Forumo teatro spektaklis ,,Žaidimas-Ne-žaidimo tema”

Forumo teatras ,,nauja”, daugeliui dar nežinoma, itin interaktyvi teatro forma. Ji ne tik praplečia turimas žinias apie teatro meno įvairovę, bet ir įtraukia žiūrovus į veiksmą, leisdama būti ne pasyviais spektaklio stebėtojais, bet ir jo bendrakūrėjais. Forumo teatro spektaklyje žiūrovai pasijus lyg azartiški sirgaliai krepšinio ar futbolo varžybose. Nors krepšinio mes nežaisime, bet adrenaliną ir žaidimą jiems pažadame! Nes Forumo teatras – tai atsakingas, bet dėl to nemažiau azartiškas žaidimas visuomenei aktualiomis temomis, kurio pagrindiniai žaidėjai – žiūrovai. Jie tikrieji spektaklio autoriai ir kūrėjai. Moksleiviai spektaklio metu išvys jiems aktualios istorijos pradžią iki herojų konflikto ir paskirstyti komandomis, galės siūlyti tolimesnius situacijos sprendimo „ėjimus“. Juos čia pat scenoje įkūnys profesionalūs aktoriai. Tai suteiks moksleiviams galimybę pasitikrinti savo sprendimus saugioje teatrinėje erdvėje ir padės jiems ieškoti naujų kūrybingų būdų situacijai spręsti.
Spektaklio metu ,,žaisime" ir ieškosime sprendimų šiuo metu aktualiomis moksleiviams temomis - būsimos profesijos pasirinkimo problemos, nerimas/baimė dėl ateities, patyčios mokyklose, motyvacijos mokytis stoka, santykiai su tėvais, mokytojais.

Forumo teatro metodas išskirtinis tuo, kad žiūrovai šiame teatre, ne pasyvūs stebėtojai, bet spektaklio bendraautoriai ir bendrakūrėjai. Forumo teatro metodo kūrėjas, žymus brazilų režisierius, edukatorius, tvirtina, kad šis teatro metodas, tai forumas, mokantis žmones keisti savo pasaulį. Žiūrovai šiame teatre išvysta savo realybės pasaulio atvaizdą, o vėliau šių atvaizdų realybėje vaidina arba režisuoja savo išsivadavimą. Visą tai ko žiūrovai pasieks išmonėje, galės perkelti ir į tikrą gyvenimą. Forumo teatro spektaklio metu žiūrovai praktikuojasi estetiniame, teatriniame pasaulyje, kad vėliau galėtų keisti savo socialinį pasaulį. Taip teatro scena tampa ne tik kūrybiškumo, bet ir socialinė erdvė.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Bernardinai – tai ir vienuoliai, ir bažnyčia, ir sodas! Nors vaikų akimis, tai dažniausiai tik vaikų žaidimo aikštelė. Praplėskime vaikų akiratį ir padėkime jiems pažinti visą Bernardinų ansamblį. Patyrinėkime ir sužinokime naujų žodžių reikšmes kaip alpinariumas ar belvederis, kokias naujoves atnešė broliai vienuoliai, kokios augalų rūšys buvo auginamos vienuolių soduose bei greta buvusiame Vilniaus universiteto botanikos sode. Jaunieji tyrinėtojai įtraukiami į aktyvias užduotis – surasti, surinkti, surišti ar suklijuoti. Tokiu būdu vaikai ne tik sužino naujų dalykų, bet kartu lavina kūrybingumą, pvz. pasidarydami kelionės nuotrauką iš lazdos!

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Šešėlių teatro spektaklis "Baltos pasakos"

