"Atpažink pasakos personažą" (Nuotolinė paslauga)

Paprašius išvardinti pasakų personažus, mokiniai pradeda nuo Pepės Ilgakojinės, Snieguolės, Trolių Mumių bei kitų užsienio rašytojų pasakų ar animacinių filmų veikėjų. Mūsų paslaugos tikslas - priminti, populiarinti lietuvių literatūrines pasakas, pristatant jų personažus. Vaikų literatūros muziejuje turime daugybę pieštų, siūtų, drožtų, lipdytų personažų, sukurtų pagal dailininkų iliustracijas. Skaidrėse demonstruosime įvairia technika sukurtus personažus, o edukatorė, persirengusi jų kostiumais, raiškiai skaitydama kūrinių ištraukas, įpūs jiems gyvybę. Prie kiekvieno personažo pridėdamos parinktą teksto ištrauką su monologu ar dialogu, į skaitymus balsu įtrauksime ir mokinius. Mokiniai sužinos ne tik apie personažus, bet ir apie jų kūrėjus. Rinkdamos medžiagą apie vaikų rašytojus pirmiausia prašome jų vaikystės nuotraukų, užsirašome patirtus nuotykius bei juokingus atsitikimus. Kartais tie nuotykiai nugula į vėliau sukurtus kūrinius - visa tai pateiktume ir nuotolinėje pamokoje. Pirmoje pamokos dalyje pristatysime skaidres su personažų, rašytojų, pasakų instaliacijų bei maketų nuotraukomis, antroje, keisdamos veikėjų ”galvas”, klaustume mokinių, ar jie juos atpažįsta - tai būtų tarsi teatrališka ”apklausa” su namų užduotimi - patiems sukurti įsidėmėto veikėjo pavidalą. Pristatydamos personažus kalbėsime apie būdus juos pasigaminti iš įvairių antrinių žaliavų, ugdysime ekologišką mąstymą daiktus prikeliant antram gyvenimui. Mokiniai sužinos apie interjerines, pirštinines, šešėlių teatro lėles bei kaukes. Tai skatins norą mylimą personažą sukurti patiems.


Klaipėdos apskrities Ievos Simonaitytės viešoji biblioteka

Edukacija „Fantastinė istorija – dalis tavęs“

Rašytojai rašę fantastikos žanro knygas dažnai tapdavo pranašais, nes mėnulis jau pasiektas, klonavimo procesai vyksta, o kas toliau... Tu kuri ateitį, tu fantazuoji ir randi naujus pasaulius bei būdus komunikuoti su juo. Pažindami geriau vieni kitus, rasime daugiau galimybių ir įvairesnių sprendimo būdų. Susitikime padiskutuokime apie fantastinę literatūrą ir sukurkime savas istorijas per Storytelling’o praktiką.
Kūrybinis procesas vyks ant Vilnos kilimo su devyniais meniniais objektais, šią meninę instaliaciją sukūrė tekstilininkė Lina Jaruševičiūtė, šis kilimas taps mūsų kūrybinių inspiracijų vieta, objektai įgys vardus ir super galias, taps istorijų veikėjais.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejuje knibžda įvairiausių įdomybių, užkoduotų paslapčių veikiančiose parodose, kurios kas pusmetį kinta. Moksleiviai šio užsiėmimo metu, turės galimybė susipažinti su tuo metu ekponuojamais kūriniais interaktyviai - orentacinio žaidimo metu, naudojant išmaniasias technologijas. Bendradarbiaudami grupėse dalyviai aktyviai ieškos atsakymų į jiems duotas užduotis, spręs probleminius klausimus susijusius su parodoje pateikiama medžiaga. O sėkmingai įveikus visas užduotis gaus mažą surprizą, kuris pradžiugins kiekvieną.
Po užsiėmimo vyks refleksija, kurios metu aptarsime kokių naujų žinių įgavome, bei kaip sekėsi dirbti komandose.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Užsiėmimo tikslas – supažindinti su XIII–XV a. riterine kultūra ir jos įtaka Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės visuomenei. Per užsiėmimą dalyviai sužinos, kas yra riteris, kaip viduramžiais juo buvo tampama, kokias privilegijas ir pareigas žmogus įgydavo įgydamas riterystę. Bus kalbama apie riterystės kultūros atsiradimą Europoje, jos klestėjimo laikus, riterio gyvenimą, riteriškumo principus, įšventinimo ceremoniją. Pasitelkę vaizdinę medžiagą dalyviai rungsis riterių turnyruose, išsiaiškins, ar riterių sluoksnis ir jam būdingos tradicijos susiformavo Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje. Patyriminei veiklai, vaizduotės žadinimui pasitelkiama riterio šarvuotė, ginklai, skydai, atkurti pagal senąsias technologijas. Dalyviai turės galimybę apžiūrėti autentiškus ir pačiupinėti pagal istorinius analogus atkurtus šarvus, kalavijus, šalmus. Įgytas žinias pagilins mini interaktyvaus žaidimo metu. Užsiėmimas vedamas naudojant pažintinio pasakojimo, aktyvaus tyrinėjimo, analizės metodus, skirtas padėti mokiniams suvokti žmonių gyvenimo būdo specifiškumą viduramžių Europoje. 1–2, 3–4, 5-6 klasių mokiniams taikomi skirtingi metodai; 1–4 klasių mokiniai su riteryste supažindinami taikant patyriminius, žaidybinius metodus, 5–6 klasių mokiniai orientuojami į tiriamąją analitinę veiklą. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimo (1–4 kl.) ir istorijos (5–6 kl.) programas. Užsiėmimo metu gilinama pažinimo, kūrybiškumo, pilietiškumo ir komunikavimo kompetencijos.


Edukacinė ekskursija „Joniškio krašto kryždirbių ir dievdirbių kūrybos paveldas“

Muziejuje yra saugomas Joniškio krašto dievdirbių ir kryždirbių kūrybos paveldas – ypatingos meninės ir istorinės vertės XIX a.–XX a. pirmosios pusės sakralinės skulptūros ir kryždirbystės paminklų ikonografija. Muziejaus sakralinės ekspozicijos pasididžiavimas – XIX a. Kryžiaus kelio stočių skulptūrinės kompozicijos, kurios yra vienintelis išlikęs talentingo dievdirbio Augustino Ulčino išdrožtas unikalių skulptūrų ciklas. Edukacinės ekskursijos dalyviams bus pateikiama nemažai žinių apie žymiausius Joniškio krašto kryždirbius ir dievdirbius: Marcijoną Šinicką, Antaną Lengvenį, Joną Remeiką, Ignacą Jurevičių, Marcijoną Šutkų ir kitus. Taip pat bus pristatoma kryždirbystės paminklų kūrimo ir statymo tradicijų apžvalga bei demonstruojamas kryždirbių ir dievdirbių kūrinius fiksavusių tyrinėtojų ikonografinis palikimas.


Piešimas ant porceliano turi ilgą ir turtingą istoriją, kuri siekia tūkstančius metų. Gimęs Kinijoje, o bėgant metams išplitęs po vakarų pasaulį, dekoruotas porcelianas buvo mėgiamas didikų ir trokštamas kolekcionierių. Pramonės revoliucija palengvino porceliano gamybą ir dekoravimą, o atsiradus masinės gamybos būdams, porceliano indai tapo prieinami visiems. Šiandien nieko nenustebinsi įsigyjęs dailiai išpieštą puodelį ar lėkštę, tačiau savo rankomis sukurtas ir išgražintas gaminys taps vienetiniu ir nepakartojamu kūriniu. Kviečiu apvalioje porceliano lėkštelėje nutapyti savo spalvotą pasaulį, kuriame tilps svajonės, sapnai, fantazijos. Pažadinsime vidinį kūrėją ir išbandysime senąją piešimo ant porceliano tradiciją. Derindami su šiuolaikiniu menu sukursime unikalius dizainus ir raštus. Kad darbas vyktų sklandžiai ir nekeltų streso žvilgtelsim į pavyzdžių biblioteką, naudosimės trafaretais ir įvairiomis piešimo priemonėmis bei technikomis. Savo rankomis dekoruota lėkštė kels pasididžiavimą ir gyvenimą tęs kaip saldaininė, užkandžių, o gal papuošalų lėkštutė.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Lėlių teatro spektaklis „Aš - Romeo, tu - Džuljeta“ (išvažiuojamoji)

Novatoriška Viljamo Šekspyro tragedijos „Romeo ir Džuljeta“ interpretacija nukels žiūrovus į vasaros savaitgalį miške įsikūrusią šeimų stovyklą, kur liepsnoja aistros ir mezgasi drama su komedijos elementais. Kauno lėlių teatro aktoriai atvirojo teatro forma sužais ir net sugros vienos žinomiausių V. Šekspyro dramos variantą, kuris, pasirodo, įmanomas ir mūsų laikais. Savitos stilistikos ir netikėtų sprendimų žadama kiekvienoje spektaklio scenoje. Spektaklio „Aš – Romeo, tu – Džuljeta“ režisieriaus R. Lažaunyko teigimu, nors tekstai ir siužetas spektaklyje stipriai keitėsi, kūrybinė komanda neturėjo tikslo darkyti klasikinės V. Šekspyro dramaturgijos, bet priešingai, su didele pagarba skolinasi jo tekstus, cituoja, žaidžia literatūros klasiko sukurtose aplinkybėse, konstruodami savitą spektaklio pasaulį, pripažindami, jog ši tragedija itin aktuali ir šių dienų jaunam žmogui. Pastatyme naudojamos lėlės sukurtos „mapetų“ principu, tai yra, rodančias mimiką lėles. Jos išraiškingos, galinčios papasakoti istoriją ir yra lygiavertis partneris gyvo plano aktoriui. Šios stilistikos lėlės pasirinktos sąmoningai, siekiant sukurti atpažįstamumo efektą jaunajam žiūrovui (mapetai daugeliui pažįstami iš TV šou laidų), tuo pačiu stengiantis atskleisti lėlių teatro žanro subtilumą ir grožį, kuomet lėlė scenoje gali būti net išraiškingesnės nei gyvojo plano aktorius. Spektalio sukūrimą inspiravo ilgametė režisieriaus R. Lažaunyko darbo patirtis paauglių vasaros stovyklose: „supratau, kad šiuo metu noriu kurti jiems apie tai, kas vyksta einamuoju laiku – meilę, įsiplieskiančią kaip žaibas, ir jos mirtį, stovyklai pasibaigus.“ Pastatyme taip pat akcentuojamos draugystės, kartų ir šeimos santykių, nesusikalbėjimo ir vienišumo temos. Spektaklio kūrybinės gupės tikslas – skatinti jaunus žmones neužsisklęsti, nesirinkti drąstiškų problemų sprendimo būdų, ieškoti išeities taškų ir galimybių, susidūrus su sudėtingomis gyvenimiškomis situacijomis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Programa „Muzikinė mįslė“ kviečia 5–8 klasių mokinius į interaktyvią kelionę po muzikos pasaulį! Susipažinsite su įvairiais muzikos instrumentais, sužinosite, kaip jie skamba ir kokia jų istorija. Spręsime smagias mįsles, spėsime žinomų kūrinių pavadinimus, o visa tai lydės gyva muzikantų atliekama muzika. Tai puiki galimybė ne tik išmokti naujų dalykų, bet ir gerai praleisti laiką!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 1-4 kl.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje moterys grožį puoselėdavo K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Edukacinis užsiėmimas tinkamas specialiųjų ugdymo poreikių turinčioms mokinių grupėms: 1. galime priimti judėjimo negalią turinčius asmenis, nes turime keltuvą (priimame mažesnę nei nurodyta grupę) 2. užsiėmimas gali būti pritaikytas vaikams su proto negalia, raidos sutrikimais, vedant supaprastintą užsiėmimo variantą. Apie specialius grupės poreikius prašome informuoti užsakymo formoje iš anksto. Svarbu: užsiėmime naudojami eteriniai aliejai, kurie gali turėti įtakos vaikų, turinčių alergiją, sveikatai.


Orientacinis žaidimas „Radvilų pėdsakais“

Viešoji įstaiga Vilniaus senamiesčio atnaujinimo agentūra

Mokiniams, atvykusiems į orientacinį žaidimą, pirmiausia yra pristatomas Vilniaus senamiestis kaip UNESCO Pasaulio paveldo vietovė. Būtent senamiesčio ribose yra parengtas orientacinio žaidimo maršrutas. Šio pažintinio žaidimo metu moksleiviai yra kviečiami pasinerti į pačias netikėčiausias Radvilų šeimos istorijas ir pamatyti Vilnių tokį, koks jis buvo šios garsiosios giminės klestėjimo laikotarpiu – XVI–XVIII a. Aptarus žaidimo temą ir taisykles, mokiniai yra suskirstomi į dvi arba tris komandas, priklausomai nuo dalyvaujančiųjų skaičiaus. Komandos gauna užduočių lapus bei žemėlapius su pažymėtais objektais ar vietomis, kurias turi aplankyti. Kiekvienoje maršruto stotelėje komandos turi atlikti įvairaus pobūdžio užduotis. Kuo daugiau užduočių teisingai įvykdoma, tuo daugiau žaidimo pabaigoje komanda pelno taškų. Maršrutui įveikti bei užduotims atlikti yra skiriama 90 min. Pasiekus finišą skačiuojami komandų surinkti taškai, aptariamas žaidimas, pasidalinama įspūdžiais ir, žinoma, yra išrenkama komanda nugalėtoja.


„Senojoje Šiaulių m. iždinėje: nuo ostrublio iki euro“

Edukacinio užsiėmimo metu pristatysime autentišką Šiaulių m. kultūros paveldo objektą – senąją Šiaulių miesto iždinę bei pažvelgsime į Lietuvos istorijos raidą per tuo metu čia cirkuliavusius pinigus Užsiėmimas vyksta buvusios miesto iždinės (banko) pastate, kuri yra pačiame miesto centre, istorinėje jo dalyje. Tai vienas iš nedaugelio išlikusių XX a. pradžios neoklasicizmo stiliaus istorinių pastatų Šiauliuose (architektas – Stanislovas Kačkovskis). Edukacijos metu mokiniai galės apžiūrėti ir įvertinti pastato išorę, kuri išmūryta raudonomis klinkerio plytomis, su tinkuotais ir dažytais karnizais, pagrindinio įėjimo kolonomis ir portiku, dekoruotomis langų angomis. Viduje – įeiti į didžiąją ir mažąją „Lobyno saugyklą“, apžiūrėti senovinius seifus, kriptovaliutos „kasėją“, surinktą įvairių laikotarpių lietuviškų ir kitų šalių pinigų kolekcijas, pasivaikščioti po buvusios iždinės (banko) patalpas. Sudarysime mokiniams galimybę rankose palaikyti Lietuvos (senesnių laikų) ir kitų šalių popierines kupiūras, metalines monetas, įvertinti jų dydį, svorį, pavaizduotą simboliką. Jaunuoliams bus pateiktos trumpos pastabumą ir dėmesingumą lavinančios užduotys, rodomi mokomieji filmai apie pinigus, kurie yra mūsų brangios Lietuvos istorijos dalis. Po saugyklų ir pastato apžiūros mokiniai atliks komandinį intelektualinį stalo kortelių žaidimą „Pinigai – Lietuvos istorijos dalis“, o jo pabaigoje pristatys ir aptars savo grupių atliktus darbus, pasidalins patirtais įspūdžiais ir emocijomis. Laukia nauja kultūros paveldo pastato, Lietuvos istorijos ir to laikotarpiu cirkuliavusių pinigų pažinimo patirtis. Vyks patyriminis profesinis veiklinimas (banko tarnautojas).


