas etninės tapatybės suvokimas.
Edukaciją veda etninės kultūros mokslų daktarė Ingrida Stundžė ir aktorė, meninio ugdymo pedagogė Rasa Grigutytė-Šliaužienė.


Nuotolinis kino teatras! Lietuvos istorijos patirtys filme „Radviliada”

Nuo šiol, kino teatru gali tapti bet kuri mokyklos klasė arba bet kurio moksleivio namai, jei mokomasi nuotoliniu būdu! Jei turite kompiuterį (ar kitą įrenginį) bei interneto ryšį – kviečiame vadovėlį vienai pamokai pakeisti į tikrus žmones ir jų tikras istorijas. Filmas RADVILIADA - tai 3 pamokos vienoje: literatūros, istorijos ir pilietiškumo. Filme akcentuojami net du literatūros kūriniai – Jono Radvano ,,Radviliada‘‘ ir Radvilos Našlaitėlio ,,Kelionė į Jeruzalę”. „Radviliada” - tai kinematografinė kelionė per istoriją šeimos, be kurios būtų neįmanoma parašyti XVI a. Europos istorijos. Filmą sudaro 3 novelės ir epilogas. Noveles dedikuojamos trims istoriniams Radviloms: Radvilai Rudajam, Radvilai Juodajam ir Radvilai Našlaitėliui. Per vieną įtakingiausių ir reikšmingiausių XVI a. Europos didikų šeimų pasakojama bendrą mūsų visų istorija, skatinama tolerancija, susidomėjimas savo tautos praeitimi. Skatiname mokytis diplomatinių problemų sprendimų būdų, puoselėti bendražmogiškas vertybes, pagarbą kitoms kultūroms ir jų praeičiai, kelti didžiavimosi savo Tėvyne ir iškiliomis jos asmenybėmis jausmą, vertinti tiek dvasinį, tiek materialųjį kultūrinį, istorinį palikimą ir siekti jį išsaugoti bei perduoti ateities kartoms. Susidomėjus šia paslauga, tereikia užrezervuoti norimą laiką Kultūros paso sistemoje ir mes susisieksime su jumis, suformuosime jums nuorodą ir slaptažodį, instruktuosime kaip peržiūrėti filmą bendrai klasėje ar kiekvienam moksleiviui atskirai namuose. Atsidarę nuorodą, įrašysite jums suteiktą slaptažodį ir štai – kino seansas prasideda ten, kur Jūs bebūtumėte! Filmo peržiūra suteikiama kartu su pagalbiniu dokumentu - paruoštu preliminariu temų sąrašu, kuriuo galės pasinaudoti diskusijoms po seanso. Filmo anonsas: https://www.youtube.com/watch?v=s9NMCUjxQxE


Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsite su Chodkevičių rūmų meno vertybėmis: paveikslais, baldais ir interjero detalėmis. Taip pat išgirsite įdomių faktų apie XIX a. dvaro kasdienybę, moters ir vyro vaidmenį valdant dvarą. Praktiniame užsiėmime jaunesniuosius kviesime pasigaminti popierinę lėlytę su drabužiais ir įvairiais rekvizitais, o vyresniuosius įsijausti į dvaro gyvenimą ir pasimatuoti madingus XIX a. drabužius bei aksesuarus.


Edukacinio užsiėmimo metu bitininkas papasakos apie vieną iš seniausių amatų – bitininkystę. Parodys medaus kopinėjimui naudojamus įrankius, supažindins su unikaliu bičių gyvenimu, jų rūšimis ir atskleis, kaip keitėsi bitininkystė bėgant laikui. Sužinosite, kaip užsikurti dūminę, kaip iš bičių vaško nusilieti arba susisukti iš vaško plokštelių žvakutę. Taip pat mielai visus pakviesime prisiliesti prie saldžios bitininkavimo pusės, o paragavę įvairių bičių gaminamų produktų, išmoksite juos atskirti vienus nuo kitų. Su Bičių Motinėle pašoksite ir pažaisite, o Bitė Darbininkė pamokys, kaip pačių rankomis sukurti mažą stebuklą.


Edukacinė programa „Indėnų buitis ir žaidimai 1-4 kl“

Edukacinė programa susideda iš trijų dalių, kurių metų dalyviai gauna informacijos apie Šiaurės Amerikos indėnus (plačiau apie mescalerų gentį), gali praktiškai pasimokyti pašaudyti iš lankų ir paragauti indėniškos arbatos bei paplotėlių. 1. Kelmės krašto muziejaus ekspozicijoje „Jonas Vadeikis – Karl May – Amerikos indėnų buitis ir papročiai“ dalyviai yra supažindinami su eksponuojamais indėniško gyvenimo daiktais: plunksnomis puoštais indėnų ginklais, galvos papuošalais iš plunksnų ir sapnų gaudikliais. Kalbama apie skalpų nuėmimo papročius, rodomas indėniško rašto pavyzdys ant mušto medžio plaušo plokštės (eksponatas gautas iš Šiaurės Amerikos), rodomas nedidelis tipi palapinės maketas ir netrukus visi pakviečiami užeiti į patalpą – tipi palapinę (tai 25 kv. m ekspozicijos dalis, įrengta kaip tipi palapinės vidus, su viduryje degančiu laužu, kailiais ant grindų, ant sienų kabančiais medžioklės trofėjais, ritualinėmis kaukėmis, totemais, galvijų galvomis, sapnų gaudikliais bei ginklais). Vaikams atsisėdus ant tipi grindų, skambant indėniškai muzikai, prietemoje yra kalbama apie indėnų šamanus, jų būrimus, amuletus, tipi palapinės įrengimą, pypkės vaidmenį ir t. t 2. Veiksmas vyksta lauke. Programos dalyviai gali pašaudyti į taikinius iš lankų ir pasijusti tarsi Karl May knygų herojai. 3. Programos dalyviai geria Pietų Amerikos indėnų gėrimą – matės arbatą, bei ragauja kukurūzinius irokėzų paplotėlius.


Kas yra Vasario 16-oji? (Nuotolinė paslauga)

Ką žinai apie Vasario 16-ąją? Jeigu pagalvojai apie Nepriklausomybės Aktą ir jį pasirašiusių signatarų dvidešimtuką – puiku! Tačiau ši svarbi Lietuvai šventė gali atskleisti daug daugiau įdomybių, todėl kviečiame su jomis susipažinti. Virtualioje edukacinėje programoje „Kas yra Vasario 16-oji?“ kartu diskutuosime ir atliksime užduotis net iš aštuonių temų, tokių kaip mitų griovėjai, istorijos mįslės ir kitų, susijusių su Valstybės atkūrimo diena.


Edukacinis užsiėmimas skirtas 4–6 klasių moksleiviams, jo metu susipažįstama su mito, padavimo kūrimo pagrindiniais principais bei tyrinėjama, kaip ir kodėl pavadinti Kauno miesto rajonų pavadinimai. Dalyvaudami užsiėmime moksleiviai išgirsta pasakojimų apie Kauno miesto pavadinimo atsiradimą, gavę ypatingąją rolę tyrinėja ekspoziciją ir kuria bendrą klasės padavimų, mitų knygą. Knygą sudaro skirtingi mokinių kurti pasakojimai apie miesto rajonų pavadinimų kilmę, iliustracijos.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinė programa „Mokymosi kaita“ skirta 5-10 klasių moksleiviams ir supažindina su Lietuvos mokyklos istorija nuo XIV a. pab. iki XX a. pab. Ekskursijos metu moksleiviai aplanko tris ekspozicijas, kuriose pristatomos skirtingos mokymo programos, naudojamos rašymo priemonės, taikyti mokymo metodai ir bausmės. Programa skatina kritinį mąstymą, kūrybiškumą ir kultūrinę sąmoningumą per interaktyvius elementus ir istorinių situacijų peržaidimus.


Maldai atsidėjusios vienuolės gyveno uždarą, prašalaičio akims neregimą gyvenimą. Kas dėjosi už storų vienuolyno sienų? Kokia buvo seserų kasdienio gyvenimo rutina? Ir kokie įvykiai sudrumsdavo lėtą, vienodą bernardinių dienų tėkmę? Linksmai atliksime užduotį, kuri reikalauja pastangų, kantrybės, kruopštumo (išbandysime simegrafijos techniką arba gotišką šriftą


Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Edukacija susideda iš dviejų dalių. Pirmojoje (teorinėje) supažindinama su pasaulio dieninių drugių įvairove, jų biologinėmis ypatybėmis: spalvomis, formomis, elgsena, vystymosi stadijomis. Apžiūrimi gyvi drugiai tropinių drugelių namelyje (jei tuo metu yra). Antrojoje (praktinėje) edukacijos dalyje vyksta atvirukų gamyba iš popieriaus ir drugelių sparnų. Užsiėmimas reikalauja didelio kruopštumo, atidumo (naudojama trapi, smulki medžiaga), todėl yra skirtas vyresniųjų klasių moksleiviams, ypač tinkamas lankantiems meno mokyklas ar būrelius.