„(...)Pasakos baltos, nes veiksmas vyksta žiemą, o žiemos spalva balta. Pilką kailiuką kiškis keičia į baltą, eglutės žalias šakas padengia baltas sniegas, iš balto sniego susiridena balti sniego seniai. Baltas lango rėmas ir nubaltinti stiklai, pro kuriuos tarsi pro ekranus stebime tas baltas Pasakas. Aktorių Almiros Grybauskaitės, Elvyros Piškinaitės, Bronės Marijos Braškytės kostiumai balti, balti ir „Baltų pasakų“ personažų, ir kalėdinės eglutės bei ją puošiančių žaisliukų karpiniai. Baltą spalvą siejame su švara, šviesa, gėriu. Taip ir suvokiu šių pasakų „baltumą“, kuris kaip impulsas eina iš Anderseno pasakų šviesos, o ją pagavusi Nijolė Indriūnaitė pirmiausia per jautriai surastą savo kalbą Anderseno pasakų „Eglutė“ ir „Mergaitė su degtukais“ motyvais kuria istoriją apie vienatvę, vienišumą, ypač aiškiai juntamais artėjant šventėms, per šventes ar joms ką tik praėjus (...) Prasideda spektaklis tyliais muzikos garsais, kai scenos šonuose, abipus pagrindinio rėmo, atsidaro durys. Pasirodo baltai apsirengusios Pasakos ir suskamba jų liūdna daina apie šventę, apie tai, kas ji yra. „Baltų pasakų“ kiškučiui šventė – kai jis gali voliotis, vartaliotis po sniegą, varnai – tada, kai duodama lesti, sniego seniui – kai aplinkui vaikai, o eglutė dar pati nežino, ko laukti... „Baltos pasakos“ – tai šešėlių teatro spektaklis. Karpyti personažai, detalės, šviesos ir muzika – visa turi tiksliai tarpusavyje derėti, kad mintis suskambėtų. (...) Andersenas Nijolei Indriūnaitei, jos pasaulėjautai yra be galo artimas autorius: jo kūrinių motyvais dramaturgė parašė eiliuotas scenines pasakas „Coliukė“, „Eglutė“, „Mergaitė ir degtukai“. Net rengdama scenai ne Anderseną, o „Pelenę“ arba „Muzikinę dėžutę“ pagal V. Odojevskio pasaką „Miestelis tabakinėje“, Indriūnaitė kreipiasi į vaiko sielą, žadina joje atsaką amžiniems dalykams – gerumui, meilei – ir kviečia kasdienybėje įžvelgti tyliai vykstantį stebuklą.“


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Klaipėdos miesto gimimo istorija prasideda slėpiningais viduramžiais ir yra apipinta legendomis ir paslaptimis. Klaipėdos
vardo kilmė, jos simboliai – antspaudas, herbas, vėliava ir šiandien yra verti įdėmaus žvilgsnio ir smalsaus tyrinėjimo. Jau
beveik trisdešimt metų Klaipėda turi istorinį savo simbolį – herbą, kuriame kiekvienas elementas, kiekvienas ženklas, jo vieta
herbe turi gilią prasmę, atspindinčią beveik aštuonių šimtų metų miesto istoriją. Jei tu esi tas, kurį domina senovė, paslaptys,
legendos ir mitai – laukiame tavęs. Jeigu tu nori sužinoti ką reiškia miesto herbe šimtmečius slypintys ženklai, atvyk į mūsų
muziejų ir drauge su mumis įmink šias paslaptis. Miesto ženklai ir šiandien gyvi mūsų gyvenime, atrask juos kartu su
mumis.


Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Edukatorius edukacijos dalyvius supažindins su knygų įdomybėmis, apžvelgs ženklų ir rašto atsiradimą, rašymo medžiagas, knygų įrišimą ir fabrikinę knygrišystę, papasakos apie spaudos išradimą. Pristatys įdomiausias lietuvių legendas, padavimus, mitus.
Edukacijos pabaigoje dalyviai kuria legendą apie Istorijų dvarelį, gamina knygelę ir ją iliustruoja.
Edukacijos dėmesio centre – didžioji Anykščių legendų knyga.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „KODĖL LAIVAS PLAUKIA?“

Edukacinis užsiėmimas ,,KODĖL LAIVAS PLAUKIA?“ vedamas Lietuvos jūrų muziejaus sukurtoje unikalioje, analogų Lietuvoje neturinčioje mokymo klasėje, kurioje įtraukiai, per patyrimą supažindinama su pagrindiniais laivybos raidos etapais, laivų statybos principais, laivo teorija ir judėjimo vandenyje ypatybėmis. Čia ieškosime atsakymų į ne vien vaikus kamuojantį klausimą, kodėl laivas plaukia? Bus galima ne tik savo rankomis pasigaminti laivelį, bet ir čia pat išbandyti gauto kūrinio stovumą bei plūdrumą. Viename baseine dalyviai, svareliais keisdami laivo svorio centrą, galės jį nuskandinti. Kitame baseine bus povandeninio laivo modelis, kuris iškeliamas arba panardinamas kompresoriumi pumpuojant orą. Bus galima pamatyti, kaip veikia į baseiną nuleistas laivo sraigtas, o mentratį, be kurio iš vietos nebūtų pajudėję stūmoklinių garo variklių varomi laivai, dalyviai įsuks mindami improvizuotą dviračio mechanizmą. Žodžiu, be Pitagoro teoremos, Archimedo dėsnio, kūrybiškumo ir drąsos plaukti – nieko nebus.