Edukacinis užsiėmimas vyksta Trakų Salos pilies priešpilyje ir įvažiavimo vartų bokšto gynybinėje pastogėje įrengtoje edukacinėje klasėje. Atvykusiai grupei priešpilyje, prie pilies maketo, trumpai pristatoma Trakų miesto įkūrimo istorija, pilių reikšmė daugiau nei du šimtmečius trūkusioje kovoje su Teutonų ordino riteriais. Rodomi dviejų unikalių akmeninių galvų, rastų Galvės ežere, analogai, pasakojama legenda apie ežero pavadinimo kilmę. Dalyviai gali apžiūrėti pilies maketą, susidaryti vaizdą, kur jie yra. Vėliau einama į edukacinę klasę, pakeliui apžiūrima, kalbama apie pilies mūrą, sraigtinius laiptus (jais kylama į klasę). Pasakojama apie pilies statybą. Tam padeda parengta liečiama ekspozicija, kurią sudaro įvairaus profilio plytos (pilies statyboje jų naudota ne mažiau penkiolikos rūšių), vienuolis ir vienuolė tipo pilies stogo čerpės, kitos statyboje naudotos medžiagos. Po to kalbama apie gyvenseną pilyje. Kaip žmonės rengėsi, kuo puošėsi vyrai ir moterys, kokia buvo atsiskaitymo sistema, ką ir iš ko valgė, kaip gamino maistą, kuo skyrėsi valdovo dvaro ir prastuomenės buitis. Kalbama, kaip pilėnai gindavosi nuo priešų, kokie buvo ginklai bei šarvai. Dalyviai gali apžiūrinėti visus pasakojimą iliustruojančius eksponatų analogus (viso galima liesti 41 specialiai šiam užsiėmimui sukurtą analogą ir papildomai – ginklų ir šarvų analogus). Grupė įtraukiama į pokalbį ir viso užsiėmimo metu aktyviai dalyvauja veikloje. Edukacinis užsiėmimas buvo kurtas neregiams ir silpnaregiams. Tačiau tai, kas tinka neįgaliesiems – tinka visiems. Taktilinė ekspozicija (užsiėmimo pagrindas) įdomi įvairioms amžiaus grupėms, pasakojamoji dalis – pritaikoma pagal amžiaus grupę.


Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Mokiniams kone kasdien tenka kalbėti, atsakinėti girdint klasės draugams, mokytojams. Tiesa, ne kiekvienam tai kelia malonumą. Kodėl vienas mokinys, nors ir nelabai gerai išmoko pamoką, bet visai drąsiai išrėžia, ko išmoko, kam nepritaria, o štai kitas, nors viską puikiai išmoko, bet atsistojęs suakmenėjo ir negalėjo ištarti nė žodžio. Ar žinote, kad dauguma žmonių labiau nei mirties bijo kalbėti viešai? Kaip įveikti ar bent susidraugauti su šia baime ir gebėti sužavėti visus savo kalba?
Edukacijos metu mokiniai išbandys įvairius pratimus: liežuvio mankštą, kvėpavimo treniruotę, greitakalbes, kurios tik iš pirmo žvilgsnio atrodo kiek kvailokai ir juokingai, tačiau yra naudingos, reikalingos, tam kad liežuvis ir visi kiti kalbos padargai nudirbtų savo darbą tinkamai. Ne veltui senovės lietuviai turėjo sugalvoję tiek daug greitakalbių ir kitokių smulkiosios tautosakos žanrų. Išmokime pritaikyti šį žodinį palikimą ir šiais laikais.
Edukacijos praktinėje dalyje mokiniai užsiims kūrybiniu rašymu ir kurs savo originalų vaizdo prisistatymą. Grupė diskutuos, dalinsis pastebėjimais, mintimis, mokysis etiškai, kritiškai, argumentuotai išsakyti savo nuomonę.


Programa „Draugiškas šaržas“ skirta vyresnio amžiaus moksleiviams, padės išmokti piešti žmogaus veidą, atskirti jauno ir seno veido proporcijas. Mokiniai bus supažindinti su portreto piešimo ypatybėmis, kurias būtina žinoti piešiant šaržą. Praktinis užsiėmimas ne tik lavins ranką, bet ir akį, nes nuo kiekvieno atskirai priklauso pasirinkimas, ką pamatyti piešiamajame ir ką akcentuoti. Šaržo žanras atvers galimybes papokštauti, draugiškai pajuokauti. Užsiėmimo metu bus sudarytos sąlygos pabendrauti su profesionaliu dailininku jaukioje aplinkoje bei pabandyti patikrinti savo talentą dailėje. Edukacijas veda tarpdisciplininė menininkė, profesionali dailininkė, jau 20 metų piešianti šaržus, Agnė Dragūnaitė.


Linas neatsiejamas nuo lietuviškos kultūros ir tautosakos elementų. Linai, linų apdirbimas lydėdavo žmogų nuo jo gimimo iki pat mirties.  Tačiau šiandienai tai jau  retai kur auginama ir mažai kam pažįstama kultūra. Atsižvelgiant į bendrąsias ugdymo programas šiame edukaciniame užsiėmime siekiama dalyvius supažindinti su šio augalo auginimo ir apdirbimo tradicijomis.
Muziejaus ekspozicijoje dalyviai susipažins su 20 a. pradžios lino apdirbimo darbais.
Turės turės galimybę pamatyti tikrus linus, pasiklausyti, kaip barška lino galvutėje esančios sėklos, pajausti lino sėklytės glotnumą, patyrinėti lininių pakulų, siūlų ir audinių rūšis.  Išbandyti lininio rankšluosčio savybes. Paragauti linų sėmenų aliejaus su svogūnais ir juoda namine duona ar maltų sėmenų deserto
Įgytas žinias užtvirtins  grupelėse spręsdami rebusą arba dėliodami dėlionę. O atlikę užduotį dar sužinos, kokį metų mėnesį pavadino pagal linus.
Kūrybinio užsiėmimo metu susipažins su lininių marškinių siuvimo ir dekoravimo principais patys kurs simetrinį marškinių dekoro ornamentą, naudodami lino raižinio technika pagamintus  antspaudus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Visi žinome posakį „gyvena kaip bajoras“. O ar norite pasijusti tikru bajoru? Kauno pilies seniūnas jus kviečia kartu keliauti į miestą – sutvarkyti reikalų. Išvykę iš pilies, per Mažąjį Vatikaną su Šv. Jurgio globa pasieksime miesto vartus. Rotušėje mus pasitiks valdovo vietininkas, su kuriuo turėsime garbės aptarti bendrus bajorų ir miestiečių reikalus. Kelionę baigsime prie Perkūno namo. Kelionės metu atliksite užduotis ir prisikrausite pilną kapšelį monetų. Užsiėmime per Kauno senamiesčio architektūrinių objektų istorines paskirtis susipažinsite su LDK bajorijos ir miestiečių kasdienybės realijomis, tarpusavio santykiais ir skirtumais, suprasite dvasininkijos svarbą LDK bendruomenėse, Kauno vaidmenį LDK ir Europos kontekste, pažinsite svarbiausius Kauno senamiesčio architektūros objektus. Svarbu: užsiėmimas vyksta lauke, tad rekomenduojama užsisakyti šiltesniuoju metų laiku. Turime galimybę šią ekskursiją pritaikyti asmenims su protine negalia - jos metu pateikiama mažiau informacijos, vartojamas paprastesnis žodynas. Užsakant užsiėmimą asmenų grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie grupės specifiką informuoti užsakymo formoje. Dėmesio: paslaugos teikimo vieta nepritaikyta priimti asmenims su judėjimo negalia.


Edukacija vyksta Plungės skautams pagal panaudą išnuomotoje sodyboje arba pagal panaudą išnuomotose patalpose (tad nebaisu prastas oras, užsiėmimai gali vykti bet kuriuo metų laiku). Atvykusi klasė supažindinama su vedėjais, veiklomis. Pirmas etapas – skautorama. Grupę padalijus į 3–6 grupes (priklausomai nuo dalyvių skaičiaus), grupelės eina į punktus, kur vadovai veda užsiėmimus. Užsiėmimų temos: 1) Lietuvos skautijos istorija, vertybės, metodika, simboliai, rikiuotės, skautiškos bausmės, 2) Išgyvenimo gamtoje pradmenys ir gudrybės, 3) augalų pažinimas ir panaudojimas, 4) skautiški rankdarbiai, 5) skautiški patiekalai, 6) skautiški žaidimai. Veikla viename punkte vyksta 15-20 minučių, po švilpuko grupės pereina prie kito punkto ir taip ratu pabuvoja visuose užsiėmimuose. Likęs laikas skiriamas refleksijai-trumpai viktorinai grupelėms (iš gautos informacijos), nugalėtojų apdovanojimui, bendriems žaidimams.


Edukacijos tikslas - per meninę raišką geriau pažinti save ir savo aplinką bei per pažinimą skatinti skleistis mokinių kūrybiškumui.

Edukacijos uždaviniai:
 1) Skatinti mokinių kultūrinį pažinimą.
2) Ugdyti mokinių saviraiškos gebėjimus.
3) Skatinti kūrybiškumą.

Edukacijos  poveikis - sustiprinti mokinių kultūros pažinimo ir patyrimo įpročius. Ugdomi meniniai gebėjimai ir kompetencijos.

Po edukacijos kiekvienas mokinys bus įgavęs naujų žinių, praktiškai pritaikęs savo kūrybiškumą ir meninius gebėjimus - tapybai ant puodelio. Kiekvienas dalyvis iš edukacijos išsineša savo tapytą puodelį, kuris simbolizuoja aptartą temą ir mokiniui svarbius dalykus.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinio užsiėmimo metu kiekvienas jos dalyvis bus supažindintas su fotografijos atsiradimo istorija ir vienu iš fotografijos gavimo būdų – fotogramą. Tai procesas, kai nuotrauka daroma be fotoaparato, apšviečiant jautrią šviesai medžiagą, ant kurios gali būti sudėti įvairūs daiktai. Nuotraukoje atsispindės grafinė daikto projekcija juodame fone. Moksleiviai fotografijos laboratorijoje esant raudonam apšvietimui iš savo kuprinėse esančių smulkių daiktų išdėlios kompozicijas ant šviesai jautraus popieriaus ir didintuvo pagalba apšvies popierių. Naudojant specialius cheminius tirpalus nuotrauka bus ryškinama ir vėliau džiovinama nuotraukų džiovinimo įrenginyje. Kiekvienas edukacijos dalyvis savo darytą nuotrauką galės pasilikti sau atminimui.


Plėšrieji paukščiai. Apuoko karalystė (Nuotolinė edukacija)

Nuotolinės edukacijos metu virtualiai susipažinsime su plėšriųjų paukščių biologiniais ypatumais. Sužinosime kiek Lietuvoje gyvena pelėdinių paukščių rūšių. Pakviesime į virtualią ekskursiją ir supažindinsime su Lietuvos zoologijos sodo plėšriaisiais paukščiais. Papasakosime apie paslaptingą prieblandos ir nakties paukštį – didįjį apuoką. Šį paukštį sutikti gamtoje – didžiulis iššūkis. Apuoką greičiau pasiseks pamatyti ir išgirsti vaizdo reportažuose ar nuotraukose. Edukacijos metu sužinosite šio paukščio ypatumus: mitybą, gyvenimo būdą, kaip apuokai mato, kaip girdi, kur peri jauniklius bei, kaip kiekvienas galėtume prisidėti, išsaugojant šią labai retą rūšį. Nuotoliniu būdu atliksime užduotį, kartu stebėsime ir tyrinėsime bei sužinosime – kas šį kartą tapo apuoko naktipiečiais. Lietuvoje tėra 10 – 20 perinčių didžiųjų apuokų porų, o šių paukščių gyvenimui ir išlikimui didelės įtakos turi netinkama žmogaus veikla.


Ekskursija po Karo technikos ekspoziciją

Kariuomenė – laisvės garantas, o Karo technikos ekspozicija, tai unikali vieta pažinti Lietuvos kariuomenės kūrimosi pradžią. Šimtamečiame Pirmojo Pasaulinio karo tvirtovės forte po atviru dangumi eksponuojama per 100 karinės technikos vienetų iš visų kariuomenės rūšių: sausumos, oro, jūrų, specialiųjų operacijų pajėgų. Eksponuojama karinė technika yra gauta iš įvairių pasaulio valstybių ir ne tik naudota praeityje, bet puikiai savo funkcijas atliekanti ir šiomis dienomis. Nūdienos aktualijos leidžia objektyviau suvokti karinės technikos reikšmę, įvertinti privalumus ar pastebėti trūkumus, o įlipus patyrinėti ją iš vidaus – neįkainojama patirtis. Ateik ir pamatyk gyvai tai, ką paprastai matai tik per žinias!


Spektaklis pagal Mariaus Ivaškevičiaus pjesę "Madagaskaras" (rež. Rimas Tuminas)

„Madagaskaras“ – dramaturgo Mariaus Ivaškevičiaus pjesė, originaliai, autoironiškai ir intelektualiai pristato Lietuvą kaip fenomeną, lietuvių požiūrį į save ir pasaulį. Pjesės sėkmės priežastis – intriguojantis siužetas, išmoningos situacijos ir meistriški dialogai, parašyti pasitelkiant autentišką pirmosios XX a. pusės kalbą. Dramai apie lietuviškas utopijas M. Ivaškevičius „atrado“ unikalią ir nelegendinę XX a. pirmosios pusės asmenybę – Kazį Pakštą. Šis geografas, keliautojas, geopolitikas ir visuomenės veikėjas vadintas „propagandos ministeriu be ministerio rango“, „laisvos Europos žygiuotoju“, „Ulisu“, „patriotiniu viesulu“, „tautos šaukliu“, „tautiniu apaštalu“, lygintas su J. A. Herbačiausku, S. Šalkauskiu, A. Lincolnu... Nujausdamas Lietuvos likimą, jis numatė perkelti ją į kurią nors Afrikos šalį ir sukurti ten „atsarginę“ tėvynę. Jei pirmojoje Rimo Tumino spektaklio dalyje, verčiančioje publiką nuoširdžiai kvatotis, daugiausia dėmesio skiriama Kazimierui Pokštui (aktorius Tomas Rinkūnas) ir jo beprotiškai idėjai „sutelkti lietuvius masinėn emigracijon“ į Afriką, tai antroji labiau priklauso Salei (aktorė Indrė Patkauskaitė), kurios prototipas – jautrioji Salomėja Nėris, jos dramatiškam likimui. Antrojoje „Madagaskaro“ dalyje taip pat ataidi „Lituanikos“ katastrofa, karas, okupacija. Mokytojams bus pasiūlyta Vilniaus mažojo teatro literatūrinės dalies vedėjos teatrologės dr. Ramunės Balevičiūtės paruošta metodinė spektaklio analizės medžiaga.