Bohemiškasis Vilnius (Nuotolinė paslauga)

„(...) ir tarp tų tūkstančių, dešimčių tūkstančių miestų yra vienui vienas, vienintelis miestas, kuris yra tavo, kurį susirasti – tai susirasti save.“ Valdas Papievis. Kas bendra tarp bažnyčios, bravoro ir Dalai Lamos; prezidentūros, beprotnamio ir šunų; pagonių, bordelių ir Puškino senelio? Į šiuos ir panašius klausimus atsakoma „Bohemiškojo Vilniaus“ virtualių pasivaikščiojimų metu – miesto paveikslas čia piešiamas neįprastais rakursais – per čia gyvenusių ir veikusių bohemiečių vardus ir istorijas. Maršrutai vinguriuoja nuo siauriausių gatvelių iki giliausių požemių; nuo apgriuvusių celių iki modernių interjerų ir kas kartą būna vis kitokie, keičiami priklausomai nuo susirinkusių moksleivių amžiaus ir spontaniškų improvizacijų. Organizuojamas virtualus-interaktyvus turas su žaidimais ir viktorinomis. Edukacijas parengė poetas ir tarpdisciplininių menų kūrėjas Julius Žėkas; baigęs skulptūros, fizikos, lietuvių filologijos, literatūrologijos, kultūros vadybos ir politikos studijas; kuriantis, organizuojantis ir kuruojantis įvairius kultūros ir meno bei neformaliojo švietimo projektus; jau daugiau nei 20 metų vedžiojantis žmones Vilniaus gatvelėmis ir skiepijantis jiems poetišką miesto dvasią.


Edukacija – Gyvoji biblioteka (Neįgaliųjų Naujojo teatro gerasis pavyzdys)

45 minučių trukmės teatrinė edukacija „Gyvoji biblioteka“ – tai Neįgaliųjų Naujojo teatro trupės prisistatymas atskleidžiant gerąjį pavyzdį. Pirmoje programos dalyje prisistato Naujojo teatro aktoriai (3-5), turintys įvairias negalias (regėjimo, judėjimo, psichosocialinę), apsirengę personažų kostiumais, kuriuos yra įkūniję teatre. Trumpai pristatomas nuo 2008 metų Vilniuje veikiantis teatras, jo svarba ir pasiekimai. Kiekvienas aktorius skirtingai perteikia informaciją pagal savo personažo charakterį. Moksleiviai esant poreikiui gali patys pasirinkti, kokius personažus matyti (Bitė, Kiškis, Katinas, Lokys, Ožka, Krūmas, Dama, Lėlė, Gėlė, Bitininkas, Angelas, Žmogus dramblys, Karaliai, Kunigas, Lietuvaitė, Imperatorius ir kt.).
Antroje dalyje moksleiviai užduoda klausimus norimam aktoriui – prasideda gyvoji biblioteka, kiekvienas aktorius „perskaitomas“ kaip knyga. Kad moksleiviai jaustųsi drąsiau ir akyviau įsitrauktų į edukaciją jiems pateikiami keli galimi klausimai „Su kokias sunkumais susiduriate dėl savo negalios?“, „Kaip pasikeitė jūsų gyvenimas esant Naujajame teatre?“, „Koks jūsų įsimintiniausias nutikimas Naujajame teatre?“, „Kiek skirtingų personažų esate sukūrę?“, „Su kokias profesionaliais teatro menininkais esate kūręs?“ ir kt. Moksleiviai taip pat gali paprašyti aktorių suvaidinti ištrauką iš spektaklio, kuriame vaidina atvykęs personažas. Pabaigoje moksleiviai, kviečiami refleksijai, pasidalinti, kas jiems buvo nauja, netikėta, paliko įspūdį, kaip pasikeitė jų mąstymas. Edukacijos tikslas – per meno kalbą, kuri yra bendrai suprantama, atverti naujas galimybes, parodyti negalios šviesiąją pusę, pamatant asmenis iš įvairių perspektyvų. Naujojo teatro aktoriai turi įvairias negalias, vienos –  ne visada yra pastebimos iš pirmo žvilgsnio, kitos pamatomos anksčiau, nei susipažįstama. Šia edukacija siekiama geriau pažinti ne tik skirtingas negalias, bet pamatyti orų asmenį, kuris yra unikalus, geba kurti, būti aktyvus ir naudingas visuomenės narys.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės.
Teorinės dalis: užsiėmimo dalyviams bus pasakojama apie orneko ornamento istoriją, kaip Krymo totorių kultūros ir meno dalį. Jie susipažins su ornamentų grupėmis, jų konstravimo principai, sužinos orneko simbolių reikšmę ir gyvybės medžio kompozicija. Metodika: nagrinėja ir profesionaliai komentuoja paveikslų kūrinius, jų dekoravimo būdus. Diskusijoje nagrinėjamos ir lyginamos Ornek simvolių ir reikšmę, dekoravimo ir panaudojimo galimybės dabar ir prieš 100 ar daugiau metų.
Praktinė dalis – mokiniai išmoks savarankiškai arba su pagalba kurti savo gyvybės medžio ornamentą iš orneko simbolių, mokiniai taip pat gali naudoti jau paruoštus eskizus, kad nuspalvintų ir surastų jau išnagrinėtus orneko elementus. Galima ir kolektyvinė praktinė dalis, kai iš pieštų ornamentų bus kuriamas koliažas, kuris taip pat leis dirbti komandoje bei įgyti komandinio darbo patirties, kuriant bendrą idėją ir ją perteikiant kolektyvine kūrybine veikla.  Ant popierių sukūręs unikalų kūrinį  gyvybės medžio ornamentą  edukacijos dalyvis pasiima sau.


ŠVIESOS ISTORIJA - edukacinis užsiėmimas, kviečiantis keliauti per skirtingus praeities laikotarpius ir ieškoti šviesos, šilumos šaltinių, praktiškai išbandyti jų efektyvumą, pažinti ugnies ir dangaus šviesulių reikšmę mūsų kultūrai ir mitologijai.
Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsite su apšvietimo istorija ir lietuvių mitologinėmis sakmėmis, susijusiomis su dangaus kūnų atsiradimu bei išvysite praktinį apšvietimo priemonių ir prietaisų panaudojimą.  Taip pat spalvinsime šviesos istorijų iliustracijas dovanų gautose knygelėse bei piešime ant šviesos ir smėlio stalo.


Piešimo ant tekstilės dirbtuvės „Aš myliu LIETUVĄ!“

Kūrybinių dirbtuvių metu nuotaikingai piešime tekstiliniais dažais, dalinsimės žiniomis apie Lietuvą, mūsų kultūrą, kalbą, tradicijas, žmones, papročius, bandydami atsakyti į klausimą – kodėl aš myliu Lietuvą? Dekoravimui naudosime 2 tipų nenusiplaunančius, ilgaamžius tekstilinius dažus: 1. pagamintus vandens pagrindu; 2) markerius. Visų dirbtuvių metu dalyviams padeda ir su jais bendrauja 2 asmenys. Parūpiname visas kūrybinėms dirbtuvėms reikalingas priemones. Kūrybinių dirbtuvių tikslas – inicijuoti diskusiją „Kodėl aš myliu Lietuvą?“, įtraukiant dalyvius į praktinę kūrybinę veiklą ir išbandant skirtingas piešimo ant tekstilės technikas. Kūrybinių dirbtuvių uždaviniai: 1) Dalyviams suteikti žinių apie tekstilės piešimo technikas. 2) Ugdyti dalyvių saviraiškos gebėjimus. 3) Skatinti kūrybiškumą. 4) Įgyti gebėjimą generuoti ir realizuoti idėjas. 5) Skatinti dalyvius dalintis turimomis žiniomis apie Lietuvą ir diskutuoti apie meilę tėvynei. Kūrybinių dirbtuvių rezultatas – vienetiniai, pačių dalyvių sukurti marškinėliai, medvilninis maišelis arba pagalvėlė, su piešiniu, vaizduojačiu meilę Lietuvai. Dirbdami grupėje ir kiekvienas individualiai, dalyviai pamatys, kokius skirtingus rezultatus galima gauti piešiant ta pačia technika ir už kokius skirtingus dalykus, mes galime mylėti tėvynę. Dirbtuvių etapai: 1. Užduočių suformulavimas ir techninių galimybių pristatymas. 2. Atsakymo „Už ką aš myliu Lietuvą?“ piešimas ant pasirinkto tekstilinio gamiio (įrankiai - nusiplaunantys tekstiliniai markeriai, skirti pažymėti kontūrus, prieš piešiant ilgalaikį piešinį; tekstilinis gaminys (kiekvienas dalyvis pasirenka vieną): balti medvilniniai marškinėliai; įvairių spalvų, storas medvilnis A3 dydžio maišelis; įvairių spalvų 50x50 cm dydžio pagalvėlė). 3. Piešinio spalvinimas, naudojant pasirinktus dažus. 4. Piešinio išdžionimas ir fiksavimas (įrankiai – fenas, lygintuvas, kepimo popierius ir kitos priemonės). 5. Kūrinių pristatymas ir rezultatų aptarimas.