Ekskursija „Bingo! Senamiesčio kiemeliai“

Vilniaus senamiesčio kiemeliai – paslaptingos erdvės, slepiančios įvairiausias istorijas, netikėtus atradimus. Kiekvienas unikalus, kiekvienas kitoks! Sužaidybintoje ekskursijoje kartu tyrinėsime, ieškosime atsakymų į istorinius klausimus ir rinksime savuosius „Bingo!“. Pasivaikščiojime laukia įtraukiančios miesto istorijas atskleidžiančios veiklos: pabandysime savo inicialus išrašyti plunksna, ragausime sodelyje augančio medžio arbatos, puošimės ir fotografuosimės lyg praėjusio amžiaus panelės ir ponaičiai…

Ekskursijos tikslai – ugdyti sąmoningą vaikų požiūrį į Vilniaus istorinio centro paveldą ir jo išsaugojimo svarbą, ugdyti pastabumą ir gebėjimą suprasti įvairius istorijos, kultūros, meno ženklus miesto aplinkoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Skambančios pilys ir keliaujantys muzikantai. Akustinis Sauliaus Petreikio koncertas (7-12 kl.)

Pilys ir dvarai slepia ne tik slaptas istorijas, mitus, bet ir tūkstantmečius menančią muziką. Muzika visada skambėjo pilyse. Įvairios šalys turėjo skirtingas dvarų kultūras. Artimųjų rytų didikai mėgo visai kitokią muziką nei vertino Lietuvos aukštuomenė. Be to, skirtingose šalyse vyravo ir iki šiol tradicinėmis yra laikomos labai skirtingos dermės: Indijos, Irano ar Kinijos muzikos mokymasis skiriasi tarpusavy, bet dar labiau nuo vakarietiškos muzikos dermės, sąskambių ir kultūros. Instrumentai ir atskiri solo sąskambiai skirtumus įkūnija, tačiau muzika juos tarsi išlygina, padeda suprasti ir įsisavinti tai, kad skirtumai tik papildo vienas kitą ir sudomina. Todėl šis Sauliaus Petreikio koncertas tai kartu ir kultūros bei istorijos pamoka, skirtingų akcentų įsisavinimas ir sąsajų pastebėjimai. Tai daugiau nei tik muzika, tai skirtingų kultūrų surišimas į harmoningą pasaulį, pilną garsų ir pojūčių, kur pilys (gal iš smėlio, gal iš mūro) ir dvarai atgyja senųjų instrumentų pavidalu, tiek keliaujant į mūšį, tiek linksminantis, o gal išlydint draugą į kelionę. Muzika ir jausmai.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacinė programa skirta 1 – 5 klasių moksleiviams. Programos tikslas – supažindinti su etnokultūra žaidimų pagalba. Pasakojama žaislų atsiradimo istorija, gaminimo procesas, pristatomos medžiagos iš kurių buvo gaminami žaislai. Edukacinės programos metu dalyviai žaidžia XX ir XXI a. judrius bei loginius komandinius žaidimus, kurių metu susipažįsta su senaisiais buities daiktais.


Spektaklis „Tūla, arba esame okupuota šalis“ (išvažiuojamoji)

Spektaklis „Tūla arba esame okupuota šalis“ Alytaus miesto teatre sukurtas 2012 m. Režisierė ir inscenizacijos autorė Loreta Liausaitė į sceną perkėlė vieną gražiausių lietuvių meilės ir geriausiu vadinamą rašytojo Jurgio Kunčino romaną „Tūla“ Šiame kūrinyje atskleidžiama fatališkos meilės tema, chaotiška, nuopuolių pilna autoriaus gyvenimo linija. Tai tikra istorija apie meilę , turinčią begalę spalvų ir apibūdinimų – valkatiška ir dieviška, purvina ir tyra, girta ir sąmoninga, nuščiuvusi ir klykianti, pūvanti ir išsiskleidusi. Kūrinio kalba labai vaizdinga, tuo pačiu realistiška, tad ir vaizdai teatro scenoje atspindi realybę, kuri supo autorių. Ir jeigu šiandienos jaunas žiūrovas jų nėra matęs realybėje, tai gali piešti vaizduotėje arba nuspręsti savo akimis bent dalį tos istorijos pamatyti netolimoje ateityje. Spektaklyje įkomponuotos vaizdo projekcijos praplečia scenos priemonių arsenalą, o autorinė Eugenijaus Kanevičiaus muzika papildo kūrinį, kurdama ano laikmečio nuotaiką. Įtaigus spektaklis „Tūla arba esame okupuota šalis“ įtraukia žiūrovą, atveria jo emocijas, sukuria erdvę vaizduotei ir būsimoms diskusijoms bei aptarimui. Tai galimybė kelti kultūrinį išprusimą bei gebėjimą analizuoti kūrinį, pasitelkus skirtingas meno rūšis ir priemones. Jurgio Kunčino romanas yra įtrauktas į moksleivių literatūros programas, dažnai autoriaus kūryba būna analizuojama baigiamųjų egzaminų temose, todėl šis spektaklis gali būti puiki mokomoji priemonė. Spektaklis ugdo kultūrinį jauno žmogaus sąmoningumą, įvairių kūrybinių idėjų, patirties ir emocijų raiškos svarbą ir skatina tobulinti visą gyvenimą trunkančią mokymosi kompetenciją. Taip ugdomas žiūrovo poreikis lankytis teatre, kuris būtų svarbus visą gyvenimą.