Stebėdami Lietuvos išeivijos dailininkų sukurtus darbus, moksleiviai pažins patiriamus jausmus ir emocijas. Norėdami suprasti, kaip jaučiasi žmogus, visų pirma žiūrime į jo veidą. Tad parodoje tyrinėsime portretus: kokius jausmus ir emocijas jie atskleidžia, kas sustiprina išreiškiamo jausmo įspūdį, kokios spalvos, kokios veido išraiškos. Atliksime atpažinti emocijas padedančias linksmas užduotis, ieškosime tiksliau emocijas nusakančių žodžių. Praktinėje dalyje moksleiviai, atsižvelgiant į jų amžių, kurs skirtingas emocijas atspindinčius nuotaikingus savo portretus (pradinukai) arba emocijas perteikiančius personažus ir iliustruotas jų istorijas – komiksus (vyresnieji)


Paskaita "Šių dienų piratai" skirta supažindinti su smurtu, terorizmu bei nusikalstamumu vandenynuose, aktyvaus piratavimo zonomis, pastarųjų metų piratavimo statistika, apsaugos priemonių metodais. Edukacinės programos "Pažink Rusnę" tikslas - žemėlapio pagalba supažindinti su Rusnės miestelio achitektūros ir technikos lankomais objektais. Ekskursija laivu po Nemuno deltą, Atmatos, Minijos upėmis marštutu Minija-Rusnė-Mingė. Pažintis su laivavedžio profesija vidaus vandenų laivybos taisyklėmis.


Edukacinė paskaita „Dingusio Vilniaus ženklai“ (nuotolinė paslauga)

Nuotolinė edukacinė paskaita bus transliuojama gyvai, pasitelkiant Power Point formatu pristatomą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos vedamos ZOOM platformos pagalba. Paskaitos metu nagrinėsime, kurie senieji Vilniaus senamiesčio objektai neišliko, kurie buvo dalinai konservuoti, o kurie skirtingais amžiais buvo atstatyti. Ieškosime „dingusių“ objektų, jų fragmentų: tik archyvuose ir pasakojimuose išlikusių bažnyčių, rūmų, dvarų, Vilniaus gynybinės sienos likučių. Aiškinsimės, kaip buvo atstatyti Aukštutinės pilies (Gedimino) bokštas ir Žemutinė pilis (Valdovų rūmai), kaip keitėsi pastatų architektūra, jų paskirtis bei miestovaizdis skirtingais amžiais. Svarstysime, kaip galime įprasminti neišlikusius objektus, kaip padaryti juos matomais dabartinei visuomenei. Stebėsime kaip per šimtmečius keitėsi šių objektų svarba vietiniams gyventojams bei esamai valdžiai. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Lietuvos sostinės materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Daugelis mūsų mokame puikiai naudotis kompiuteriais, naršyti internete, kurti asmeninį turinį socialiniuose tinkluose. Tačiau ar žinome, kaip iš tiesų veikia šiuolaikinės informacinės technologijos? Ar galėtume įvairių jutiklių ir mikrovaldiklių pagalba rasti išmanų sprendimą kasdienėms gyvenimiškoms situacijoms? Ar sugebėtumėte nuskraidinti droną ar nuvairuoti robotą iš taško A į tašką B, nesinaudodami nuotolinio valdymo pulteliu? Užsiėmimo metu turėsite galimybę rasti atsakymus į šiuos klausimus, kadangi susipažinsite su „micro:bit“ ar kitokiais įvairiuose įtaisuose (pvz. robotuose ar dronuose) integruotais mikrokompiuteriais, elektronika bei programavimo pagrindais. Tikimės, kad viskas pasirodys kiek paprasčiau nei gali skambėti ir jau po kelių minučių galėsite džiaugtis savo pirmuoju veikiančiu algoritmu bei stebėti užduotį įgyvendinantį kišeninį „micro:bit“ kompiuteriuką, robotą ar droną (pasirinktinai). Edukaciją pratęsime jungdami nesudėtingas elektros grandines, bei programuodami jų veikimą. Taigi gausite ne tik naudingos teorinės informacijos, bet ir galėsite iškart ją panaudoti linksmame interaktyviame užsiėmime. Visos praktinės užduotys bus vykdomos komandose, kuriose galėsite aptarti ir įvertinti įvairiausias ir inovatyviausias kūrybines idėjas bei panaudoti skirtingas informacinių technologijų žinias.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Skaitmeninė kompetencija


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Visata stiklainyje“ supažindina dalyvius su astronomijos mokslu nuo pat jo ištakų – senovės civilizacijų (Egipto, Babilono, inkų, actekų) astronomų atliktų pirmųjų dangaus stebėjimų, atradimų ir iškeltų hipotezių. Pirmųjų astronomijos dokumentų analizė skatina edukacijos dalyvius mokytis įžvelgti juos pasiekiančios vizualinės informacijos kultūrinius kontekstus, įvertinti ryšius tarp mokslo ir meno sąveikos kultūroje. Edukacijos dalyviai praplečia savo akiratį žiniomis apie tarptautinius kosmoso tyrimus ir misijas, astronautikos iškilimą Šaltojo karo kontekste, kosmoso taršą – materialius žmogaus veiklos kosmose pėdsakus. Aiškinant Saulės sistemos planetų sandaros ir išorinių požymių skirtumus, kosmoso kolonizacijos galimybes, ugdomas kūrybinis dalyvių požiūris į juos supantį pasaulį. Edukacijos metu demonstruojama aukštos kokybės originali ETM video medžiaga, skatinanti tolesnį savarankišką domėjimąsį astronomija.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Vilniaus ABC“

ABC – taip vadinasi pirmosios abėcėlės raidės, tos abėcėlės, kurią net ir pirmokas puikiai žino. Įsivaizduokime, jog mūsų miesto istorija – tai visa abėcėlė nuo raidės A iki raidės Z. Labai ilga, turtinga ir paslaptinga istorija, nes mūsų senajam Vilniui jau beveik 700 metų. Ši edukacinė programa, tik pirmoji pažintis su Lietuvos sostine, todėl skirta pažinti tris pirmąsias raideles – ABC. Edukacinės programos tikslas: A – supažindinti su Šventaragio slėniu, seniausių jo gyventojų kasdienybe, papročiais ir tikėjimu. B – valstybės kūrimosi pradžia, jos sostinės Vilniaus gimimu – istorija ir legendomis. C – pristatyti mokiniams valdovus ir jų nuveiktus darbus, kurių dėka Vilnius tapo Lietuvos sostine, klestinčiu miestu, amatų, kultūros ir mokslo židiniu. Kultūrinės edukacinės programos - ekskursijos metu naudojama vizualinė medžiaga (senos nuotraukos, piešiniai, žemėlapiai), mokiniai įtraukiami į edukacinius, teminius žaidimus padedančius suprasti istorinį pasakojimą, tyrinėti, ieškoti pasislėpusių architektūros detalių, sujungti istorijos faktus ir kultūros ženklus į vieną visumą, skatinant vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą. Siekiama žadinti mokinių domėjimąsi praeities reliktais ir archeologiniais radiniais, Vilniaus praeitimi ir dabartimi.


edukacija vyksta Vinco Krėvės -Mickevičiaus memorialiniame muziejuje. Mokinius sutinka persirengusi bobulė, kuri ieško savo anūkėlio. Koks anūkėlio vardas turi atsakyti mokiniai, mindami mįsles ir sudėliodami vardą ANTANUKAS. Vienas iš mokinių pasisiūlo pabūti anūkėliu Antanuku ir padėti bobulei. Mokiniai parodo kaip moka šokti. Tada anūkėlis Antanukas išdalija muzikos instrumentus: akmenukus, dūdeles, lazdyno pagaliukus ir kartu su bobule muzikuoja. Po to vaikai susipažįsta su piemenukų vadu Skerdžiumi. Pasakojama koks jis buvo juokdarys, paskaitoma ištrauka. Skerdžius rinkdavo žoleles ir parnešdavo kaimo moterims, todėl mokiniai išmoks pasidaryti arbatos krepšelius ir susidės arbatą iš trijų žolelių. Kam padovanos nuspręs patys. Kas yra kiškio pyragas prie arbatos sužino paskaitę ištrauką iš ,,Antanuko ryto''. Visi ieško kiškio pyrago, kuris paslėptas krosnyje. Dar pakalbam apie Antanuko baimes ir prisimenam dabartines knygeles apie monstriukus iš Kakės Makės. Tada atsisveikinam.


Viešoji įstaiga Radviliškio rajono amatininkų klubas "Trys karaliai"

Dalyviai supažindinami su natūralaus bičių vašku ir jo panaudojimo būdais. Žvakės nuo seniausių laikų buvo laikomos apsaugos ir dvasingumo simboliu. Jomis mūsų senoliai pasišviesdavo dirbdami įvairius namų ruošos darbus, tikėjo, jog jos apsaugo nuo negandų, blogųjų dvasių, sugeria neigiamą energiją, turi gydomųjų galių. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai sužino žvakės atsiradimo istoriją, su žvakėmis susijusius papročius, žvakių liejimo technologijas ir būdus. Vienas iš žvakių liejimo būdų, kai karštas vaškas yra pilamas ant knato, dalyviai išbando patys.
Praktinio užsiėmimo metu mokiniai  žvakelę susisuka iš natūralaus bičių vaško plokštelės. Taip pat išbando šiuolaikines žvakių gamybos technologijas (karštą vašką pila į silikonines formeles). Uždaviniai – supažindinti: su bičių gyvenimu; su bičių teikiama nauda ir jų produktais; su aviliu, koriu, į kurį
bitės „pila“ savo surinktą medų, duonelę; su bitininko inventoriumi (dūmine, kaltuvu, medsukiu ir t. t.); su seniausiu bitininkystės amatu– žvakių liejimu. Leisti patirti kūrybiškumo džiaugsmą. Ugdomos bendrosios kompetencijos – pažinimo ir asmeninė. Edukacija – tai veikla, kuri teikia relaksuojantį poveikį, nektaro ir pikio kvapas žmogų ramina, jis užmiršta nerimą, jaudulį ir tik jaučia didelį malonumo jausmą uosdamas svaiginančiai kvepiančius medaus korius, vašką. O nuo senų laikų žinomas bitininkystės amatas – žvakių liejimas. Su vaško žvake eidavo tuoktis, vaško žvakelės liepsna palydėdavo Amžinybėn. Nors žvakė senovėje buvo nepakeičiamas šviesos šaltinis, šiuo amatu vertėsi nedaugelis. Ir tai greičiau buvo ne verslas, bet pomėgis. Žvakių liejikų buvo mažai, tačiau žvakės visada turėjo paklausą ir vertę. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai įgis žinių apie paslaptingą bičių gyvenimą, sužinos, kad žvakėms lieti naudojamas bičių vaškas. Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.


P.. Calderon de la Barca – retai šalies Lietuvos teatre statomas
dramaturgas, dabartiniame šalies dramos teatro repertuare reta ir baroko laikotarpio dramaturgijos pastatymų. Pjesė„Gyvenimas-tai sapnas“ pristatoma jaunųjų teatro kūrėjų
akimis. Šiuolaikiniame medijų pasaulyje ypač sunku atskirti realybę nuo sukuriamų pasaulių, taigi įvykių realumo paieškos yra labai svarbi socialinė tematika. O šių dienų žmogui, daug laiko praleidžiančiam virtualiame pasaulyje – kur yra realybė, o kur sapnas? Spektaklį kuria ryškūs Lietuvos teatro menininkai: Gediminas Rimeika, Agnė Matulevičiūtė, Sandra Straukaitė, Agnė Zabotkaitė, Laurynas Jurgelis, Simonas Dovidauskas, Žygimantė Jakštaitė, Vygandas Vadeiša, Povilas Jatkevičius, Algirdas Dainavičius.


Šešėlis – reiškinys, su kuriuo susiduriame kasdien. Tačiau ne kasdien jį bandome prisijaukinti. Edukacijos metu mokiniai galės įsisiausti į šešėlių pasaulį – susipažinti su šešėlių teatru, jo pagrindiniais akcentais ir atributais. Taip pat jie sužinos keletą būdų, kaip pasidaryti šešėlių teatro sceną, lėles ir figūrėles bei kitus rekvizitus. Pasitelkę paprastas priemones mokiniai galės sukurti individualias šešėlių teatro lėles. Pasigaminę lėles mokiniai taps šešėlių teatro aktoriais – pagal parengtą scenarijų vaidins šešėlių spektaklyje!


Edukacinė programa „Bitės liemuo, lino gelmuo“ (3 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti  moksleivių domėjimąsi bitininkystės tradicijomis, bendruomeniniais papročiais. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti bitininkystės tradicijas, pristatant šio amato puoselėtojus, tęsiančius vietinių amatų tradicijas, pritaikančius jas šiandienos  poreikiams. 2. Supažindinti mokinius su XIX a. pab. – XX a. pr. apšvietimo priemonėmis Lietuvoje. 3. Sudominti mokinius bičių gyvensena, šeimos struktūra, jos narių funkcijomis. 4. Skatinti tyrinėti ir vartoti bičių produktus. 5. Mokytis lieti žvakes senuoju mirkymo būdu arba  su forma. 6. Formuoti mokinių ekologinį  sąmoningumą.
Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės kultūros apšvietimo priemonėmis: demonstruojamas žibinčius, žibalinės lempos, žibintai, įvairių formų žvakidės ir žvakės. Diskutuojama apie bičių svarbą žmonijai, apie žmogaus vykdomą veiklą ir jos padarinius vabzdžiams. Demonstruojamas video siužetas/pasakojimas „Bitininko užrašai". Užsiėmimo dalyviai supažindinami su bičių šeimos struktūra, bičių namais ir darbais. Aiškinamasi, kada bitė vadinama avilio, lauko bite, kada ji gali tapti sargybine ir žvalge. Tyrinėjami bičių produktai: žiedadulkės, bičių pikis, bičių duonelė, vaškas. Bitininkystės verslas pateikiamas kaip svarbus kaimo kultūros verslas, kur kas svarbesnis negu uogavimas, grybavimas ar net medžioklė. Iš natūralaus vaško liejamos žvakės senuoju mirkymo būdu arba su forma. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas. Siekiamas poveikis: mokiniai susipažins su senaisiais lietuvių verslais, apšvietimo priemonėmis, bendruomeniniais bitininkystės papročiais ir jų kaita, pagamins tradicinį dirbinį, formuos ekologines nuostatas. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


„Puikusis virėjas“, arba naujoji prancūziška virtuvė Lietuvos dvaruose XVIII amžiuje

1730–1750 m. Prancūzijoje įvyko gastronominė revoliucija. Prancūzų virėjai deklaravo senųjų kulinarinių tradicijų atsisakymą ir naują patiekalų ruošimo būdą vadino naujuoju arba moderniuoju. Naujoji prancūziška virtuvė pripažinimo sulaukė ir Abiejų Tautų Respublikoje – 1783 m. buvo išversta ir kelis kartus išleista naujosios prancūziškos virtuvės knyga „Puikusis virėjas“ (Kucharz doskonały, versta iš La Cuisini?re bourgeoise). Panemunės pilies erdvės – puiki vieta gastronominei diskusijai. Čia XVIII amžiaus antroje pusėje buvo įrengtas vienas pirmųjų šalyje valgomųjų, šalia jo – patalpa indams laikyti (vad. kredensas), taip pat buvo įrengta ir nauja virtuvė. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su XVIII amžiaus gastronominėmis idėjomis, jų atgarsiais Lietuvoje, apžiūrės valgomąjį, tarnybines liokajų patalpas, istorinę XVIII amžiaus virtuvę ir archeologinius radinius susijusius su valgymo kultūra. Įgytų žinių prireiks atliekant pateiktą užduotį – padengti stalą pagal prancūzišką paprotį. Edukacinės veiklos dalyviai ne tik susipažins su Panemunės pilimi, Apšvietos epochos gastronominėmis idėjomis, bet ir mokysis interpretuoti, lavins bendros, draugiškos veiklos komandoje be smurto ir patyčių įgūdžius, turės galimybę saviraiškai ir patirs pažinimo, kūrybos džiaugsmą.