Trakų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Knygos yra kurtinos. Edukacija skirta 5, 6 klasių moksleiviams. Ją sudaro metodai: „minčių lietus“, individualus darbas, kūrybinis rašymas. Edukacija skirta ugdyti kūrybinius mokinių gebėjimus, auginti jaunuosius kūrėjus, vertinančius knygas, suprantančius jų vertę, gebančius iškelti netikėtas idėjas ir savitai jas išreikšti.
Edukacija „Mano pirmoji knyga“ įtrauks vaikus į turtingą knygų pasaulį. Su lektorės pagalba vyks diskusija ir jau perskaitytų knygų aptarimas, analizavimas, vaikai gilinsis į pomėgius ir polinkius, planuos kūrybinio proceso veiklas, patys jas vertins, keis, rašys ir brauks juodraščius, kol galiausiai parengs pirmąją knygą. Vaikai ugdys poreikį domėtis knygomis, teigiamai jas vertinti, sąmoningai skaityti, mokomi drąsiai reikšti ir teigiamai vertinti savo idėjas, jas sieti, plėtoti, rutuliuoti. Skatinami pasitikėti savimi, įžvelgti ir suvokti savo savitumą, savikritiškai vertinti savo darbą. Šios edukacijos metu yra lavinamas vaikų kūrybiškumas bei saviraiška.


Edukacijos metu gaminsime tikrą Vabzdžių namelį. Šalia smagaus užsiėmimo ir dekoracijos elementų pagrindų, bus suteikta žinių, kaip savo aplinkoje išlaikyti / skatinti vabzdžių bioįvairovę. Tinkamas Vabzdžių namelio modelio pasirinkimas apsaugos nuo komercijos rinkoje randamų arba internete aprašytų netinkamo modelio pavyzdžių.


Interaktyvus spektaklis jaunimui „Pasaulio bamba“.

Spektaklis paaugliams „Pasaulio bamba“ įkvėptas Williamo Goldingo romano „Musių valdovas“ ir sukurtas pagal šiandienos jaunimo aktualijas. Režisierė Agnė Sunklodaitė analizuoja paauglių pasaulį, jų baimes ir žiaurumo prigimtį. Kaip mumyse išsikeroja žemiausi instinktai ir nustelbia tai, kas žmogų daro žmogumi? Iš kur atsiranda žiaurumas? Kaip vaiko sąmonėje kyla jėgos lyderizmas ir noras nurungti kitą? Kas yra žmogiškumas? Kas gimdo baimę ir neapykantą? Kur link veda neribota valdžia ir jos troškimas? Kūrėjų nuomone, šiandien šie klausimai vėl ypatingai aktualūs. Gyvename pasaulyje, kur garsiai eskaluojama tolerancija, atjauta, bet realiai nuolat susiduriame su žiaurumu, nepakantumu ir patyčiomis. Spektaklyje žiūrovai galės ne tik stebėti spektaklio vyksmą, bet ir reikšti mintis, drauge su kitais ieškoti atsakymų į aktualius klausimus, priimti sprendimus.
Premjera – 2021 m. gegužės 29 d.
Trukmė: 1 val. 30 min.
Amžius: 13-16 m.


Kalbėtojo Įgūdžiai: Tobulas Prisistatymas Per Minutę

Programa skirta vyresnio amžiaus mokiniams. Šios programos tikslas - supažindinti juos su savęs pristatymu ieškant darbo, susipažįstant su naujais žmonėmis ar tiesiog ieškant naujų įdomių veiklų. Programos tikslas ne tik sudominti paauglius, tačiau ir išmokyti verslo kalbos, papasakoti ir praktiškai parodyti kaip įvairių profesijų atstovai save pristato savo profesijų atstovams ir kitiems. Vyresnio mokyklinio amžiaus vaikai yra arčiausiai suaugusiųjų gyvenimo ir juos yra labai svarbu paruošti šio meno ir tuo pačiu suteikti daugiau pasitikėjimo savimi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Susipažinkite – viduramžių miestas Kaunas

Viešoji įstaiga Gyvenimo ir tikėjimo institutas

Edukacija pritaikyta judrioms ir aktyvioms mokinių grupėms, nes jos metu bus daug judėjimo – mokiniai aplankys du Kauno architektūros paveldo objektus – jėzuitų vienuolyno apžvalgos aikštelę bei seniausią Kauno gyvenamą namą – gotikos architektūros perlą – Perkūno namą. O taip pat susipažins su pagrindiniais Kauno miesto kūrimosi istorijos faktais. Nuo vienuolyno stogo atsiveria puiki senojo miesto panorama. Aplink čia esančią turgaus aikštę telkėsi miestiečių gyvenimas. Nuo čia matosi visi svarbiausi miesto objektai: rotušė, bažnyčios ir vienuolynai, miestą gynusi tvirtovė, Nemuno krantinė, kur ilgus amžius buvo uostas, pirmosios miesto įmonės – vaškinės liekanos ir, žinoma, gyvenamieji namai. Daug pastatų, čia statytų prieš 500 metų, išliko, vieni mažiau, kiti daugiau pasikeitę. Terasoje mokiniai atliks praktinę užduotį – pasiskirstę grupėmis žemėlapyje turės rasti kelis aukščiau išvardintus objektus. Po to pakviesime vaikus aplankyti vieną gražiausių Lietuvos gotikinių namų – Perkūno namą. Jame 1546 metais apsigyveno tuometinis miesto burmistras Bernardas Bitneris. Todėl čia tinkama vieta susipažinti su Kauno miesto pradžios istorija. Viduramžiškai pasipuošusi gidė papasakos apie kunigaikščio Vytauto 1408 metais miestui suteiktas prekybos ir savivaldos privilegijas. Mokiniai skaitys priesaiką, kurią turėjo duoti žmogus, norintis tapti tikru miestiečiu. Šoks vieną bendruomeninį šokį, kokį, tikėtina, čia beveik prieš 500 metų šoko miesto burmistro svečiai. Taip pat išmoks senoviniu būdu sulankstyti laišką, kurį, galės parvežti lauktuvių savo šeimos nariams.


Atsiradus pirmoms valstybėms sukurti ir valdovų valdžios ženklai (insignijos). Lietuvos didžiųjų kunigaikščių rūmai Vilniuje nuo XIII a. pabaigos iki XVII a. vidurio buvo valstybės politinio gyvenimo centras. Juose, kaip ir kituose Europos valstybių valdovų rezidenciniuose dvaruose, buvo nustatytos tam tikros elgesio normos ir ceremonialas, jo būdavo mokomasi ir griežtai laikomasi. Per edukacinį užsiėmimą dalyviai susipažins su Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų valdžios ženklais (insignijomis): sostu, kalaviju, karūna, skeptru ir valdžios obuoliu. Sužinos, kokia kiekvieno jų reikšmė ir paskirtis, išgirs, kaip turėjo elgtis diplomatinės delegacijos narys, atvykęs su oficialiu vizitu į Lietuvos didžiųjų kunigaikščių rezidenciją. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo  bendrosios programos turinį ir nuostatas.