Atskleisk Lietuvos viduramžių virtuvės paslaptis

Ši edukacija –  tai savotiška kelionė laiko mašina į viduramžių virtuvę. Atvykę moksleiviai susipažins su  senovinio žmogaus racionu, kas buvo auginama, kuo mito, kada ir iš kur atkeliavo įvairūs maisto produktai, o vėliau keliaus į viduramžių virtuvę, kurioje lauks įvairios užduotys, vedančios link bendro tikslo: reiks užkurti ugnį, mokinsimės rinkti naudingus augalus, virsime arbatą, skrudinsime grūdus, kepsime blynus taip, kaip tai darydavo mūsų protėviai.  Reiks ne tik komandinio darbo, bet ir kūrybiškų sprendimų, estetinio pajautimo, kad puota būtų tikrai įspūdinga ir nepamirštama.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Viešojo kalbėjimo menas. Ką kalbame nekalbėdami?

Kūno kalba – universali visame pasaulyje ir žymiai greičiau suvokiama nei verbalinė kalba. Bendrauti mes pradeda anksčiau, nei ištariame pirmą žodį. Mes galime nutilti ir nekalbėti, bet niekaip negalime sustabdyti kūno kalbos. Pagal kokius požymius susidarome nuomonę apie kitą asmenį nepaisant to kokia kalba jis kalba ar kokiame pasaulio krašte gyvena? Susitikimo metu mokiniai sužinos kūno kalbos ir balso valdymo įtaką bendravime. Susipažins su neverbalinės kalbos elementais (laikysena, gestai, mimika, akių kontaktas, išvaizda), garsiniais kalbėjimo veiksniais (kalbėjimo greitis, intonacija, balso stiprumas, pauzės). Atliks individualias bei grupines užduotis. Įgys įgūdžių stebėti savo bei kitų nežodinį bendravimą.


Ekskursija Antano Jonyno memorialiniame muziejuje

„...ir literatūros darbas, ir darbas Aklųjų draugijoje yra mano dvyniai beržai, dvi atžalos, kurias išleido vienas kelmas – mano karšta ir nepasotinama meilė gyvenimui.“ Troškimas siekti svajonių, pokyčių, tiesos buvo stipresnis už visas likimo skirtas negandas. Kai linksmo, bendraujančio, nuoširdaus, svajingo ir jautraus šešiolikmečio jaunuolio akis apgaubė tamsos skraistė, tvirta siela rado jėgų pakilti ir rūpintis ne tik savimi, bet ir kitais panašaus likimo bičiuliais. Susipažinkime – Antanas Jonynas. Poetas gimė Alytuje 1923 metais. 1930–1940 m. mokėsi Alytaus pradinėje mokykloje ir gimnazijoje. Netekęs regėjimo, išvyko į Kauną, kur baigė Aklųjų institutą ir Mokytojų seminariją. Dvejus metus studijavo Vilniaus universitete. Nuo 1944 m. beveik dvidešimtmetį ėjo Aklųjų draugijos valdybos pirmininko pareigas. 1949 m. tavo Lietuvos rašytojų sąjungos nariu. Nuo 1970 m. dirbo tik kūrybinį darbą, kuris truko šešerius metus. Nepasididžiuokite, užsukite į Antano Jonyno gimtuosius namus. Čia žiemomis krosnyje vis dar spragsi ugnelė, o atšilus pavasarį žydinčiame sode kasmet skamba „Poezijos pavasario "eilės.