V. Tichonovičius "Su sraige aplink pasaulį" (Teatre)

Panevėžio lėlių vežimo teatro spektaklis V. Tichonovičius „Su sraige aplink pasaulį“, rež. K.Grosmanas - bendras projektas su ukrainiečių kūrėjais. Edukacinio lėlių teatro spektaklio stilistika - romantinis realizmas. Stilistika pasirinkta atspindėti pasakojimo lyriškumą – idealaus pasaulio ieškojimą ir spektaklio personažų ieškojimų atradimo jausmą, kad idealiai gražų pasaulį kuriame patys – pasaulyje grožio matome tiek, kiek patys esame gražūs. Spektaklis ugdo vaikų savęs ir pasaulio pajautimą, emocinį intelektą ir atsakomybę kurti pasaulį, tokį kokį jį norime matyti – ugdo kritinį mąstymą.


Programa lavina kūrybinį mąstymą (verbalinį ir neverbalinį). Siekiama dalyvius sudominti, skatinti ieškoti, smalsauti, tyrinėti, kurti naujas asociacijas, laisvai ir nestereotipiškai reikšti mintis, lavinti vaizduotę. Visą informacija pateikiama žaidimo forma, taip ji geriausiai įsimenama. Žaisdami vaikai jaučiasi laisvi ir būna labai imlūs, kartu ugdomi darbo grupėse įgūdžiai


Sukurk savo skrendančios raketos modelį: astronautika Lietuvoje (5-8 kl.)

Ką žinote apie kosmosą bei raketas? Ar esate pagalvoję kaip astronautai saugiai pasiekia kosmoso erdvę? Kaip manote kokią įtaką padarė dizaineriai ir inžinieriai astronautikos istorijoje? Ar kada nors teko gaminti raketą? Šios edukacijos metu paieškosime atsakymų į šiuos ir kitus svarbius klausimus, pasigaminsime raketos modelį ir išbandysime jį paleisdami į orą!


Šešėlių teatras „Kokius padavimus apie Druskininkus kužda šešėliai?“

Kuriant muziejaus ir lankytojo ryšį svarbi ne tik įvairiapusė žodinė informacija, bet ir emocinį įspūdį sustiprinančios priemonės: reginys, muzika, garsas, įspūdis, lytėjimas, erdvė, bendravimas, kiti patrauklūs ekspozicijos pateikimo būdai. Lietuvoje, kaip ir kitose Europos šalyse, pagrindiniai edukacijų vartotojai yra mokiniai. Norėdami muziejų padaryti patrauklų ir ikimokyklinukams, auginti lankytojų kartą, siūlome edukaciją, patrauklią ir jaunesnio amžiaus vaikams. Ši edukacija pritaikyta tiek mažamečiams nuo 3 metų, tiek pradinių klasių mokiniams. Edukacijos tikslas – žaismingai ir patraukliai mažuosius muziejaus lankytojus supažindinti su Druskininkų ir jų apylinkių istorija per padavimus. Plėsti jų pasaulėžiūrą, kūrybiškumą, ugdyti socialines kompetencijas, emocinį intelektą, kritinį mąstymą bei sąmoningumą. Edukaciniame užsiėmime mokiniai per trumpą pasakojimą su piešiniais bus supažindinami su lėlių ir šešėlių teatro istorija bei Druskininkuose buvusiu teatru, taip pat sužinos, kas yra padavimas. Antroje dalyje mokiniai žiūrės vieną mini šešėlių teatro spektaklių, kurį patys pasirinks iš siūlomų padavimų. Spektaklio metu išgirs ir pamatys vieną iš Druskininkų apylinkių įžymybių atsiradimo įstorijų. Po trumpo aptarimo bus praktinis užsiėmimas – judančių šešėlių lėlyčių gamyba ir vaidinimas, jame vaikai susiskirsto į grupes, sugalvoja naratyvą, pasigamina lėles ir suvaidina mini spektaklį savo draugams; 1, 2 klasių mokiniams ir sunkiau dirbantiems savarankiškai bus pateikti trumpi pasakojimai ir lėlių šablonai, kuriuos pasirinkę galės suvaidinti draugams. Visiems vaikams įgyvendinti savo sumanymus padės edukatorė. Paskutinė dalis – tai refleksija: vaikai vertina vieni kitų darbus, išryškina stipriąsias spektaklių puses bei pasako objektyvias pastabas


Lėlių teatro spektaklis „Aš - Romeo, tu - Džuljeta“

Novatoriška Viljamo Šekspyro tragedijos „Romeo ir Džuljeta“ interpretacija nukels žiūrovus į vasaros savaitgalį miške įsikūrusią šeimų stovyklą, kur liepsnoja aistros ir mezgasi drama su komedijos elementais. Kauno lėlių teatro aktoriai atvirojo teatro forma sužais ir net sugros vienos žinomiausių V. Šekspyro dramos variantą, kuris, pasirodo, įmanomas ir mūsų laikais. Savitos stilistikos ir netikėtų sprendimų žadama kiekvienoje spektaklio scenoje. Spektaklio „Aš – Romeo, tu – Džuljeta“ režisieriaus R. Lažaunyko teigimu, nors tekstai ir siužetas spektaklyje stipriai keitėsi, kūrybinė komanda neturėjo tikslo darkyti klasikinės V. Šekspyro dramaturgijos, bet priešingai, su didele pagarba skolinasi jo tekstus, cituoja, žaidžia literatūros klasiko sukurtose aplinkybėse, konstruodami savitą spektaklio pasaulį, pripažindami, jog ši tragedija itin aktuali ir šių dienų jaunam žmogui. Pastatyme naudojamos lėlės sukurtos „mapetų“ principu, tai yra, rodančias mimiką lėles. Jos išraiškingos, galinčios papasakoti istoriją ir yra lygiavertis partneris gyvo plano aktoriui. Šios stilistikos lėlės pasirinktos sąmoningai, siekiant sukurti atpažįstamumo efektą jaunajam žiūrovui (mapetai daugeliui pažįstami iš TV šou laidų), tuo pačiu stengiantis atskleisti lėlių teatro žanro subtilumą ir grožį, kuomet lėlė scenoje gali būti net išraiškingesnės nei gyvojo plano aktorius. Spektalio sukūrimą inspiravo ilgametė režisieriaus R. Lažaunyko darbo patirtis paauglių vasaros stovyklose: „supratau, kad šiuo metu noriu kurti jiems apie tai, kas vyksta einamuoju laiku – meilę, įsiplieskiančią kaip žaibas, ir jos mirtį, stovyklai pasibaigus.“ Pastatyme taip pat akcentuojamos draugystės, kartų ir šeimos santykių, nesusikalbėjimo ir vienišumo temos. Spektaklio kūrybinės gupės tikslas – skatinti jaunus žmones neužsisklęsti, nesirinkti drąstiškų problemų sprendimo būdų, ieškoti išeities taškų ir galimybių, susidūrus su sudėtingomis gyvenimiškomis situacijomis.


Kur anksčiau tekėjo Vilnelė? Iš kur atsirado siaurų senamiesčio gatvelių pavadinimai? O kaip pastatyti gotikinį pastatą? Ekskursija vaikus supažindins su įdomiausiais istorinio Vilniaus akcentais. Maršrutas driekiasi senamiesčio aikštėmis ir gatvelėmis apžiūrint svarbius istorinius pastatus (Valdovų rūmus, Katedrą, Universitetą…) bei užsukant į jaukius senojo Vilniaus kiemelius. Pasivaikščiojimas kupinas įtraukiančių veiklų ir patirčių: tyrinėtojo lupa priartina mažiausias pasislėpusias architektūros detales, technologijų pagalba prabyla skulptūros, o kąsnelis žydų duonelės papasakoja apie daugiakultūrį miestą. Po ekskursijos taip pat laukia specialios senamiesčio tyrinėjimams skirtos iliustruotos užduotys, kurias atlikdami vaikai galės įtvirtinti ir papildyti pasivaikščiojimo metu įgytas žinias. Ekskursija gali vykti lietuvių, rusų ir anglų kalbomis.


Scenarijaus autorė ir režisierė - Danutė Cikanaitė. Kompozitorius - Aras Žvirblys. "Kalėdinė pasaka" - tai linksma istorija apie niurzgalę Raganaitę ir Klouną. Raganaitė, pametusi savo stebuklingos šluotos ražą, slampinėja visur jo ieškodama ir sutinka Klouną Širduką, kuris yra labai nusiminęs ir nelaimingas, nes pabudęs neberado savo cirko. Nors iš pradžių jie pykstasi, tačiau Kalėdinės dvasios paveikti, susidraugauja, o Raganaitė netgi pažada suradusi savo stebuklingąjį ražą, nuskraidinti Klouną Širduką į cirką. Tik ar pavyks? Ir kokie dar nuotykiai jų laukia? O gal padės Kalėdų Senelis? Viso spektaklio metu vaikai įtraukiami į spektaklį - moko Klouną dainuoti, padeda Raganaitei prisiminti burtažodžius, ploja ir dainuoja kartu su personažais. O Kalėdų Senelis iš tolimosios Laplandijos atveža ne tik žaidimų ir dovanų, bet net ir sniego.


Viešoji įstaiga Gyvenimo ir tikėjimo institutas

Edukacijos pradžioje dalyviai apžiūrės turtingo kauniečio 15 a. pabaigoje statytą namą, dabar vadinamą Perkūno namu. Jiems bus trumpai pristatytas šio namo istorinis kontekstas: kad namas galėjo būti nuomojamas Hanzos sąjungos kontorai, kad 1546 m. jame apsigyveno miesto burmistras - pirklys Bernardas Bitneris ir kuo jis vertėsi. Toliau dalyviai žais realią veiklą atkuriantį žaidimą, kuris padeda suprasti kaip vyksta gamyba ir prekyba bei kaip kuriamas bendrasis gėris. Dalyviai, suskirstomi į skirtingų šalių miestų amatininkų gildijas, gamina prekes ir stengiasi jas parduoti. Žaidimo metu dalyviai patirs, kaip organizuoti darbus, kas labiausiai motyvuoja kūrybai, darbui, kaip motyvuoti kitus komandos dalyvius. Aptarsime kaip sekėsi siekti tikslų, ką galime pritaikyti savo aplinkoje bei mokykloje, kokie kiekvieno dalyvio talentai.


Edukacinė programa "Lituanicos" skrydis per amžius atminty"

Visi žinome, kas tokie buvo Steponas Darius ir Stasys Girėnas. O ką galime pasakyti apie šių lakūnų gyvenimo vingius ir jų legendinio skrydžio detales? Kiek kainavo lėktuvas? Kaip sekėsi ruoštis skrydžiui? Kas vis dėlto nulėmė katastrofišką skrydžio baigtį? Į šiuos ir daugybę kitų klausimų atsakys interaktyvus žaidimas „Skrydis per Atlantą“. Kiekvienas galėsime į rankas imti planšetinį kompiuterį ir stebėti pilotų dialogus, krautis daiktus į lėktuvą, užvėsti „Lituanicos“ variklį ir skristi per vandenyną. To per maža? Ne bėda! Geriau skrydį suprasti padės autentiškos „Lituanicos“ nuolaužos ir išlikę asmeniniai lakūnų daiktai, kuriuos galėsime apžiūrėti sužaidę žaidimą.


Animacijos triukai - sužinok ir pamatyk!

Nuo pat neatmenamų laikų žmonės troško atgaivinti piešinius. Optinių triukų pagalba jie sukurdavo stulbinančią iliuziją. Įdomiausi animacijos atsiradimo ir vystymosi faktai, animacijos triukai, optiniai žaislai ir kaip juos pasigaminti namuose, moksleivių sukurti animaciniai filmukai, pasirinkto animacinio filmo žiūrėjimas kino salėje ir jo aptarimas – visa tai edukacijos „Animacijos triukai – sužinok ir pamatyk!“ metu. Edukacijos metu moksleiviai susipažins su animacijos raidos istorija, išmoks skirti animacijos žanrus, praplės savo kultūrinį akiratį, ugdys kūrybiškumą, mokysis analizuoti, kritiškai mąstyti, diskutuoti. Iš anksto bus galima pasirinkti norimą žiūrėti animacinį filmą iš pateikto sąrašo.


Nuo plokštumos iki erdvinių formų (nuotolinė paslauga)

Popierius buvo išrastas Kinijoje maždaug 105 mūsų eros metais, o popieriaus lankstymo menas greičiausiai atsirado netrukus po to. Ir popierius, ir popieriaus lankstymas netruko paplisti visame pasaulyje skirtingomis formomis ir skirtingais pavadinimais. Iš pirmo žvilgsnio paprastas popieriaus lankstymas gali tapti rimtu iššūkiu. Šios edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai išgirs vaizdžiai ir atraktyviai papasakotą popieriaus atsiradimo istoriją. Moksleiviai susipažins su erdvinių figūrų iš popieriaus formavimo principais, galimybėmis bei panaudojimu skirtingose meno ir dizaino srityse. Moksleiviai pamatys, kaip iš popieriaus lapo gimsta erdvinė skulptūra. Moksleiviai pakartos ir matematines žinias: simetriją, atstumus, proporcijas, geometrines formas ir kt.