Ar keramika gali padėti išreikšti mintis ir jausmus? Be abejonės – taip! Edukacinio kūrybinio užsiėmimo metu vaikai savo požiūrį į svarbią ekologinę problemą – paukščio rūšių nykimą atskleis kūrybinio proceso metu, pasitelkę plastišką molio rūšį – akmens masę. Pirmiausia vyks teorinė dalis, kurią iliustruosime skaidrėmis. Kalbėsime apie tai, kiek pasaulyje ir Lietuvoje yra paukščių rūšių, kokiems mūsų pievose ir miškuose gyvenantiems sparnuočiams gresia išnykimas. Paukščiai yra neatsiejama mus supančio pasaulio dalis, todėl dažnai paukščio įvaizdis sutinkamas mene. Mokinius trumpai susipažindinsime  su paukščių vaizdavimu dailėje – nuo tautodailės iki šiuolaikinio meno. Aptarsime, kurie sparnuočiai  jiems patinka,  kurie demonstruoti  atvaizdai labiausiai įsiminė ir kodėl. O kaip paukštį įsivaizduojate jūs?– paklausime vaikų. Tuomet pakviesime nulipdyti paukščio figūrėlę iš plastiškos molio rūšies – akmens masės. Pirmiausia bus kuriama paukščio forma, paskui dekoruojama įspaudais, įbrėžiamomis ar iškiliomis detalėmis. Skatinsime mokinius kurti kuo originalesnius ir kuo įvairesnius darbus, kad būtų atspindėta idėja, kaip yra svarbu išsaugoti paukščių rūšių įvairovę , taip pat paprašysime vaikų apibūdinti savo kūrinio idėją. Darbai bus išdegti 1300° C temperatūros krosnyje ir įgis akmens savybių. Pasiūlysime savo klasėje surengti kūrinių parodėlę ir aptarti, kokias mintis ir emocijas mokiniams sukėlė ši edukacinė kūrybinė veikla.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacijos „Puošiu Kalėdas“ metu moksleiviai išklausys pasakojimą apie tai, kaip lietuviai puošė namus prieš Kalėdas, kaip ir kada į Lietuvą atkeliavo paprotys puošti eglutę, supras gilesnį Kalėdų šventės vertės suvokimą. Moksleiviams taip pat bus pademonstruoti įvairių eglutės žaisliukų pavyzdžiai iš skirtingų laikotarpių, atspindinčių jų gamybos kaitą. Užsiėmimo pabaigoje moksleiviai patys iš natūralių medžiagų pasigamins žaisliukus. Numatyti skirtingo sudėtingumo žaisliukai (šiaudinis reketukas, šiaudinė eglutė, popierinis žaisliukas), todėl juos pasigamins įvairaus amžiaus moksleiviai. Pasigamintus žaisliukus mokiniai galės parsinešti į namus.


Projektu "Kosminis nuotykis" sukūrėme vaikams neužmirštamą, įspūdingą mokslinę - meninę šventę!
Žemė tik viena iš aštuonių Saulės sistemos planetų. O ką vaikai žino apie kitas?
Šiame pažintiniame, interaktyviame, edukaciniame projekte vaikai gali pasijusti astronautais!
Mokyklos salė virs mirksinčių šviesų, besisukančių lazerių spindulių, kosminių garsų pripildyta erdve.
 Dalyviai rengsis mūsų sukurtais astronautų kostiumais, žiūrėdami specialiai projektui sukurtą filmą skries pro Saulės sistemos planetas, patirs įvairių nuotykių ir netikėtumų. Tai bus kelionė  ne tik kosmosu, bet ir laiku.
Grįžusius į Žemę juos pasitiks įspūdingas kosminis herojus - net 210 cm. aukščio robotas Apollo 11. Jis turės vaikams dovanų! Kiekvienas renginio dalyvis gaus po kosminio dizaino kortelę, kurią galės panaudoti kaip knygos skirtuką. Robotas susipažins su vaikais, papasakos jiems apie kosmoso istoriją, astronomiją, etnokosmologiją. Kosminis herojus atkreips vaikų dėmesį į ekologijos bei sveikos gyvensenos svarbą. Taip pat jis užduos daug įdomių klausimų bei mielai pats į juos atsakys.
Renginio metu bus sudaroma galimybė vaikams fotografuotis, pasidaryti įsimintinų asmenukių dėvint astronautų kostiumus ir pozuojant su robotu Apollo 11.
Edukacijos pabaigoje vaikų lauks kosminė viktorina su apdovanojimais - specialiai projektui sukurtomis kosminėmis taurėmis!
Renginio edukatorius (turintis 4 -erių metų patirtį vedant edukacijas) - žinomas aktorius, buvęs profesionalus krepšininkas Paulius Skomantas
https://www.facebook.com/paulius.skomantas/about
Jam padeda patirties edukacijose turinčios asistentės.


Tikslas – pasitelkiant muziejaus fonduose ir ekspozicijose esančius eksponatus supažindinti mokinius su rašto atsiradimo istorija, knygos ir spausdinto žodžio raida.Uždaviniai: 1. Supažindinti mokinius su rašto atsiradimo istorija pasitelkiant muziejaus fonduose saugomus eksponatus. 2. Skatinti ugdymo įstaigas įvairinti ugdymo procesą, siekiant geresnės ugdymo kokybės. 3. Suteikti mokiniams galimybę mokykloje įgytas žinias pritaikyti praktikoje. 4. Supažindinti mokinius su spaustuvininko profesija. Kalba yra svarbiausia žmonių bendravimo priemonė, be kurios negali būti visuomenės, pažangos, kultūros. Kitas galingas žmogaus įrankis, kultūros ir pažangos laidas yra raštas. Kalba yra gamtos dovana žmogui. Ji atsirado kartu su žmogumi. Raštą sukūrė pats žmogus. Buvo laikai, kai žmonės dar nemokėjo rašyti. Kaip jie išmoko rašto? Juk taip tobulai rašyti, kaip mes dabar rašome, žmonės išmoko ne staiga, bet palengva, per ilgą laiką, per ištisus tūkstantmečius. Raštas – didysis žmogaus laimėjimas, kultūros liudytojas, istorinės atminties saugotojas. Juk per raštą, per knygą ateina į mus liudijimai apie kultūrų, tautų, miestų, žmonių likimus. Edukacinė pamoka „Knygos istorija“ rekomenduojama 3–4 klasių mokiniams. Atsižvelgiant į mokyklų ugdymo programas, muziejaus turimus resursus, edukacinė pamoka sudaryta iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės. Teorinėje dalyje mokiniai bus supažindinami su rašto atsiradimo istorija, pirmuoju raštu – daiktaraščiu (daiktų raštu), vėliau atsiradusiu mazgaraščiu (mazgų raštu), vaizdaraščiu (vaizdų raštu) ir t. t. Taip pat susipažins su įvairiomis rašymo priemonėmis: papirusu, pergamentu, molinėmis, vaškinėmis, grifelinėmis lentelėmis, popieriaus gamybos procesu. Praktinėje užsiėmimo dalyje mokiniai mokysis mazgaraščio, kurio pagalba sudarys savo šeimos genealogiją, patys gamins vaškines ir molines lenteles, ant kurių galės pabandyti rašyti senosiomis rašymo priemonėmis.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Netikrų žinučių laboratorija – tai edukacinis užsiėmimas gimnazijos klasėms, kurio dalyviai ne tik susipažins su manipuliacijos informacija formomis ir pavyzdžiais, sužinos apie priemones, kuriomis galima būtų kovoti su dezinformacija, bet ir asmeniškai galės pasigilinti į netikrų žinučių kūrimą ir išbandyti garso naujienos falsifikavimą.

Klasės mokiniai pasidalins į nedideles komandas, kurs savo žinutes aktualiomis temomis, įrašys jas akustinėje budelėje, o po to bandys sufalsifikuoti (pakeisti prasmę) vienos iš kitų komandų žinutę, taip  suprasdami patys ir parodydami kitiems, kad nuo informacijos falsifikavimo niekas nėra apsaugotas, o netikroms žinutėms kurti nereikia ir aukščiausių technologijų.

Užsiėmimo dalyviai naudosis nacionalinės bibliotekos Medijų dirbtuvių patalpomis, technika ir technologijomis. Išbandys save garso diktorių ir graso įrašų montuotojų, informacijos detektyvų vaidmenyse.


Vakaras O „vakaras O“ - tai antrasis aktorių Balio Ivanausko ir Artūro Dubakos poetinis vakaras - vyksmas. (Pirmasis - visą Lietuvą apkeliavęs ,,vakaras P", pagal G.Grajausko kūrybą). Aktoriai Balys Ivanauskas ir Artūras Dubaka sukūrė unikalų poetinį reiškinį iš V. Stankaus, S. Gedos, R. Stankevičiaus, D. Grajausko, G. Grajausko, M. Vainilaičio, M. Nastaravičiaus J. Meko ir D. Kajoko eilėraščių, pačių kurtos muzikos ir netikėtų interaktyvių improvizacijų. Šiek tiek plačiau: „vakaras O“ yra poezijos, tikrų istorijų ir muzikos kompozicija. Raidė O simbolizuoja ratą, begalybę, pradžios ir pabaigos nebuvimą. Šiame pasirodyme visi segmentai sudėlioti būtent taip, kad žiūrovas panirtų į vis kito žmogaus gyvenimo etapo būsenas. Viskas prasideda nuo vaikiškų eilėraščių ir istorijų, pamažu pereina į jaunatviškus, paaugliškus eilėraščius, vėliau – dar brandesnius, kol pasiekiame mirties, išėjimo, susitaikymo temas ir pamažu vėl grįžtame prie vaikiškų eilėraščių. Pasirodyme nagrinėjamos meilės, gyvenimo prasmės ir būties temos. Šioje kompozicijoje nedominuoja vienas autorius. Pasirinkome daug įvairių kūrėjų – nuo jaunųjų, neseniai į poezijos pasaulį įžengusių iki visuotinai pripažintų klasikų. Pasirodyme kaitaliojasi lengvi ir greitai perkandami eilėraščiai su sudėtingesniais XX a. klasikų darbais. Kūrėjai ir muzikos autoriai: Artūras Dubaka Balys Ivanauskas


Edukacinė ekskursija „Paslaptingas sinagogų pasaulis“

Joniškio istorijos ir kultūros muziejus yra vienintelis Lietuvoje, savo pavaldume turintis net dvi sinagogas – įspūdingus XIX a. architektūros ir kultūros paveldo objektus, ne tik liudijančius kadaise gausios Joniškio žydų bendruomenės gyvenimą, bet ir tarnaujančius jos atminties išsaugojimui. Sinagogos buvo restauruotos ir atgimė naujam gyvenimu, tapo svarbiais rajono kultūriniais ir reprezentaciniais centrais. Čia saugoma ir gaivinama istorinė atmintis apie kadaise gausios žydų bendruomenės gyvenimą. Sinagogose veikia modernios ir interaktyvios ekspozicijos, pasakojančios Joniškio miesto žydų bendruomenės istoriją bei pristatančios jų kultūros bruožus. Edukacinės ekskursijos metu moksleiviams bus praskleista intriguojanti sinagogų istorijos uždanga ir atskleistas jų paslaptingas pasaulis.


Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Mūsų pasaulis“ (nuotolinė paslauga)

Programoje „Trumpas kinas. Mūsų pasaulis“ pristatomi du lietuvių kino kūrėjų trumpametražiai filmai, įvariomis kino gamybos technikomis bei iš skirtingų požiūrių taškų nagrinėjantys ne tik jaunimui, bet ir visai visuomenei aktualias temas: prieinamumą, žmonių su negalia įtrauktį, kolektyvinę patirtį ir atminties svarbą pergalvojant istorines traumas. Programoje pristatomi: animacinis trumpametražis filmas „Purga“ (rež. A. Skučas, G. Valevičiūtė-Brazauskienė) ir vaidybinis trumpametražis filmas „Hablo dėsnis“ (rež. A. Balčiūnas). Šia programa siekiama mokinius supažindinti su lietuvišku kinu ir skatinti jų kritinį mąstymą, atvirumą tam, kas svarbu pasauliui, analizuoti, kaip įvykiai paveikia žmones, bei raginti diskutuoti apie filmų siužetus ir nagrinėjamas temas. Filmų programa rodoma saugioje internetinėje platformoje „Vimeo“.


KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas (mūsų patalpose, Vilniuje / 9-12 kl.)

"KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas" - edukacinio užsiėmimo tikslas: naujai susiformavusiai mokslevių grupei (klasei) susipažinti artimiau, užmegsti glaudesnius ryšius arba jau esamai ir seniai pažistamai grupei pažvelgti kitu kampu į iškylančias tarpusavio problemas bendravime, pamatyti save ir kitus netikėtose situacijose. Naudojant smagias psichologines užduotis bei dramos terapijos metodus gvildenami tokie uždaviniai: 1) pažinti ir išbandyti kultūrinės raiškos galimybes savo kolektyve; 2) ugdyti gebėjimą dirbti su kitais žmonėmis, siekiant bendrų socialinių tikslų; 3) emocinių įgūdžių lavinimas, mokantis skirtingų emocijų raiškos būdų, siekiant bendravimo ir bendradarbiavimo tikslų bei mokinantis sukurti ir palaikyti harmoningus santykius su grupės nariais; 4) efektyvesnis tarpusavio komunikavimas ir geresnis vienas kito pažinimas. Siekiamas poveikis: per tam skirtus žaidimus, diskusijas ir kūrybinę veiklą - atliepti bendrumo, kompetencijos, savivertės ir drąsos ugdymo poreikius, reikalingus tiek sename, tiek naujame kolektyve. Šią edukaciją kas met pakartotinai užsisako apie 40% mokyklų, kurios jau turėjo šį užsiėmimą ir nori jo kitoms savo klasėms. Ji aktuali tampa ypač rudenį, kai susiformuoja nauji kolektyvai, bet sėkmingai pritaikoma ir jau seniau susibūrusiuose kolektyvuose sprendžiant konfliktines situacijas, ieškant kūrybingų sprendimų. Užsiėmimas vyksta naudojant Individualiosios psichologijos (remiantis tarpdisciplininio meno principu) ir Dramos terapijos žaidybinius ir vaidybinius elementus, kartais pasitelkiant dailės, muzikos bei šokio-judesio praktikas. Parenkant užduotis atitinkamai pagal moksleivių amžių ir grupės dydį.


Senovės Egipto lobiai (Nuotolinė paslauga)

Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Virtualioje pamokoje apžvelgsime Senovės Egipto palikimą. Aptarsime žymiausius religijos, literatūros bei architektūros objektus bei susipažinsime su Senovės Egipto eksponatais, saugomais Nacionaliniame M. K. Čiurlionio dailės muziejuje Kaune.


Išgelbėk pasaulį su geriausia(-u) mokslininke(-u)

Ši edukacija, tai puiki galimybė susipažinti su Vilniaus universiteto mokslininkėmis ir mokslininkais. Edukacijos metu, taip pat aptarsime aktualias problemas susijusias su klimato kaita, plastiko tarša, maisto švaistymu ir pan. Kūrybinės užduoties metu kurdami savo geriausias/-ius mokslininkes/-us spręsime šias pasaulines problemas.

Edukacijoje netrūks ir diskusijų, nes mūsų sukurti geriausi mokslininkai debatuos ir taip varžysis tarpusavyje dėl geriausio mokslininko titulo. Visą edukaciją vainikuos refleksija apie tai, kodėl kiekvienam iš mūsų yra svarbu atsižvelgti į pasaulines problemas ir kaip mes galime prisidėti prie tvaresnio ir gražesnio rytojaus.

Edukacija padės tobulinti darbo komandoje įgūdžius, taip pat aptariant ir analizuojant svarbiausias pasaulyje problemas, bus lavinamas kritinis mąstymas, problemų analizavimas ir jų sprendimas. Veikloje netrūks ir viešojo kalbėjimo, argumentavimo, visuomeninio įgūdžių lavinimo.


Rokiškio r. Panemunėlio universalus daugiafunkcis centras

Mūsų Panemunėlio kraštas linininkystės tradicijas puoselėjo ilgus dešimtmečius. Deja, jau daug metų, kai ne tik Panemunėlio laukuose, bet ir visame Rokiškio rajone nebežydi mėlynakių linų laukai. Ši programa neleis užmiršti krašto tradicijų – pagarbos linui, nes linininkystė Panemunėlio kraštui yra itin svarbi. Šiandieniniam žmogui sunku įsivaizduoti dar taip neseniai mūsų protėvių, senelių ar tėvų jaustą dvasinį ryšį su papročiais, senojo tikėjimo apeigomis ir skambiai apdainuotu bei aprašytu augalu linu. Edukacija vyksta įrengtame linų muziejuje, kur yra surinkti senoviniai lininkystės apdirbimui įrankiai, verpimo rateliai. Pasakojimas yra pritaikomas pagal dalyvių amžiaus grupes. Edukatorė demonstruos lino apdirbimo įrankius, todėl lankytojai turės galimybę ne tik pamatyti, bet ir patys dalyvauti linų apdirbimo procese. Edukacinio renginio metu bus kalbama apie lino auginimo tradicijas Lietuvoje, praktinę lininio audinio naudą, lino gydomąsias savybes bei jo vietą lietuvių papročiuose ir apeigose. Skambės Panemunėlio jaunimo atliekamos dainos apie liną. Renginį pagyvins mokinių skaitomos eilės, mįslės, patarlės, priežodžiai apie liną. Susipažins su ilgaamžės tautodailininkės, audėjos Veronikos Siminonienės nuostabių audinių paroda, kurioje eksponuojami senoviniai lino rankšluosčiai, lovatiesės, staltiesės. Dalyviai patys gali išbandyti kai kuriuos darbus. Edukacijos metu 1-4 klasių mokiniai pasigamins skudurinę lėlę iš lino skiautės, o 5-8 klasių mokiniai iš lino pakulų mokysis verpti senoviniu verpimo rateliu. Užsiėmimo pabaigoje vaišinamasi karštomis bulvėmis su sėmenimis.