Žmogus ir gamta – natūralūs ir mūsų sukelti pavojai (Nuotolinė paslauga)

Kviečiame į paskaitą, kurioje susipažinsime su unikalia mūsų planeta. Žemė yra unikali dėl joje egzistuojančio skysto vandens, gyvybės ir protingos civilizacijos. Kokie pavojai slypi gamtiniuose procesuose, kaip jie nulemia kultūrinę ir civilizacinę raidą bei kaip šie pokyčiai gali vykti ateityje? Kokį pavojų kelia žmogaus veikla, o gal kažkur mes ją pervertiname? Štai šiuos svarbius reiškinius aptarsime nuotolinėje paskaitoje. Siekiame, kad auganti karta nenutoltų nuo gamtos, suprastų ir išmoktų vertinti ją bei joje vykstančius reiškinius, domėtųsi savo aplinka, ištekliais, rūpintųsi jų išsaugojimu. Nuo to priklauso ir viso pasaulio kultūriniai pokyčiai.


Edukacinių užsiėmimų metu bitučių 'Blue-Bot" pagalba vyks interaktyvi kelionė po Šilutės kraštą, aplankant architektūros ir kultūros objektus, dalyvaus viktorinoje, gilins žinias Tokiu būdu bus mokomasi programavimo ir iššifravimo principų ir pradmenų, plečiamos matematinės žinios, ugdomi skaičiavimo įgūdžiai, vystomas loginis bei erdvinis mąstymas, kūrybingumas. Programuodami vaikai bendraus, tarsis, diskutuos, bendradarbiaus tarpusavyje, dirbs grupėse, tyrinės, skaičiuos, mokysis susikaupti, atlikti veiksmus pagal tam tikras sekas, spręs problemas, analizuos, planuos veiksmus į priekį. Šios naujovės dėka užsiėmimas tampa įdomus, įvairesnis, kūrybiškas, nenuobodus, jame gali dalyvauti įvairių gebėjimų ir sunkumų turintys vaikai.


Edukacinio užsiėmimo dalyviai supažindinami su unikaliais XIX a. pab.–XX a. pr. augalų plakatais bei pasirinktų augalų dalimis. Paslaugos tikslas – supažindinti mokinius su augalų dalimis, pasitelkiant plakatus, muliažus ir kitus demonstracinius objektus bei įvirtinti įgytas žinias, spalvinant augalų dalis. Uždaviniai: 1. Pristatyti edukacinės programos dalyviams pasirinktų augalų dalis. 2. Naudojantis paveikslais, muliažais, demonstraciniais objektais išsiaiškinti augalų organų veiklą. 3. Išsiaiškinti, kaip augalai savo kūno sandara yra prisitaikę prie gyvenimo sąlygų. 4. Supažindinti su augalų dauginimusi. 5. Tyrinėti ir piešti augalo dalis. Edukacinės programos turinys ir metodai, remiantis Bendrosiomis biologijos ir dailės ugdymo programomis yra pritaikyti 1 – 4 kl. , 5 – 8 kl. mokiniams.


Asambliažo kūryba – puikus įrankis ir įrodymas, kaip saugant aplinką, galima tuo pačius daiktus prasmingai panaudoti kelis kartus. Šio edukacinio užsiėmimo tikslas – prisidėti prie laisvai kuriančios asmenybės, diegti tvarumo principą, skatinti būti mažesniais vartotojais – didesniais kūrėjais. Tvarus pasaulis neįmanomas be darnios asmenybės. Meno aplinka yra puiki erdvė nurimti, pažinti save ir auginti vidinės pilnatvės jausmą. Teorinėje užsiėmimo dalyje bus pristatytos dailininko Alfonso Čepausko galerijos ekspozicijos, analizuojami eksponuojama lakštinė ir mažoji grafika, iliustracijos ir ekslibrisai, kamerinės medžio ir mažosios metalo bei miniatiūrinės akmens skulptūros, eskizai, tapyba ir kitokie meno žanrai, autoriniai, personalinių parodų ir kiti leidiniai, aptariama ši daugiaplanė autoriaus kūryba. Taip pat bus supažindinama su asambliažo technika, atskleidžiamas grafikos technikų išskirtinumas ir modernumas. Praktinėje edukacijos dalyje dalyviai patys taps menininkais ir kurs asambliažą, suteikiant nevaržomą kūrybinę laisvę ir išlaisvinant vaizduotės klodus. Dalyviai ant gautos plokštumos klijuos daiktus, naudos spalvų paletę nemeniniams objektams, taip suteikdami daiktams kitą prasmę meno kūriniuose, kuriuos analizuos neapsiribojant išankstinėmis nuostatomis. Sukurtas asambliažas, praplės suvokimą apie meninę vertę, kūrybinį potencialą ir kiekvieno dalyvio išskirtinį savitumą.


LEGO kūrybinė laboratorija: Kelionė aplink pasaulį! tai yra nuotaikinga, pilna įspūdžių kelionė po žymiausius Pasaulio ir
Lietuvos architektūrinio paveldo objektus - Trakų pilis, Gedimino bokštas, Egipto piramidės, Didžioji Kinijos siena, Eifelio
bokštas, Auksinių vartų tiltas ir kt. Iš viso 30 architektūrinio paveldo objektų. Kelionės metu vaikai susipažins ir praktiškai
išbandys architekto, dizainerio profesijas, sužinos apie paveldosaugininko profesiją. Naudojant LEGO ir LEGO DUPLO
statys žymiausius Lietuvos ir pasaulio architektūros objektus. Šis užsiėmimas plečia vaikų kultūrinį sąmoningumą kartu
lavina 21 amžiaus įgūdžius: bendradarbiavimas, komunikacija, kūrybingumas, kritinis mąstymas ir problemų sprendimas.


Ozobot robotų kelionė: Lietuvos pilys ir dvarai

Veiklos aprašymas: Lietuva turtinga pilimis, dvarais ir gyvais istorijos pėdsakais. Dvarai ir valstybės galybę menančios pilys yra turtingos Lietuvos istorijos liudininkai. Edukacijos metu mokiniai su interaktyviu Ozobot robotu keliaus po Lietuvos žemėlapį, aplankys gražiausias Lietuvos pilis ir dvarus. Praktinė, pažintinė veikla: pirmiausia mokiniai išmoks koduoti mažą, bet labai protingą Ozobot robotą. Robotas geba sekti linijas ir atpažinti spalvas, parinkus tinkamą spalvų kodą galima valdyti roboto kryptis ir veiksmus. Išmokus valdyti robotą, mokinių komanda gaus didelį Lietuvos žemėlapį, kuriame bus sužymėti miestai ir ten esančios pilys, dvarai. Mokinių komanda turės pasirinkti, kokias nori aplankyti pilis ir sudaryti kelionės maršrutą. Užkoduotas robotas seks sudarytus maršrutus, aplankys Lietuvos pilis ir dvarus. Atvykus iki lankytino objekto reikės susirasti kortelę su pilių nuotraukomis ir aprašymais. Kiekviena grupė sudarys skirtingą maršrutą, todėl visiems bus įdomu pasiklausyti visų grupių pristatymų. Užsiėmimo metu ugdomos socialinės ir pažintinės kompetencijos. Mokiniai žaisdami su Ozobot robotu ne tik sužinos daug įdomios informacijos apie Lietuvos pilis ir dvarus, bet mokysis dirbti komandoje, bendradarbiauti, siekti bendro tikslo, dirbti kartu pagal aptartas taisykles. Tikslas: supažindinti mokinius su Lietuvoje esančiomis pilimis ir dvarais bei nurodyti šių statinių vietą Lietuvos žemėlapyje.


Edukacinis spektaklis “Iškyla su muzika“ (išvažiuojamasis)

Spektaklis skirtas prisiminti, pasidžiaugti ir pasididžiuoti geriausiais lietuvių kompozitoriais, kūrusiais ir rašančiais muziką KVLT teatro spektakliams 1968m. – 2008m. periode. Spektaklyje skambanti muzika vaizdžiai atskleidžia ir išryškina skirtingą stilistikos ir muzikos išraiškos priemonių įvairovę. Spektaklyje panaudota archyvinė medžiaga iš spektaklių, kuriems muziką sukūrė kompozitoriai: Eduardas Balsys, Benjaminas Gorbulskis, Mindaugas Urbaitis, Giedrius Kuprevičius, Faustas Latėnas, Algirdas Martinaitis, Vidmantas Bartulis.
Siužetinė spektaklio dalis,
 tai istorija apie du draugus (kolegas), garso operatorius iš Lėlių teatro, kuriems nutinka sėkmė teatro rūsyje atrasti seniai pamirštus, tačiau labai vertingus archyvinius įrašus ir senąją aparatūrą... Juodu leidžiasi į iškylą valtimi, su mintimi gamtos prieglobstyje, ramiai, niekam netrukdant pasimėgauti ir pasiklausyti kokį „lobį“ jie atrado.. Įvykiams vystantis užsimezga „atsitiktinis „ ryšys su ant kranto esančiais „žiūrovais“ ( tikrąja publika ).
Įvairiose vaidybinėse scenose iš senųjų spektaklių, naudojamos originalios, autentiškos lėlės. Taip pat skamba ir „gyvai“, aktorių atliekama muzika.


Edukacinė programa „Žąsies plunksna ant beržo tošies“

Pakruojo rajono savivaldybės Juozo Paukštelio viešoji biblioteka

Ar žinojote, kad Pakruojo Juozo Paukštelio viešosios bibliotekos VAIKŲ ERDVĖJE veikia „senosios gadynės“ mokykla? Tik šioje mokykloje galėsite rašyti, piešti ant beržo tošies. Pateksite į tamsią patalpą, apšviestą tik žvakių šviesa. Jums bus pasiūlyta patirti vieną iš ano meto bausmių – paklūpėti ant kampe supiltų žirnių. „Žąsies plunksna ant beržo tošies“ – originali edukacinė programa. Smalsu? Kviečiame apsilankyti.


Literatūrinis - edukacinis užsiėmimas „Sename dvare“.

Literatūrinis - edukacinis užsiėmimas Sename dvare - tai kūrybinė kelionė seno Užvenčio dvaro liepų alėja, Ventos pakrante, vietomis, kuriose prasidėjo rašytojos Marijos Pečkauskaitės - Šatrijos Raganos kūrybinis kelias. Keliaujant parko takeliais, kuriais daugiau kaip prieš šimtą metų vaikščiojo rašytoja, kelionė, galima atpažinti vietas, aprašytas jos žymiausioje apysakoje „Sename dvare“ ir suvokti, kad „Sename dvare“ vaizduojama erdvė nėra tik veiksmo vieta, bet turi daugialypę reikšmę. Apsilankymas apysakos „Sename dvare“ veiksmo vietoje pagilins žinias apie šį kūrinį, sukonkretins apysakos veikėjus. Leis aiškiau, įdomiau ir efektyviau nagrinėti kūrinį, nes jis taps artimesnis, labiau atpažįstamas ir vertinamas. Edukacinio užsiėmimo I dalis. Dalyviai supažindinami su rašytojos Marijos Pečkauskaitės – Šatrijos Raganos biografija, asmenybe, jos dvasinėmis vertybėmis ir muziejuje esančia jos gyvenimo ir kūrybos ekspozicija. II dalis. Dalyviai, naudodamiesi užduočių lapais su literatūrinių kūrinių ištraukomis, identifikuoja Šatrijos Raganos kūrinius ir juose vaizduojamas Užvenčio dvaro erdves natūroje. III dalis. Dalyviai, naudodami retą grafikos techniką – monotipiją, ant popieriaus lapo atsispaudžia tapybą ir piešinį primenantį, nenuspėjamą ir vienetinį Užvenčio dvaro vaizdo atspaudą.


Tikslas – supažindinti ugdytinius su gyvulių ganymo ir išginimo į lauką (Jurginių, Jorės)  papročiais bei tradicijomis, piemenukų muzikos instrumentais, ugdyti  kalbinį, emocinį potencialą, populiarinti žodinę lietuvių  liaudies kultūrą – paukščių garsų pamėgdžiojimus, piemenukų užkalbėjimus, daineles. Uždaviniai: atskleisti Jurginių (Jorės) šventės archajiškumą ir kaitą; apeigų ir papročių semantiką; paaiškinti augalų ir simbolinių veiksmų paskirties papročiuose, sinkretiškumą.
Metodai, priemonės.    Pasakojimo.. Programa įgyvendinama programos vedėjai pasakojant;
 Demonstravimo- susipažinimo. Rodomi mediniai savaskambiai lietuvių liaudies muzikos instrumentai, klausomasi jų skambesio, aptariamas garso intensyvumas ir tembras. Vaikui duodama pačiam išgauti garsą. Rodomi pučiamieji liet. liaudies instrumentai – lumzdelis ir kerdžiaus ragas. Vedėja jais groja.
Meninis – žaidybinis. Vaikai mokosi lietuvių liaudies piemenukų dainų, eina ratelius. Programa, esant geram orui, vyksta etnografinės sodybos parke, šalia kluono. Vaikams papasakojama apie Jurginių ir ganiavos tradicijas. Aiškinama, kodėl po slenksčiu dedami margučiai (joručiai, jurgučiai) ir užrakinta senovinė spyna. Pasakojama , kodėl gyvuliai, prieš išgenant aprūkomi Verba (rodoma Verba) ir kodėl Verbą sudaro būtent tokie augalai.
Toliau vaikai aktyvinami: žaidžiami žaidimai, einami rateliai.
Parodomi muzikos instrumentai:  vienais muzikuojama, kitų – siūloma pasiklausyti. Dainuojamos piemenų dainelės, mokomasi paukščių garsų pamėgdžiojimo, gyvulių erzinimo formulių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Spektaklis "Kurmio Zigmo kelionė po pasaulį" (Išvažiuojamoji)

Scenarijaus autorė - Gintarė Dobilaitytė, kompozitorius - Aras Žvirblys. "Kurmio Zigmo kelionė po pasaulį" - tai spektaklis vaikams, kuris smagiai supažindins su įvairiomis pasaulio šalimis. Senas kurmis Zigmas, prisiklausęs žvirblių čiauškėjimo apie platųjį pasaulį, sumano susirasti sau geresnę šalį gyventi. Jis nusirausia į Japoniją, Argentiną, Vokietiją ir pas Amerikos indėnus, tačiau niekur nepritampa, iš kai kurių vietų vos sveiką kailį išnešdamas vis liūdnesnis keliauja toliau, kol pagaliau sugrįžta į Lietuvą. Ir tik grįžęs namo supranta paprastą tiesą – visur gerai, bet namuose geriausia. Spektaklis ne tik nuotaikingai supažindina su įvairiomis šalimis, jų tradicijomis ir papročiais, bet ir ugdo patriotiškumą, bei atskleidžia, kad iliuzijų vaikymasis gali atnešti nusivylimą ir reikia labiau vertinti tai ką turime.