Kelmės rajono savivaldybės Žemaitės viešoji biblioteka

Ar jūs pasiruošę nerti į stebuklingą animacijos pasaulį?
Edukacijos metu interaktyviai ir trumpai pristatoma animacijos istorija, o vėliau vaikai, pasiskirstę komandomis, kuria animacijas „Stop motion studio“ programa, piešia reikalingus fonus, herojus ir objektus, patys įgarsina tekstą. Patiriamas tikras kūrybinis eksperimentas!
Edukacijos pabaigoje sukurtas originalias animacijas vaikai pristato draugams.
Animacijos kūrimas prisideda prie mokinių kūrybiškumo bei meninio ugdymo, skatina saviraišką, geras emocijas, gebėjimą dirbti komandoje, lavina fantaziją, sudaro sąlygas įgyvendinti savo idėjas, ugdo technologinius įgūdžius, didina kultūrinį sąmoningumą.
https://www.youtube.com/watch?v=hZkqzBWhJkg


Šiaudinukų vėrimo edukacijos tikslas- supažindinti su šiaudinių sodų vėrimo tradicija ir kūrybos pavyzdžiais, ugdyti suvokimą, kad kiekvienas galime būti ir esame tautos kultūros kūrybingas tęsėjas.
Tradiciniai sodai, šiaudiniai dirbiniai sugrįžta į mūsų namus ir šventes. Edukacijos dalyviai  sužinos apie sodų rišimo tradiciją, jų dekoratyvinę bei apeiginę reikšmę. Apžiūrės skirtingų sodų pavyzdžius, pamatys, kiek skirtingų gaminių galima padaryti iš javų šiaudų. Paliesime ekologiškumo, tvarumo temas, juk dirbsime su tokia natūralia, draugiška gamtai medžiaga. Edukacijoje iš  paruoštų gamtinių medžiagų dalyviai gamins pasirinktus šiaudinukus. Pagal sudėtingumo lygį pasirinks ir suvers įvairius reketukus, žvaigždeles. Šiaudinukais galima puošti Kalėdinę eglutę, Velykines kompozicijas, galima juos kabinti kaip dekoracijas. Puikiai tinka puošti erdves kalendorinėms ir valstybinėms šventėms. Edukacijoje ugdysite kruopštumą, kantrybę, raminsite sielą, o savo pagamintą dirbinėlį kiekvienas galės pasiimti.
Užsiėmimus veda tautodailininkė, sertifikuota šiaudinių sodų rišėja Julija Jauniuvienė.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Kokių priemonių imdavosi senovėje žmonės, kad išsaugotų bites? Koks avilių tipas buvo vienas populiariausių Klaipėdos krašte? Kokiu būdu medų atskirdavo nuo korių? Kaip suranda bitės kelią į namus? Ar ilgai jos gyvena? Susidomėjote? Atsakymus į šiuos ir kitus ne mažiau įdomius klausimus išgirsite apsilankę šiame edukaciniame užsiėmime. Bus ragaujamas medus, bandant atskirti jo rūšį, o užduočių pagalba mokiniai sužinos apie bičių reikšmę liaudies tikėjime ir jų teikiamą naudą.


Edukacija "Stiklo tapyba" – tai naujų potyrių kelionė. Išgaubtas stiklo paviršius, smulkus teptukas ir vitražiniai dažai leis pajausti naują piešimo lygį. Kiekvienas galės išsirinkti sau patinkančią tehniką ir išbandyti savo jėgas. Užsiėmimo metu sužinosite, kur galima pamatyti spalvoto stiklo meno kūrinių, išgirsite vitražų atsiradimo istoriją, susipažinsite su meistrų-vitražistų unikaliais darbais. Susipažinę su įvairiais tapybos ant stiklo būdais, tehnikomis ir stiliais susikursite unikalių meno kūrinį, kuri išsinešite!


Filmavimo mobiliaisiais telefonais dirbtuvės „Aplink mus. Reklama su idėja“

Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Mus supa daugybė vaizdų – gatvėse, internete, televizijoje. Reklamuojama viskas – daiktai, paslaugos, idėjos, tačiau ar visuomet mes suprantame, kas mums norima pasakyti, kodėl reklamose pasirenkama vienokie ar kitokie komunikacijos būdai. Dirbtuvių metu kartu su mokiniais gilinsimės į reklamos esmę ir pamėginsim į ją pažvelgti kritišku žvilgsiu. Išsikelsime problemą ar idėją, į kurią norėtume atkreipti dėmesį, ir bandysime vaizdų pagalba atrinkti aiškią žinutę perduodančius vaizdus. Rezultatas – sukurtos trumpos socialinės reklamos. Dirbtuvių tikslas – raginti mokinius kritiškiau ir atidžiau pažvelgti į reklamą, mokyti pastebėti ir komunikuoti socialines problemas bei susipažinti su pagrindiniais kino kalbos elementais ir kino kūrimo etapais (pasiruošimu filmavimui, filmavimo procesu ir postprodukcija).


„Skambesio stebuklas“  - tai muzikos ir aktualių šio meno kūrybos priemonių atskleidimas per meno renginį ir edukaciją. Atkreipiamas dėmesys į muzikos kultūrą bei jos raidą, mokslą ir filosofiją, meno raišką.  Renginio turinys skatina asmens atsakomybės ir vertingumo pojūtį. Kompozitorius demonstruoja skaitmeninių technologijų pritaikymą šiuolaikinės muzikos kūrime, kalba apie stygų teoriją, akustiką, muzikos simbolių alegorijas, garso fiziką ir meną.


Istorijos ir literatūros pamoka - edukacija apie II Pasaulinį karą "kitaip", remiantis dokumentine apysaka "Jehudit. Pasaulis galėtų būti toks gražus"

Knygos autorė pasakoja apie karo meto įvykius, skaito knygos tekstus, rodomos fotografijos. Vyksta diskusija su mokiniais, rašomos impresijos. Rašytojos Anetos Anros knyga pagrįsta Holokaustą patyrusių žmonių, žydų gelbėtojų pasakojimais. Čia pateikiami jaudinantys autorės pokalbiai su Kauno gete ir Štuthofo koncentracijos stovykloje kalėjusia Judit (Dita) Zupavičiene-Sperlingiene, Vilniaus žydų gelbėtojų Strużanowskių šeima, pasakojama apie Kauno geto fotografo Cvi Kadušino (George Kaddish), Vilniaus žydų gelbėtojos Aleksandros Drzeweckos likimus. Dėmesys sutelkiamas į mergaitės ir jaunos moters karo metų išgyvenimus. "Anetos Anros knyga – tai pergalė lenktynėse su laiku. Antrąjį pasaulinį karą ir Holokaustą išgyvenusiai kartai traukiantis, dera paskubėti įamžinti liudininkų pasakojimus – jaunoji karta juose aptiks ne tik mažiau žinomų istorinių faktų, bet ir moralinį pavyzdį. Netikiu, kad jaunimui nebereikia autoritetų. Priešingai – manau, kad jie alksta gyvų pavyzdžių, spinduliuojančių vitališkumą ir aistrą, pristatomų ne trafaretinėmis klišėmis ir ne pamokslaujamai. Ši knyga nėra vien istorinis liudijimas – į pasakojimą vis sugrįžtantys mažieji autorės sūneliai liudija rūpestį dėl ateities. Autorė skatina apmąstyti, ką ateities projekcijai teikia istorinė atmintis; ką renkamės išsaugoti atmintyje, o ką pamiršti; ką įtraukiame į savąjį istorinį naratyvą, o ką iš jo išstumiame; kaip atmintis jungia ir skiria mus ir kaip dialogas gali padėti peržengti šią skirtį. Tai pasakojimas apie kartų ribas peržengiančią draugystę, gyvenimo meilę, gebėjimą džiaugtis mažais ir dideliais malonumais. Tai stiprus liudijimas moters, kuri neleido praeičiai paversti jos savo įkaite ir kurios atsiminimuose šiandien negirdime pykčio, neapykantos, keršto troškimo, – jos žodžiai spinduliuoja tik meilę kaip pastangą išsaugoti brangių žmonių atminimą." (Donatas Puslys)


Lietuvos partizanai. Kultūra. Istorija. Likimai

Vaikus nuo mažumės reikia įlieti į savo krašto praeities kultūrinį ir istorinį pažinimą, jiems perteikti mūsų tėvų, protėvių palikimą. Edukacijoje jus pasitiks ir į Lietuvos pokario laikmetį nukels partizanai – laisvės gynėjai, lyg iš pokario fotografijų – uniforma, ginklas, kariškų daiktų ryšulys, draugiškos akys ir meilė Lietuvai. Su miško broliais keliausite į 1944-1953 metus. Kas tada vyko Lietuvoje, kaip lietuvaičiai priešinosi okupantams, saugodami savo krašto laisvę, tradicijas, kultūrą, kokie jaunuolių, mylėjusių Lietuvą labiau, nei savo gyvenimą, likimai. Laukia nepamirštama pamoka – tikros istorijos, nuoširdžios partizaninės dainos ir eilėraščiai, prisilietimas prie kasdienių partizano daiktų. Miško broliams labai svarbus kiekvieno vaiko požiūris į laisvę ir būtinybę saugoti savo kultūrą, jos identitetą, tad apie tai su jais drąsiai padiskutuosite.


Edukacinis užsiėmimas "Medinis-burinis" 1-8 kl.

Kviečiame susipažinti su turtinga Kuršių marių regiono istorija ir tradiciniais mediniais buriniais laivais. Šio edukacinio užsiėmimo metu sužinosite, kaip statomi mediniai laivai ir kokios istorijos slypi už jų burių. Pamatysite ir išgirsite įdomius pasakojimus apie laivų statybą ir laivų įvairovę. Pasinerkite į Lietuvos jūrinę ir vidaus vandenų istoriją bei laivadirbystės amato tradicijas, vaikščiodami po Lietuvos medinio burinio laivyno angarą. Čia galėsite pažinti Lietuvos tradicinių laivų flotilę ir sužinoti, kodėl tradicinių laivų išsaugojimas yra svarbus kultūriniam krašto pažinimui bei pamario ir pajūrio regiono unikalumo išsaugojimui. Šis edukacinis užsiėmimas ne tik praturtins jūsų žinias, bet ir leis jas pritaikyti per patyriminę veiklą, suteikiant unikalią galimybę pažinti Lietuvos laivadirbystės paveldą iš arčiau ir išmėginti laivadirbystės procesus.


Žydų kalendorius, šventės ir kasdiena (Nuotolinė paslauga)

„Žydų kalendorius, šventės ir kasdiena“ – tai paskaitų ciklas moksleiviams apie žydų tūkstantmetines tradicijas, papročius religiją ir gyvenimo būdą ir šventes. Per šešis tūkstantmečius yra susiformavęs griežtas religinių ir pasaulietiškų švenčių kalendorius, o kiekvieną šventę lydi gilios tradicijos, papročiai ir žinoma gaminami tik tai šventei būdingi patiekalai. O 700 metų siekianti Lietuvos žydų istorija tai neatskiriama Lietuvos istorijos dalis, tad pažinkite ją giliau! Per planuojamą laikotarpį žydai pasitiks 5782-5785 metus, kiekvienas metų ciklas apima 52 Šabo vakarienes, 10 svarbiausių švenčių. (Purim, Pesach, Yom Kipur, Lag ba Omer, Šavuot, Tamuz pasnikas, 9 Avo, Tu bi av, Roš ha Šana, Sukkot) ir keliatą šiuolaikinių švenčių. Kiekviena paskaita, priklausomai nuo metų laiko bus papildyta žydiškos šventės pristatymu, atskleidžiamos būdingos tik litvakams būdingos tradicijos. Edukaciją ves žydų bendruomenės atstovas/-vai, bus galimybė užduoti klausimus ir atskleisti visiškai nežinomą ir nepažintą žydų tradicijos pusę. Išklausiusiems šią paskaitą rekomenduojame pasidomėti LŽB kulinarine edukacija "Nuo beigelio iki chalos".


Jūsų klasė - jūsų kino teatras! Darbas Jungtinėje Karalystėje nuo vergijos iki vilties filme „Second Hand“

Nuo šiol, kino teatru gali tapti bet kuri mokyklos klasė! Jei turite kompiuterį (ar kitą įrenginį), ekraną bei interneto ryšį – kviečiame vadovėlį vienai pamokai pakeisti į tikrus žmones ir jų tikras istorijas. Ar kada susimąstėte, iš kur atkeliauja drabužiai į padėvėtų rūbų parduotuves? Per Didžiąją Britaniją driekiasi tamsus aukojamų drabužių surinkimo verslo tinklas. Filmas seka „labdaros“ keliu iš Londono į Lietuvą ir fiksuoja nematomų, tuo užsiimančių lietuvių emigrantų kasdienybę. Šioje dokumentinėje komedijoje su detektyvo elementais atsiskleidžia keturių spalvingų personažų gyvenimas: jie susiduria su kultūriniais skirtumais ir tragikomiškais įvykiais, bet nepraranda užsidegimo bei ironijos kartais žiaurioje ir nežmoniškoje aplinkoje. „Nuo pat pirmųjų kadrų supranti, kad lietuvių dokumentiniam kinui būdingos poetikos ir meditatyvių filosofinių apmąstymų čia nebus. Vieną intrigą keičia kita, pačiais keisčiausiais būdais persipina svetur atsidūrusių žmonių likimai, išgyvenimo strategijos” (kino kritikė Auksė Kancerevičiūtė). Susidomėjus šia paslauga, tereikia užrezervuoti norimą laiką Kultūros paso sistemoje ir mes susisieksime su jumis, suformuosime jums nuorodą ir slaptažodį. Atsidarę nuorodą, įrašysite jums suteiktą slaptažodį ir štai – kino seansas prasideda ten, kur Jūs bebūtumėte! Filmo peržiūra suteikiama kartu su pagalbiniu dokumentu - paruoštu galimų temų sąrašu, kuriuo galėsite pasinaudoti diskusijoms po seanso. Filmo anonsas: https://www.youtube.com/watch?v=fBPPiCAxyf4


Muzikinis edukacinis spektaklis "DREVINUKAS"

"Drevinukas" muzikinis/edukacinis spektaklis
pagal Anzelmo Matučio eiliuotą pasaką
Miškus ir girias užpuola trys baubai: Bumbuliūnas, kuris šaudo žvėris, stato jiems spąstus, neleistinais būdais žvejoja žuvis... Kapočius, baubas kertantis medžius jaunus ir senus ir Šlamštinis- miškų šiukšlintojas, gaisrų sukėlėjas. Viso to neapsikentę miško gyventijai prisimena Drevinuką - seno ąžuolo anūką, kurį prisakyta prižadinti tada, kai miškams iškils bėda. Taigi du miško detektyvai Voverė ir Kiškis, taip ir padaro. Po spektaklio kviečiame padiskutuoti vaikučius su personažais (15-20 min.)


Molio dirbiniai žmonių gyvenime yra labai svarbūs ir reikalingi. Žemaitijoje labiausiai buvo išvystytas tradicinis amatas – puodininkystė. Edukacinio užsiėmimo metu sužinosite daug autentiškų detalių iš Tauragės krašto keramikos istorijos, kaip laikui bėgant keitėsi keramikos technologijos ir jos pritaikymas kasdienėje buityje, išgirsite kokią svarbią vietą keramika užėmė pasaulio kontekste ir žmogaus gyvenime. Taip pat susipažinsite su pačia seniausia lipdymo technika – virveline keramika. Jungdami molio virveles vieną su kita, galėsite ne tik pasidaryti įvairiausių širdžiai mielų puodynių, bet ir turėsite puikią galimybę įgyvendinti savo kūrybinę saviraišką bei patirti daug teigiamų emocijų.


Paveldas: saugoti ar griauti? (9-10 kl.)