Užsiėmimas – tai edukacinis žaidimas muziejaus ekspozicijoje, kurio metu pagal specialiai sukurtą kelionės knygelę „Su Vyčio ženklu“ (pritaikytą skirtingiems amžiaus tarpsniams) bei edukatoriaus pasakojimą mokiniai ieško atsakymų į užduočių knygelėje pateiktus klausimus. Analizuodami Vyčio simbolio kaitą nuo gotikos iki baroko, edukacinio žaidimo dalyviai susipažins su Vyčio – vieno seniausių valstybės herbų – istorija, išsiaiškins, kodėl pagrindine herbo figūra tapo raitelis, sužinos, kokių pavidalų jis įgydavo įvairiose epochose. Užsiėmimo pabaigoje kartu su edukatoriumi pasitikrinami surasti atsakymai ir išsprendžiamas kryžiažodis, leidžiantis sužinoti šiandienį Lietuvos herbo vaizdinį sukūrusio dailininko pavardę.


Kauno miesto širdis – Rotušės aikštė – saugo ne vieną paslaptį, o jas atskleisti padės aikštę apjuosę istoriniai pastatai. Edukaciniame užsiėmime sužinosite, kuriame iš jų Adomas Mickevičius lankė savo merginą, kur buvo apsistoję net trys imperatoriai ir kur Kaune yra „Mažasis Vatikanas“. Vėliau šios žinios pravers komandiniame orientaciniame žaidime Kauno Rotušės aikštėje. Po užsiėmimo moksleiviai gebės atpažinti šešis Kaunui reikšmingus pastatus, žinos jų istorinį kontekstą, gebės įvardinti paskirtį skirtingais istoriniais laikotarpiais, galės įvardinti istorines Lietuvos asmenybes, gyvenusias ar dirbusias šiuose pastatuose; pagilins komandinio darbo įgūdžius. Užsiėmime, atsižvelgiant į 8-10 kl. mokinių gebėjimus, pasitelkiama sudėtingesnė mokslinė kalba nei jaunesnių klasių mokiniams, užsiėmime skatinama diskutuoti, mokiniai kviečiami papildyti edukatorių turimomis žiniomis apie aptariamus pastatus ar asmenybes. Svarbu: užsiėmimui reikalingi keli išmanieji telefonai. Dėmesio: Kadangi užsiėmimo praktinė dalis vyksta lauke, jis yra priklausomas nuo meteorologinių sąlygų. Rekomenduojame užsiėmimą užsakyti šiltuoju metų laikotarpiu. Esant poreikiui edukacinį užsiėmimą pritaikyti vaikams su proto negalia, apie tai informuokite užsakymo formoje.


Edukacija "Šių dienų piratai" (Nuotolinė paslauga)

Pamoka "Šių dienų piratai" skirta supažindinti su smurtu, terorizmu bei nusikalstamumu vandenynuose, aktyvaus piratavimo zonomis, pastarųjų metų piratavimo statistika, apsaugos priemonių metodais (kapitono pasakojimas ir skaidrių demonstravimas). Edukacinės programos "Pažink Rusnę ir Minijos kaimą" tikslas - žemėlapio, video įrašų pagalba supažindinti su Rusnės miestelio, Minijos kaimo achitektūros ir technikos lankomais objektais. Pažintis su Nemuno delta, Atmatos, Minijos upėmis marštutu Minija-Rusnė-Mingė (video įrašas).


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija Bernardinų kapinėse "Mokslo veikėjai, kariai ir vilniečiai"

Edukacinė programa vyks antrose pagal senumą Bernardinų kapinėse, įsikūrusiose Užupyje, nuostabios gamtos prieglobstyje – skalaujamame Vilnelės vandenų. Edukacinės programos tikslas supažindinti dalyvius su Bernardinų kapinių istorija, topografija. Aplankyti čia palaidotų miestui ir šaliai nusipelniusių žmonių kapus, susipažinti su šių žmonių nuveiktais darbais ir vingiuotais likimais. Gyvai tyrinėjant Bernardinų kapinių aplinką, gilinti moksleivių žinias antkapinių paminklų stilių įvairovėje: šeimų koplyčios, kolumbariumai, sarkofagai, obeliskai, angelų ir šventųjų skulptūros. Gebėti juose rasti paslėptas menines detales ir senuosius įrašus. Šios programos metu mokiniai įtraukiami į mokymosi procesą, supažindinami su Lietuvos istorinėmis asmenybėmis, kapinių architektūriniu paveldu, tai padės mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir bendrąsias kompetencijas bei ugdyti pilietinį ir kultūrinį – istorinį sąmoningumą. Istorinis pasakojimas papildytas vizualine medžiaga – senovinėmis nuotraukomis, citatomis, muzikiniais intarpais. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


VU Šiaulių akademijos Botanikos sodas kviečia smalsius vaikus susipažinti su gamta ir augalais. Lietuviai nuo seno jautė sakralų ryšį su visata ir nuolat save laikė nedalomu sudėtingos gamtos mechanizmo sraigteliu. Šios edukacijos metu papasakosime daugybę augalų istorijų: kodėl šermukšnio bijo raganos ir velniai, ar papartis turi žiedą tik literatūroje ir pasakojimuose ir kt.. Padiskutuosime, kaip nesuardyti tūkstančiais ryšių susietos ir nuo neatmenamų laikų gyvuojančios gamtos ir žmogaus draugystės, o atvirkščiai kai palaikyti darnųjį vystymąsi, kultūros istorijos atmintimi, kuriai neįkainojamos įtakos turėjo ir augalai. Išžvalgę Botanikos sodo augalų kolekcijas ir pasiskirstę grupelėmis bei pasimokę skaityti sodo žemėlapį tapsite Augalų detektyvais, kurie tarp 4000 skirtingų augalų rūšių gebės rasti tą vienintelį. Sveikas rungtyniavimo jaudulys ir įgytos žinios leis dar labiau pamilti gamtą, įvairovę ir mūsų kultūrą preityje ir knygose. Edukacija parengta vadovaujantis Bendrąja pradinio ir pagrindinio ugdymo programa, tad puikiai tiks ugdymui ir patyriminei veiklai netradicinėse erdvėse.


Protų mūšiai. Pasaulio istorija, - tai pramoginė, interaktyvi viktorina, lavinanti loginį mąstymą ir fantaziją. Edukacijos metu dalyviai, sudarę komandas, atsakinėja į įvairius klausimus, susijusius su pasaulio šalių istorija, kalbomis ir literatūra, geografija, muzika, choreografija, daile ir kitais dalykais. Dalyviai ne tik atsakinėja į teorinius klausimus, bet ir sprendžia praktines užduotis: natūrinius galvosūkius, daro eksperimentus, siekdami sužinoti atsakymą greičiau už kitus. Ši edukacija suteikia galimybę dar giliau pažinti pasaulio šalių kultūras ir praplėsti akiratį. Nekantriai laukiame susitikimo su jumis!


Kviečiame į trobelę ant vištos kojelės (Nuotolinė paslauga)

Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Jums įdomu pamatyti kaip gyvena dvi šaunios raganaitės? Kviečiame virtualiai apsilankyti trobelėje ant vištos kojelės. Susipažinsite su raganaičių buitimi, išdaigomis, išmoksite raganiškų burtų, smagių dainelių, sužinosite, kokiose knygelėse gyvena raganos. Fantastiška nuotaika- garantuota!


Edukacinė programa „Duonos kepimas“ vedama Žaliūkių malūnininko troboje, lankytojus viliojančioje tradiciniu XX a. pr. kaimo interjeru ir etnografine ekspozicija. Praktinio pažintinio užsiėmimo metu lankytojai ne tik stebi duonos kepimo procesą, bet ir aktyviai jame dalyvauja. Lankytojai sužino, kokia duona kepama Lietuvoje, kokia kitose pasaulio vietose, apie tradicinės ruginės duonos paplitimą ir išskirtinumą, duonos kelią nuo sėjos iki stalo, sužino valstiečių buityje gyvavusias duonos kepimo tradicijas, papročius ir ritualus. Išsiaiškinama, kokių žinių ir patirties turi dalyviai. Pasakojama apie tai, kaip duona įmaišoma, rauginama, minkoma. Supažindinama su pagrindiniais naudojamais įrankiais. Rodoma, kaip ližės galva išklojama lapais (klevo, ąžuolo, kopūstų, ajerų), kaip formuojamas duonos kepalas ant ližės, kaip valstiečių troboje išvaloma krosnis, išbraukiamos žarijos (kviečiami pabandyti ir dalyviai). Programos dalyviai kviečiami daryti savo kepalėlius. Pirmiausiai edukatorė parodo, kaip formuojamas mažas duonos kepalėlis, pasakoja apie ženklus ir simbolius, atėjusius iš pagonybės laikų. Dalyviai daro kepalėlius, jie puošiami tradiciniais saulės, kryžiaus, rombo, apskritimo, eglutės ženklais, kurie padaromi įspaudžiant duobutes ar brūkšnelius. Tuomet, kai visi kepalėliai jau padaryti, pašaunamas su liže didysis duonos kepalas, pažymėtas kryžiaus ženklu, paskui talpinami maži kepalėliai. Kol duona kepa, galima atsikvėpti – kviečiame vaišintis, ragauti šioje krosnyje keptos ruginės duonutės, užteptos sviestu, pabarstytos linų sėmenimis ir kanapėmis. Tuo metu skatinamas dialogas, patirties įsivertinimas, diskutuojama. Prisimenama lietuvių patarlės, priežodžiai, menamos mįslės apie duoną, rugius, krosnį. Pasakojama apie su duona susijusius papročius, jų reikšmę. Edukacinės programos dalyviai taip pat gali išmėginti, kaip veikia akmeninės rankinės girnos. Iškepus duonai, kiekvienas kepalėlis dedamas į popierinį maišelį ir atiduodamas jį padariusiam lankytojui.


Online spektaklis "Snieguolė ir septyni nykštukai" (nuotolinė paslauga)

„Šioje populiarios pasakos apie Snieguolę ir nykštukus versijoje mes stengėmės išplėtoti stebuklingo veidrodžio, atspindinčio užslėptą pasaulio reiškinių esmę, temą“, - sakė pjesės autorė. Lėles ir dekoracijas šiam spektakliui kūrė dailininkė Neringa Keršulytė. Ji sukūrė ypatingą veidrodžių ir juvelyriškai kruopščiai sukurtų lėlių pasaulį, kuriame gyvuoja ir Snieguolė, ir nykštukai, ir klastinga Katė, ir piktoji Karalienė, ir nuostabusis Princas. ... Yra toks stebuklingas veidrodis, kuris atspindi viską taip, kaip iš tikrųjų yra. Koks tai veidrodis? Iš kur tas veidrodis? Ar jis bus visada? - stebisi aktoriai. O Katė paaiškina, kad veidrodis - tai pasaulis, kuris atspindi mus pačius ...


Online lėlių ir objektų spektaklis vaikams „Kaime nėra Wi-Fi” (Nuotolinė paslauga)

„Kaime nėra WI-FI“ tai pasakojimas apie mergaitę, kuri, vieną dieną užlipusi į senelių palėpę, atranda joje gyvų ir (kas svarbiausia!) turinčių ką papasakoti daiktų pasaulį. Šie „ant aukšto” užsilikę, niekam nebereikalingi rakandai pyksta ir juokiasi, skaldo anekdotus, patarles ir kviečia susimąstyti: ar tikrai viskas, ko mes nežinom, nesuprantam yra, kaip sako spektaklio herojė, taip boring? Spektaklį kuria “Lėlės” teatro žiūrovams jau gerai pažįstama jauna, ambicinga ir humoro nestokojanti menininkų komanda - režisierius Šarūnas Datenis, dramaturgė Teklė Kavtaradzė, dailininkas Antanas Dubra ir kompozitorius Vytautas Leistrumas. Jie drąsiai pravėrė rašytojos Danguolės Kandrotienės „Spintos Istorijas”, pasiimdami tik tai, kas aktualu vartotojiškumo temai plėtoti. Iš to išaugo šmaikšti, begalinį naivumą su dygliuota ironija ir klastingu intelektu derinanti komiška drama.


Spektaklis "Nojaus laivas" ir diskusija su spektaklio kūrėjais ( Nuotolinė paslauga)

Spektaklis „Nojaus laivas“ – tai vaizdingai, įdomiai ir orginaliai papasakota Šventajame Rašte, Pradžios knygoje aprašyta Didžiojo tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istorija. Dievas dėl žmonių nedorumo planavo milžinišku potvyniu sunaikinti Žemę, tačiau tarp visų žmonių atsirado vienas vyras Nojus, kuris rado malonę Dievo akyse. Nojui buvo duoti nurodymai suręsti didžiulį laivą į kurį turėjo tilpti ne tik Nojaus žmona bei trys jo sūnūs su žmonomis, bet ir visų žemėje gyvenančių gyvūnų, paukščių ir roplių poros. Nojus –mūsų visų propropro... prosenelis, supermenas, didvyris išsigelbėjas nuo tvano . Biblinė pasaulio tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istorija atskleidžiama aktoriui vartant ir komentuojant nuostabiais raštais ir piešiniais išmargintos didelės bei paslaptingų kertelių turinčios knygos puslapius. Kartais iš jų išnyra vis nauji personažai: žmonės, gyvūnai, paukščiai, ropliai, laivo korpuso detalės, ar teksto nuotrupos. Piešiniuose ir tekstuose tarsi senoviniuose papirusuose ar olose išraižytose ornamentuose suskamba visiems gerai žinoma Šventojo Rašto istorija. Orginaliai, jautriai, nebanaliai. Vaikams augant svarbu turėti herojų , jie randa labiausiai žavintį didvyrį ir visaip stengiasi į jį lygiuotis. Jo žygdarbiai suteikia jiems pasitikėjimo savimi, į jį žvelgdami jie mato dalelę savęs. Stebėdami šį teatro vaidinimą, jie gali sutapatindami save su Nojumi labiau pažinti ir suprasti save bei aplinką, analizuoti ir suvokti savų patirčių, vertybių bei elgesio pagrįstumą. Testro kritikai šį darbą įvertino kaip itin pavykusį meninės ir edukacinės jungties ieškojimą. Kokybišką spektaklio įrašą moksleiviai galės stebėti visi kartu būdami mokykloje arba kiekvienas iš savo namų. Mokykloms bus suteikiami unikalūs prisijungimo kodai. Po peržiūros tą pačią dieną virtualioje platformoje vyks tiesioginė diskusija su spektaklio kūrėjais.