Ar daug žinote apie paveldą? Nepakankamai? Šis užsiėmimas skirtas visiems, kas nori su juo susipažinti geriau! Su kultūros paveldo samprata, verte, saugojimu susipažinsite apžiūrėdami ekspozicijas skirtas platesniam Kauno miesto pažinimui, o pasivaikščiojus po Kauno rotušę jūsų lauks praktinė užduotis lauke. Ar atrasite vaikščiodami aplink Kauno rotušę vertingiausius pastatus? Kuo skiriasi pastatai prižiūrėti tinkamai ir netinkamai? Stebėdami Kauno senamiesčio architektūrą ir aplinką paveldo entuziastų akimis bandysite atsakyti į šiuos ir kitus klausimus, kurie, esame tikri, po šio edukacinio užsiėmimo taps atsakymais. Šis užsiėmimas ne tik nenuobodžiai supažindins su Kauno rotušės pastato istorija, architektūra, bet ir neabejotinai sužadins norą stebėti savo gyvenamąją aplinką ir ją analizuoti remiantis kultūros paveldo vertybėmis. Užsiėmimas gali būti pritaikomas  klausos negalią turintiems asmenims. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.


Šokio spektaklis ,,Upė“ yra sukurtas atsižvelgiant mažųjų žiūrovų fizinius ir emocinius poreikius. Spektaklio metu vaikai ne tik stebi šokėjų kūnus, judančius pagal klasikinės muzikos garsus, bet ir patys tampa interaktyvaus veiksmo dalyviais. Tiek šokėjų, tiek žiūrovų kuriamas spektaklio veiksmas, tarsi tekančios upės vanduo, kiekvieną kartą nuplukdo į naujas erdves ir leidžia panirti vis į kitokius nuotykius, emocijas, atradimus. Spektaklis, vaikams suteiks galimybę pažinti šiuolaikinio šokio, interaktyvaus teatro elementus. Kita svarbi šio projekto dalis - pospektkalinė edukacija. Tai laisvojo žaidimo principu inicijuojamas kūrybinis veiksmas. Vaikai stebėję spektaklį, po jo visi sukviečiami į vaidybinę aikštelė ir jiems nebesiūlant specialaus, suplanuoto veiksmo, leidžiama naujai atsiradusioje teatrinėje erdvėje žaisti/kuri savo teatrinę realybę. Ne kartą išmėginta praktika parodė, jog spektaklio peržiūros pagrindu vaikai noriai reflektuoja patirtis. Jie tai daro kartodami matytus veiksmus, kuriuos papildo savo asmenine kūryba.

Režisierė - Ieva Jackevičiūtė

Aktoriai ir šokėjai – Raimondas Klezys, Paulius Prievelis
Kompozitorius - Matas Saladžius


Karjeros planavimas „Kaip pasiekti saulę?“

Bet kuri kelionė, ypač jei ji yra sudėtinga ir kupina netikėtumų, reikalauja iš keliautojo puikiai save pažinti. Kuria kryptimi geriausia eiti? Kokios kiekvieno žmogaus galimybės sėkmingai padeda įveikti numatytą maršrutą? Kas galėtų būti  pakeleiviais? Šie ir panašūs klausimai kyla išsirengusiam į rimtą žygį, kurio pavadinimas – gyvenimas. Karjera – pati ilgiausia ir sudėtingiausia žmogaus kelionė. Pirmuosius žingsnelius mokiniai žengia besimokydami mokykloje. Šios programos tikslas- ugdyti savęs pažinimu besidomintį mokinį, gebantį diskutuoti, siūlantį ir įgyvendinantį idėjas, pasitikintį savimi ir kitais, turintį tikslą, mokantį bendrauti ir bendradarbiauti, dirbantį komandoje.
Programa susideda iš 7 dalių. I-oji „Savęs pažinimas“, kur praktinių užduočių pagalba, padėti mokiniams suprasti, kaip savęs pažinimo metodai gali padėti rasti atsakymus į jiems aktualius klausimus; II-oji „Pasitikėjimo savimi stiprinimas“, kur užsiėmimo metu sudaryti dalyviams sąlygas išbandyti bent 3 pasitikėjimo savimi stiprinimo būdus/metodus ir paskatinti šiais būdais naudotis kasdieniniame gyvenime; III-oji „Motyvacija“, kur sudaryti sąlygas mokiniams išbandyti bent 2 skirtingus savęs motyvavimo būdus; IV-oji „Mano indėlis į savo gerovės kūrimą“, kur Praktinių užduočių pagalba, įrodyti mokiniams planavimo ir tikslų kėlimo svarbą rezultatams; V-oji „Stresas ir jo valdymas“, kur praktiškai supažindinti su streso valdymo technikomis; VI-oji „Darbas grupėje“, kur užduočių pagalba, padėti mokiniams atrasti asmeninius resursus ir jų panaudojimo grupiniame darbe galimybes.; VII-oji „Refleksija“, kur bus aptarti asmeniniai pokyčiai.
Laukiami rezultatai: 1. geriau pažins save; 2. išmoks labiau pasitikėti savimi;3. Išmoks priimti sprendimus, įveikti baimę. 4. išmoks  priimti kritiką ir reaguoti į ją (taip pat reikia išmokti ir išsakyti kritiką); 5. mokytis reikšti savo nuomonę; 6. mokysis dirbti komandoje ir bendradarbiauti.


Edukacinė programa skirta 1–4 klasių moksleiviams susideda iš dviejų dalių. Pažintinė dalis: pažintis su rašytojos vaikyste, pomėgiais, santykiais su artimaisiais. Ekskursija po vasarnamį, jame esančiais kambariais, eksponatais, baldais, biblioteka. Vaikai turės pasukti galvas žaidime su eksponatais. Praktinė dalis: kaip atsiminimą apie rašytoją ir muziejų dalyviai lipdo iš molio šunelį arba rožę. Rašytoja, kaip ir daugelis mūsų turėjo draugą augintinį, šunelį Bulką. Jis buvo jos kelionių po Lietuvą palydovas ir žinoma vasaras leisdavo kartu su rašytoja Priekulėje, kur jos vasarnamis skendėjo rožių žieduose. Labiausiai rašytoja mėgo savo rožes. Lipdymas iš molio lavina smulkiąją motoriką, erdvinį mąstymą, ugdo kūrybiškumą ir ramina. Šunelis ir rožė lipdomi specialių formų pagalba, vėliau džiovinami ir spalvinami specialiais dažais. Gamybos metu prie rožės tvirtinamas pagaliukas - kotelis, o šuniukui įveriama juostelė, kad būtų galimybė kabinti kaip žaisliuką. Juos parsiveš į namus kaip prisiminimą.


STEAM edukacija, kuri skatina vaikus pažinti ir tyrinėti Mėnulį ir kitus Žemės palydovus, išreiškiant savo kūrybiškumą ir žinias. Ši edukacija lavina vaikų smulkiąją motoriką. Vaikai tyrinėja Mėnulio fazes, diskutuoja apie mokslinius atradimus kosmose. Vaikai taip pat susipažįsta su senovės išmintimi tyrinėjant Mėnulį: Kokią prasmę mėnulio fazės turėdavo senovėje? Ar Mėnulis buvo laikomas mistiniu? Antrojoje edukacijos dalyje mokiniai atlieka STEAM metodologija paremtą eksperimentą „Mėnulio akmenėliai“, kurio metu gaminami spalvoti ir blizgantys apvalūs akmenėliai, kuriuose vaikai vėliau atveria kraterius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Mazgų rišimas yra archajinis, įvairiose kultūrose žinomas užsiėmimas, patikrintas laiko, žmonijos patirties ir egzistuojantis šiandieniniame pasaulyje. Manoma, kad makrame technika, pradėta naudoti arabų šalyse dar XIII-ojo amžiaus audėjų, Anglijoje pristatyta XVII-ame amžiuje, kur šio meno karalienė Marija II pati mokiusi savo rūmų damas. Jūreiviai, perėmę šį amatą, išplatino jį visame pasaulyje. Šiandien knygose aprašomi net 4000 mazgų rišimo pavyzdžių. Sparčiai populiarėjant aktyvioms laisvalaikio praleidimo formoms (buriavimui, jėgos aitvarams, jodinėjimui, ekstremaliam laipiojimui uolomis) bei makrame menui šis amatas vėl tampa aktualus. Moksleiviai, dalyvaujantys užsiėmimuose, rišdami kiekvieną mazgą, susipažins su jų atsiradimo istorijomis, plačiau ir giliau suvoks šį unikalų žmonijos paveldą. Edukacijos metu kiekvienas turės galimybę surišti savo draugystės apyrankę.