Edukacinis renginys “Komanda, kurioje veikti gera!” Netiesa, kad vieniems pasiseka, kitiems sekasi mažiau – juk ryšiai tarp žmonių yra tarsi sodas, kuris puoselėjamas gali kelti didį susižavėjimą, o apleistas gali tapti dykviete ar net pavojingomis džiunglėmis. Kaip dailininkas spalvomis ir potėpiais kuria paveikslą, taip grupė žmonių požiūriu, emocijomis ir veiksmais kuria grupės atmosferą ir galią. Tai bendradarbiauti provokuojantis patyriminis žaidimas, sudėtas iš telkiančių, azartiškų ir linksmų žaidybinių komandinių užduočių, įtraukių diskusijų, asmeninės/grupinės refleksijos. Komandinės veiklos skatina bendradarbiauti, išmėginti skirtingus vaidmenis, imtis atsakomybės ir iniciatyvos, derintis nuomones ir priimti grupinius sprendimus, sveikai konkuruoti. Veikiama bei diskutuojama ir didelėje, ir mažose komandose. Užduotys sudaro galimybes įtaigiai patiems dalyviams savo veiklose pamatyti pagrindinius komandinio bendradarbiavimo dėsningumus, suprasti emocinę dedamąją komandos darbe - suprasti, kas motyvuoja mane ir kitus, kas telkia žmones siekti tikslų kartu ir kokios yra pagrindinės kliūtys susitarti. Čia kuriama palanki atmosfera kalbėtis apie bendras vertybes, kurti vidines taisykles, komandos bendravimo kultūrą.


Spektaklis vaikams "Plėšikas Hocenplocas 2"

Būna istorijų, kurių tęsinio nepaprastai laukiame, jų nepaaiškinama trauka ir siautulingas smagumas regis akimirksniu nukelia į stebuklingą pasakų pasaulį. Režisierius Evaldas Jaras ir Vilniaus kamerinio teatro aktoriai kviečia prisijungti prie dviejų neišskiriamų draugų – Kaspariuko ir Zepuko nuotykių spektaklyje „Plėšikas Hocenplocas 2“. Jame vėl susitinka seniai matyti ir labai pasiilgti Otfrydo Proislerio knygų „Plėšikas Hocenplocas“ personažai. Stebuklingame miške berniukai ne tik sutiks legendinį simpatiškąjį Plėšiką Hocenplocą, bet ir jo senąjį draugą piktąjį burtininką Petrozilijų Cvakelmaną. Ar pavyks Kaspariukui ir Zepukui išardyti jų nedorus planus? O gal stebuklingą pagalbos ranką išties fėja Amarilė? Ir ką miške veikia Vyresnysis vachmistras Dimpfelmozeris? Spektaklio metu skamba šviesaus atminimo aktoriaus ir bardo Sauliaus Mykolaičio dainos.


Išmaniųjų fotomagijos triukų pamokoje mokysimės kūrybiškai panaudoti telefoną fotografuojant ir redaguojant vaizdą. Padedami fotomenininkų sąjungos nario, išmėginę keletą nesudėtingų triukų, moksleiviai prasmingai ir kūrybiškai naudosis telefonu kaip rimto fotografavimo ir vaizdo redagavimo priemone. Kūrybiškumui išlaisvinti bus naudojamos priemonės pasitaikančios kasdienybėje – akiniai, flomasteriai, maišelis ir pan. Nufotografuoti vaizdai bus apdorojami telefone esančiomis programomis, kurias pasitelkus, tikimasi gauti originalius rezultatus. Užduotys bus skiriamos kiekvienam moksleiviui individualiai, prieš tai supažindinus visą grupę su pagrindiniais fotografavimo principais. Užsiėmimo pabaigoje surengiama bendra darbų peržiūra.


Kūrybinės dirbtuvės „Žodžiai lapuose“ (Išvažiuojamoji)

Dirbtuvių „Žodžiai lapuose“ užduotis – kartu su dalyviais sukurti naują pasakojimą ir paversti jį knyga. Taip dirbtuvių dalyviai praktiškai išbandys kūrinio atsiradimo kelią nuo pirminės idėjos iki jos įgyvendinimo. Sužinos kaip įveikti kūrybinius stabdžius. Kaip nebijoti suklysti. Kaip apjungti įvairias idėjas. Kaip dirbti kartu ir ieškoti bendrų sprendimų. Pirmoje renginio dalyje dalyviai padedami dailininko ir rašytojo Pauliaus Juodišiaus pasirinks pasakojimo temą, sukurs pagrindinius istorijos veikėjus, sugalvos jiems nutikusius nuotykius. Antrojoje dalyje renginio dalyviai iliustruos savo sukurtą pasakojimą. Renginio vedėjas paskirstys užduotis, pats pieš ir padės, jei dalyviams kils sunkumų piešiant. Trečiojoje dalyje renginio vedėjas pasakojimą sujungs su vaikų pieštomis iliustracijomis kompiuteriniame makete. Dirbtuvių rezultatas – skaitmeninis pdf. knygos failas. renginio dalyviai galės atsispausdinti ir susirišti, arba naudotis elektroniniu variantu.


Kaip tu parodai džiaugsmą? O kokia būna mimika nustebus? Ką veikia tavo rankos kai pyksti?
Atsakymus į panašius klausimus ieškosime edukacijos metu. Mokysimės įvardinti emocijas, priskirti priežastis, kas vieną ar kitą emociją sukelia, atpažinti ir apibūdinti atitinkamą kūno kalbą ir gestus lietuvių kultūroje. Nuotraukų ir video būdu nusikelsime į kitas kultūras, susipažinsime kaip ten yra reiškiamos emocijos, ieškosime panašumų arba mokysimės, kad tas pats gestas kitoje kultūroje gali turėti visiškai kitą reikšmę.


Pirkinių maišelių dekoravimas - per kūrybą į tvarumą, ekologiją ir toleranciją.

Tvarumą, ekologiją ir toleranciją skatinanti edukacija kviečia vaikus susimąstyti, apie klimato kaitą, vartojimo problemas ir kaip kiekvienas savo jėgomis galime prisidėti prie gamtos išsaugojimo. Vaikai ir jaunimas labiausiai imlūs marketingo, reklamos triukams. Besiformuojančią asmenybę lengvą paveikti ryškiomis reklamomis, skambiomis ir daug žadančiomis frazėmis, taip skatinamas besaikis vartotojiškumas. Jaunimas save ir kitus ima klaidingai identifikuoti ir vertinti tik pagal daiktus, kuriuos turi. Taip formuojamas iškreiptas pasaulio supratimas, kad tik daiktai daro mus laimingus, ypatingus, atsiranda prielaidos patyčioms ir netolerancijai. Edukacijos metu vaikams skatinamas kūrybiškas požiūris į daiktus, kalbama apie besaikio vartojimo kultūros problemas. Pristatoma idėja, kaip unikalius daiktus galime pasigaminti patys. Praktinėje dalyje vaikai, tekstiliniais dažais ir markeriais dekoruoja daugkartinius pirkinių maišelius, paversdami juos išskirtiniais, personalizuotais kūriniais. Savo rankomis dekoruotus gaminius vaikai vertina daug labiau, nei pirktus, taip formuojamas supratimas, apie daikto vertę, jo išsaugojimo galimybes.


Vilniaus Aukštutinės pilies istorija (Nuotolinė paslauga)

Prieš 10.000 metų nuslinkęs paskutinis ledynmetis suformavo Vilniaus kalvas ir vandenis. Gamtos apsaugotoje vietoje pirmiausia atsirado gyvenvietė, vėliau – medinė pilis, mūrinė pilis. Jos fragmentai išliko iki mūsų dienų. Pilių sienos, atlaikiusios kryžiuočių antpuolius, miestą siaubusius gaisrus ir niokojusius karus, pasakoja istoriją: Gedimino bokštas buvęs parako sandėliu, optinio telegrafo punktu, kavine… Šiandien jis yra vienas lankomiausių turistinių objektų Lietuvoje. Edukacinėje ekskursijoje keliausime laiku ir susipažinsime su Vilniaus pilių istorine raida, kitusia jų paskirtimi ir svarba sostinės bei šalies istorijai.


Virtuali liaudies išmintis: memų ir patarlių sintezė

Joniškio rajono savivaldybės Jono Avyžiaus viešoji biblioteka

Dabartiniu metu socialiniuose tinkluose skelbiami „memai“ yra didelė kasdienybės kultūros dalis. „Memai“ – tai vienas iš šiuolaikinio internetinio folkloro žanrų. Edukacijos pradžioje mokiniai supažindinami su šiuolaikinio internetinio ir tradicinio folkloro žanrais, jų funkcijomis ir kaita. Vėliau, naudodami mobiliuosius įrenginius (arba kompiuterius), mokiniai kuria „memą“, panaudodami lietuvių liaudies patarles. Šia edukacija siekiama inovatyviai pateikti folkloro (tradicinio ir šiuolaikinio) kaitą istorijoje ir kultūroje. Užsiėmimo pabaigoje aptariama, kaip kiekvienam mokiniui sekėsi kurti "memą".

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė ekskursija „Kuršių nerijos kultūrinis kraštovaizdis“ – tai patyriminio pobūdžio kelionė per tris muziejus (Rašytojo Thomo Manno memorialinį muziejų, Kuršių nerijos istorijos muziejų, Nidos žvejo etnografinę sodybą) ir Nidos etnografines kapines, išsidėsčiusius beveik per visą Nidos gyvenvietės teritoriją. Jos tikslas – ne tik pažinti Kuršių nerijos istoriją ir vietos bendruomenės – tiek "istorinės", tiek šiuolaikinės – gyvenimo ypatumus bei įtaką šio krašto kultūrinio kraštovaizdžio formavimui, bet ir paskatinti dalyvius patyrinėti savų gyvenamųjų aplinkų praeities ir šiandienos sąsajas, bei savo pačių įtaką jų formavimui.


Animacija tai paveiksliukų, spalvotų dėmių, raštų tam tikro judesio momento fiksavimas, kurio gautas vaizdas sudaro tikro judesio įspūdį. Edukacijos „Animacija – judesio iliuzija“ metu, mokiniai susipažins su animacijos atsiradimo istorija, raida, iliustratoriaus profesija, Lietuvoje sukurtais animaciniais filmukais. Mokiniai susipažins su optiniu prietaisu zootropu, kurį patys pasigamins edukacijos metu, pieš animacijos elementus, kurių besisukančių paveiksliukų seka sudarys filmuko įspūdį.


Ar kada teko skaičiuoti žvaigždes? Ar pabandyti atrasti žvaigždyną nakties danguje? Edukacinio užsiėmimo metu atlikdami įtraukiančias užduotis komandose ieškosime žvaigždynų, ryškiausių žvaigždžių, analizuosime ir interpretuosime mitus. Planšetiniuose kompiuteriuose sujungsime žvaigždes ir atrasime, kaip žvaigždynai atrodo nakties danguje. Užsiėmimo pabaigoje pasigaminsime savo tamsoje šviečiantį žvaigždyną.


Obuolys karamelėje pagamintoje pagal senovinį Lietuvos tautinį paveldą

Edukacinė tautinio paveldo saldumynų gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija,
žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai
kaip gaminami saldumynai su obuoliu. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros
programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta
edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų
pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas
sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldumynų gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir
populiarinimui.
Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys
formuoja saldumyna ant obuolio, juos dailiai supakuoja ir išsineša.


Kviečiame pasinerti į tarmių pasaulį ir išbandyti savo liežuvio miklumą. Ypatingą dėmesį skirsime suvalkiečių tarmei – Jono Basanavičiaus gimtosiose apylinkėse skambėjusiai ir vis dar skambančiai kalbai. Kartu nagrinėsime girdėtų ir negirdėtų tarmiškų žodžių reikšmes, susipažinsime su šiuolaikiniais jų atitikmenimis, klausysimės tikrų suvalkiečių šnektos ir patys bandysime ją atkartoti. Kaip sako suvalkiečiai, „kas kap moka, tas tep šneka“. Gero juoko dozė – užtikrinta!


1944-ieji. Lietuva ir vėl atsiduria Sovietų Sąjungos gniaužtuose. Ką pasirinkti: tylų pasipriešinimą ar ginkluotą kovą? Veikti atvirai ar stengtis kuo ilgiau išvengti priešo dėmesio? Kartu apsvarstysime partizanams kilusius iššūkius ir pabandysime paruošti būrį žygiui, parinkdami pačius tinkamiausius ginklus. Išbandysite legendiniais tapusių ginklų svorį, prisiliesite prie autentiško lengvojo kulkosvaidžio ir pajusite dalelę rezistencijos istorijos savo delnuose!


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Ar žinote savo namų istoriją? Jei tai senas namas, gal jis turi ne vieną istoriją? O jei net visas septynias? Šiame kultūrinės edukacijos užsiėmime vaikai (1–4 kl. mokiniai) susipažins su namu, šiandien vadinamu Istorine Prezidentūra, pasakojančiu net septynias istorijas, dėl kurių šis pastatas tapo muziejumi. Mažieji užsiėmimo dalyviai susipažins ne tik su išskirtine beveik dviejų šimtmečių pastato ir jo rezidentų istorija, bet ir mokysis savarankiškai mokytis, ieškoti ir suprasti informaciją, skaityti nuorodas, suprasti garso ir vaizdo medžiagą. Ekspozicija „Rūmų istorijos“ ir interaktyvus žaidimas „Lydekai paliepus“ leis patirti komandinio darbo džiaugsmus, išbandyti dar daugiau pojūčių (lytėjimo), suprasti, kaip jaučiasi nematantis žmogus ir kaip vienų pojūčių nebuvimą galima pakeisti kitais. Empatija ir vaizduotė taps dar geresniais mažųjų užsiėmimo dalyvių draugais!


Baltų simboliai atgimsta metaliniame ženkliuke

Mokiniai supažindinami su Baltų simboliais, kultūra. Pasitariant su mokytoju išrenkamas video siužetas, kurį mokiniai peržiūrės. Kurdami asmeninį ženkliuką vaikai ne tik susipažins su metalinių ženkliukų staklėmis ir jų gamyba, bet ir ugdys savo kūrybiškumą, meninius gebėjimus, analizuos dizaino principus ir gebės argumentuotai pristatyti savo savitą meninį kūrinį. Išbandys įvairias dailės priemones, dekoruodami ženkliuką. Kultūriniu ugdymu siekiama ne pristatyti menus, o atgaivinti ugdytinių pojūčius, atskleisti besimokančiojo vidines galias, veiksmingai ir harmoningai ugdyti asmenybę.


"Mokausi konspektuoti: struktūra ir jos pritaikymas" edukacija skirta tiems, kurie nori susikurti arba pagilinti konkrečios temos konspektavimo įgūdžius. Edukacijos metu mokomės: kaip susikurti konspekto struktūrą; kaip iš skirtingų šaltinių, susisteminti informaciją: kaip susikurti raktažodžius ir jų pagalba greičiau rasti reikiamą informaciją; kaip susikurti konspekto struktūrą. Kokybiškas konspektas yra kokybiško mokymosi pagrindas. Jei mokinys geba atsirinkti ir sisteminti konkrečiai tematikai reikiamą informaciją, tai jo konkrečios žinios apims didesnį kontekstą ir temos pagrindimą.


Edukacinis užsiėmimas „Puodų lipdymas senoviniais būdais“ vyksta nuo 1999 m. Metams bėgant jo populiarumas neblėsta. Kasmet pravedama apie 40 užsiėmimų. Edukacinio užsiėmimo metu keramikos raidą atspindinčioje ekspozicijoje mokiniai supažindinami su skirtingų istorinių laikotarpių keramika, jos tipais ir formomis. Aptariama keramikos gamybos technologija, gilinamasi į senovės žmonių gyvenseną, buitį ir pasaulėžiūrą. Siekiama, kad mokiniai susipažintų su muziejumi ir jo vertybėmis, plečiamos pažinimo ribos netradicinėje aplinkoje, skatinama domėtis savo krašto tautos praeitimi, senąja kultūra, siekiama, kad mokiniai gilintųsi į senovės žmonių buitį ir keramikos vaidmenį jų gyvenime. Praktinės veikos metu mokiniai lipdo proistorės keramikos puodus, ornamentuoja juos naudodami medinius pagaliukus.


Sugalvok savo būdą, kaip surasti Europos kontinento geografinį centrą

Užsiėmimo dalyviai pažins Europos parką, šiuolaikinio meno muziejų, kur geografinis Europos centras įprasminamas meno kalba, o Lietuva pristatoma kaip Europos centro valstybė besidomintiems menu iš viso pasaulio. Žinodami, kad geografinį Europos kontinento centrą Lietuvoje 1989 metais nustatė prancūzų kartografas Afholderis (Jean-Georges Affholder), dalyviai ieškos būdų pavaizduoti tai specialiuose žemėlapiuose meninėmis priemonėmis. Užsiėmimo dalyviai plės ir kūrybingai taikys bendrojo lavinimo žinias. Prireiks ne tik loginio mąstymo, kūrybiškumo, lakios vaizduotės, bet ir nuoseklumo. Būtent nuoseklus darbus padėjo jaunam menininkui Gintarui Karosui savo svajonę – sujungti meną ir gamtą simboliniame Europos taške – paversti realybe . Užsiėmimas vyksta Gintaro Karoso sukurtame Edukaciniame centre, pastate natūralios gamtos rūbu, kur pro didžiulius langus matoma muziejaus aplinka. Moksleiviai taip pat įgis žinių apie išskirtinius šiuolaikinį meno pavyzdžius, pasaulinio garso kūrėjus.


KAIP PRIKLAUSYTI GRUPEI IR IŠLIKTI SAVIMI? Savęs ir savo vertybių pažinimas meno pagalba

Pasitelkiant meno kūrinius, kaip priemonę savęs ir savo vertybių pažinimui, o taip pat naudojantis estetinė/meninės distancijos pagalba, kviečiame patyrinėti ir pasidalinti įžvalgomis temose kaip: (1) geriau pažinti ir reikšti save: charakterį, vertybes, jausmus, mokytis reflektuoti savo būsenas; (2) stiprinti socialinius emocinius įgūdžius ir mažinti agresyvų elgesį, ugdyti toleranciją, (3) atsispirti impulsyviam elgesiui, (4) mokytis diskutuoti, dalintis nuomonėmis bei spręsti konfliktines situacijas, (5) suprasti savo elgesio pasėkmes ir bendradarbiauti tarpusavyje Meno kūrinių bei temų, kurios atspindėtos meno kūriniuose, dėka kelti klausimus, tyrinėti, eksperimentuoti, reflektuoti bei diskutuoti taip ugdant kritinį mąstymą bei kūrybiškumą.


Ką pasiimtum į lagaminą, jei žinotum, kad tuoj sėsi į transatlantinį garlaivį, kuris tave nuplukdys į šalį, iš kurios galbūt niekada negrįši? Atverdami pirmųjų lietuvių emigrantų Amerikoje lagaminus – tarsi žvelgdami į svetimus gyvenimus pro rakto skylutę - bandysime atrasti jų gyvenimo istorijas šalyje, kuri nebuvo tokia svetinga, kaip rodėsi iš pasakojimų, sklandžiusių Lietuvos kaime. Kur kūrėsi Amerikos lietuvos, kieno sostinė buvo Šenandorius, kas nenuoramą Joną Šliūpą siejo su Teodoru Ruzveltu, kodėl jis save vadino lietuvybės apaštalu ir kodėl dažnai buvo sutinkamas „saliūnuose“? Tačiau visos naujo gyvenimo istorijos prasidėdavo Eliso saloje – vartuose į didžiųjų lūkesčių šalį. Tad sveiki atvykę!

Edukacijos dalyviams parengti trys lagaminai su skirtingo išsilavinimo, socialinės bei šeiminės padėties emingrantų daiktų komplektais, kuriuos analizuodami jie turės savarankiškai kelti idėjas ir jas tyrinėti, stengdamiesi interpretuoti daiktais perduodamą informaciją apie menamus personažus ir juos identifikuoti. Ne tiesiogiai, tačiau per asociatyviai vertinamus artefaktus pateikiama informacija galės būti iššifruojama tik keliant teorijas ir bendrai aptariant idėjas, toleruojant skirtingą požiūrį ir taikant duomenų apibendrinimą. Be to, kiekvienu lagamine esančiu daiktu koduojama atitinkama aptariamo personažo vertybinės sistemos dedamoji, todėl edukacijos dalyviams teks pateikti jų vertinimą per asmeninės vertybių skalės prizmę. Ketvirtasis - tuščias - lagaminas bus skirtas menamam emigrantui. Šį iššūkį priėmę edukacijos dalyviai rinkdami asociatyvių daiktų komplektą apmąstys savo emocinę (ne)išvykimo kainą, priežastis, moralinius barjerus, pilietinį tapatumą.


M. K. Čiurlionio kūrybinis kelias (Nuotolinė paslauga)

Visi drauge sėsime į virtualų autobusą ir važiuosime į Druskininkus bei Kauną. Lankydamiesi Druskininkuose esančiuose menininko namuose, klaidžiodami istorijos naratyvuose, sužinosime apie Kastuko vaikystę ir namus, kuriuose nuo ryto iki vakaro, skambėjo muzika. Antrojoje dalyje kelsime į Kauną. Tai yra vienintelė vieta pasaulyje, kur sukauptas beveik visas įžymiausio lietuvių dailininko, kompozitoriaus, literato ir visuomenės veikėjo M. K. Čiurlionio (1875–1911) kūrybinis palikimas. 2003 m. pagal šiuolaikinius muziejinius reikalavimus atnaujintose M. K. Čiurlionio galerijos patalpose eksponuojami genialaus lietuvių menininko tapybos ir grafikos darbai.


Edukacija skirta 1–4 klasių moksleiviams. Edukacijos metu vaikai, atvykę į Labirintų parką, sužinos kas yra labirintas, kokios yra labirintų rūšys, jų paskirtys senovės kultūrose ir šiandien. Susipažinę su labirintų rūšimis ir jų paskirtimi pasinersite į klaidžią ir kupiną įvairiausių potyrių kelionę labirintais! Edukacijos dalyviai, kartu su lydinčiais asmenimis bus suskirstyti komandomis, tuomet, gavę po Labirintų parko žemėlapį turės atlikti įvairias užduotis ir rasti išėjimus iš trijų parke esančių labirintų. Komandoms bus įteikiami pažymėjimai.


Edukacinę programą "Svečiuose pas bitininką" sudaro keturios dalys: 1 dalis. Žinia iš avilio. Mokiniai pasitinkami, supažindinami su sodybos šeimininkais ir bityno įkūrimo istorija. Naudojant interaktyvius metodus, pasitelkiant garso bei vaizdo perteikimo priemones pažvelgiama į avilio vidų ir bičių gyvenimą iš arčiau. 2 dalis. Praktika. Supažindinama su žvakdirbyste. Kiekvienas edukacijos dalyvis pasigamina vaško žvakę. Mokiniai turi galimybę apsirengti bitininko aprangą ir kartu su bityno pagrindiniu bitininku iš arčiau susipažinti su bičių šeima. Jei grupėje yra privengiančių eiti prie avilio visada gali į avilio vidų pažvelgti pro stiklinio avilio langą. Pageidaujantys gali apsilankyti apiterapiniame namelyje, kuriame išgirs bičių avilio garsus ir užuos avilio kvapą. 3 dalis. Medkopis. Bitininkavimas neatsiejamas nuo saldaus rezultato. Visi mokiniai dalyvauja medaus sukime. 4 dalis. Degustacija, refleksija. Vaišinami pienu, batonu ir pačių išsuktu medumi. Kartu su mokytojais prisimena ką naujo sužinojo, kas buvo įdomu ir pravers ateityje. Neaktyviuoju sezono metu vietoj ėjimo prie avilio vyksta produktų degustacija.


Tingisi šiandien eiti į mokyklą? Tuomet kviečiam pasižvalgyti į XIX a. pabaigos - XX a. pradžios piemenėlių gyvenimą! Pasipuošę piemenėlio marškinėliais ir prigulę pasiklausysite paukštelių čiulbėjimo, sužinosite kaip šaltą rytą greitai susišilti basas kojeles. Pamąstysime kokia koše skerdžius pavaišina piemenėlį už į svetimą lauką nuklydusią karvę... Et, visa pasimiršta dainų ir žaidimų metu, o dar reikia išbandyti ir augalo antspaudėlį pasigaminti! O kada tam piemenėliui į mokyklą?! Ateikite ir visa patirkime kartu, tuomet ir nuspęsim, gal tikrai geriau piemenauti?..


Edukacinė programa ir spektaklis „Šaltoji širdis“

Spektaklis pagal to paties pavadinimo Wilhelm Hauff pasaką „Šaltoji širdis“ – tai vieno veiksmo spektaklis pagal to paties pavadinimo Wilhelm Hauff pasaką. Šio fantastinio spektaklio veiksmas perkelia žiūrovus į stebuklingą miestą Švarcvaldą, kuriame nuo senų senovės gyvena girių dvasios. Būtent su tomis girių dvasiomis vienam Švarcvaldiečiui atsitiko nepaprasta istorija. Nors tai ir siaubo pasaka – pažadame, kad baisu nebus! Spektaklio metu skamba gyva muzika, personažai ryškūs ne tik savo grimu ar kostiumais, bet ir gera nuotaika, juokingais balsais bei nuotykių ištroškusiomis širdimis. Spektaklio metu girių dvasios nekaltai lošia kortomis iš savo gyvenimų ir nė nenutuokdami galimų pasekmių užstato savo širdis. Galiausiai, praradę sielas ir gyvenimo džiaugsmą supranta, jog jokie pinigai nepadaro mūsų laimingais. Spektaklis vaikams siunčia labai svarbią moralinę žinutę – tikrieji gyvenimo turtai slepiasi visai čia pat – geroje širdyje ir artimųjų meilėje. Po spektaklio vyks edukacija-žaidimas su jaunaisias žiūrovais: bus diskutuojama spektaklio temomis bei žaidžiami žaidimai, ugdantys kūrybiškumą, teatrališkumą, muzikalumą.

Šiaulių m. sav.; Panevėžio m. sav.; Kauno m. sav.; Alytaus m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Miestas mieste - Užupio respublika“

Unikalus Vilniaus kampelis – aprašytas Pietų Korėjos rašytojo Hailji romane, turintis savo ambasadorių Ponulį ir katiną naikinantį baimės jausmą. Vilniaus priemiestis su savo vėliava ir Konstitucija, pinigais ir prezidentu. Kodėl ši miesto vieta tokia išskirtinė, kad ją net 3 kartus lankė Dalai Lama? Kodėl ji vadinama „Rusų miestu“ ar „Druskos keliu“? Šiandien Užupis mus pasitinka su vienu pirmų Europoje meno inkubatorių, unikaliomis skulptūromis, požeminių slėptuvių ir „Konkės“ liekanomis. Programos tikslas supažindinti mokinius su vienu seniausių Vilniaus priemiesčių ir jame išlikusiomis architektūrinėmis, kultūrinėmis, istorinėmis detalėmis, objektais ir pastatais. Pagrindiniai edukacinės ekskursijos uždaviniai – klausantis istorinio pasakojimo papildyto vizualia medžiaga, pažinti šią miesto dalį ir atrasti jame įvykusius pokyčius ir paslėptas detales: dingusius, nugriautus, konservuotus ar atstatytus gyvenamuosius pastatus, vienuolynus, maldos namus. Ugdant pastabumą ir dėmesį detalėms, tobulinti gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti šios miesto dalies kultūrinę aplinką: skirtingais laikais prie Vilnelės dirbusių amatininkų ir jų cechų veiklą, menininkų kūrybą bei jų darbus, Bernardinų kapinių unikalumą ir čia palaidotų svarbių istorinių asmenybių indėliu į Lietuvos ir Vilniaus istoriją, mokslą ir kultūrą. Istorinis pasakojimas papildytas vizualine medžiaga - senovinėmis nuotraukomis, taip pat mokiniai įtraukiami į praeities paieškas, edukacinius, teminius žaidimus padedančius pažinti ir interpretuoti, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą, perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Tikslas ir uždaviniai – originaliai interpretuojant H. K. Anderseno pasaką „ Bjaurusis ančiukas“ ir pasitelkus šiuolaikines menines raiškos priemones, skatinti giliau analizuoti patyčių ir skaitmeninės saugos temą. Uždaviniai: naujai pažvelgti į patyčių prigimtį, paskatinti vaikų kritinį mąstymą, padėsiantį geriau suvokti bręstančio žmogaus bendravimo ypatumus; paskatinti atsakingai naudotis technologijomis, kritiškai vertinti jų turinį, jausti moralinę atsakomybę dalijantis turiniu.   Numatomas poveikis – dalyvavimas spektaklyje prisidės prie kultūrinių ir bendravimo įpročių formavimo, kultūrinio identiteto ir vertybinių nuostatų stiprinimo, gebėjimo daryti skaitmeninio turinio atranką, analizę ir vertinimą.
Kas gali pasakyti, koks bus ateities pasaulis, kuriame gyvens vaikai, kokie įgūdžiai pravers jiems užaugus? Spektaklio kūrėjai Hanso Kristiano Anderseno pasaką apie Bjaurųjį ančiuką iš XIX amžiaus perkėlė į technologiškai pažengusią ateities mokyklą. Šis spektaklis galėtų padėti suaugusiems ir vaikams nuoširdžiai pasikalbėti apie internetines pramogas ir pavojus, santykius su klasės draugais bei jausmus, kurie užklumpa šiapus ekrano, kai suaugusiųjų nėra šalia.
Spektaklio veiksmas vyksta po šimto metų Dykumos šalies miesto požemyje esančioje mokykloje. Klasės vaikų galvas puošia emofiltrai – specialios veidus atkartojančios kaukės su elektroninėmis jungtimis. Jos padeda užtikrinti gerą atmosferą. Dėl to visi čia supermieli, supermalonūs, superšypsosi – atrodo lyg būtų tobula klasė.  Tai būsimų influencerių mokykla, kurioje karaliauja patiktukai, pozityvas ir laimė.
Šiam pastatymui dramaturgė Monika Jašinskaitė originalią pjesę.
Įsimintiną spektaklio muziką kūrė populiarus jaunimo tarpe kompozitorius Vytautas Leistrumas.
Įspūdingų vizualinių sprendimų autorius – Antanas Dubra
Kūrybinę spektaklio komandą subūrė originaliais pastatymais garsėjantis režisierius Šarūnas Datenis.