Edukacija „Pažink popieriaus istoriją ir sužinok kaip jį išsaugoti”

Edukacijos „Pažink popieriaus istoriją ir sužinok kaip jį išsaugoti” metu mokiniai sužino, kuo skiriasi senųjų (XV–XIX a.) bei dabartinių knygų popieriaus gamyba ir kaip galima prailginti popieriaus gyvenimą atliekant prevencinį konservavimą. Dalyviai stabdo įplyšusio popieriaus irimą ir atkuria prarastą lapo dalį. Edukaciją sudaro dvi dalys. Pirmoje dalyje pasakojimo metu mokiniai panyra į praeitį, kada dar tik buvo išrastas popierius. Jie sužino, kokie yra išlikusių rankraščių ir senųjų knygų saugojimo (laikymo sąlygos) ir išsaugojimo būdai, yra supažindinami su restauratoriaus profesija, naudojamomis priemonėmis ir medžiagomis. Antroje dalyje mokiniai patys konservuoja suplyšusį popierių naudodami restauravimui skirtas priemones. Edukacijos metu ugdomas dokumento ir jo turinio išliekamosios vertės suvokimas, tvarus požiūris į mus supančią aplinką bei kultūros paveldo vertės suvokimą. Moksleiviai skatinami būti atidūs, kantrūs, atsakingi, mokomi suprasti išsaugojimo svarbą.


Viljamo Šekspyro gyvenimo ir kūrybos kelias (Nuotolinė paslauga)

Panevėžio Elenos Mezginaitės viešoji biblioteka

„Viljamo Šekspyro gyvenimo ir kūrybos kelias“ – nuotolinė edukacija, atitinkanti bendro lavinimo mokyklos literatūros mokymo programos turinį, supažindinanti vyresniųjų klasių moksleivius su anglų rašytojo Viljamo Šekspyro gyvenimu ir kūryba. Užsiėmimo dalyviai sužino svarbiausius rašytojo gyvenimo ir kūrybos faktus, susipažįsta su viduramžių teatro bruožais ir su soneto vertimo subtilybėmis, klausydamiesi garso įrašo bando atkurti soneto tekstą, žiūri ištrauką iš roko operos „Meilė ir mirtis Veronoje“ (kompozitorius K. Antanėlis), įgytas žinias pasitikrina Kahoot internetinėje viktorinoje.


Ši edukacija padės pažinti tinkamas vaistažolių arbatas, padedančias įveikti labiausiai paplitusius nesunkius negalavimus. Išties, kils nuostaba sužinojus, kokį didelį poveikį turi kiekvienas augalas, o tinkamas įvairių vaistažolių derinys šį poveikį gali dar labiau sustiprinti. Didžioji dauguma edukacijos dalyvių dalyvaudami šiame užsiėmime pirmą kartą prisilies prie vaistažolių savo rankomis, mokysis atpažinti vienokį ar kitokį augalą iš kvapo, lapų formos. Vaistažoles smulkinsime ir pagal receptūrą dėsime į arbatos maišelius. Kalbėsime apie tai, kada, kokią ir kaip arbatą gerti, o kad arbatėlė neštų kuo didesnę naudą, ją paskaninsime citrina ir medumi. Dalyviai ne tik drauge ragaus kiekvienai dienai tinkančią arbatą, bet net keturis arbatų mišinių variantus  parsineš namo. Namuose mokiniai galės patapti žolininkais, perduodančiais žinias apie žoleles savo artimiesiems. Jie dar kartą prisimins įgytas žinias, patys galės paruošti arbatos gėrimą tėveliams ar draugams.


Edukacija vyksta skautams pagal panaudą išnuomotoje sodyboje arba patalpose Plungėje (tad nebaisu prastas oras, edukacijos gali vykti bet kuriuo metų laiku). Atvykusi klasė supažindinama su vedėjais, veiklomis. Kitas etapas – skautorama. Grupę padalijus į 3–6 grupes (priklausomai nuo dalyvių skaičiaus), grupelės eina į punktus, kur vadovai veda užsiėmimus. Jų temos: 1) Lietuvos skautijos istorija, vertybės, metodika, simboliai. 2) išgyvenimo gamtoje pradmenys ir gudrybės, 3) augalų pažinimas ir panaudojimas, 4) skautiški rankdarbiai, 5) skautiški patiekalai, 6) skautiškos užduotys ir žaidimai. Veikla viename punkte vyksta 15-20 minučių, po švilpuko grupės pereina prie kito punkto ir taip ratu pabuvoja visuose užsiėmimuose. Likęs laikas skiriamas trumpai refleksijai-viktorinai grupelėms iš gautos informacijos, nugalėtojų apdovanojimui, bendriems žaidimams.


Prisilietimas prie kultūros ir technikos paveldo Liubavo dvare

Šio užsiėmimo metu metu nusikeliama į tolimą praeitį. Užsiėmimo dalyviai turi išskirtinę progą pažinti kultūros paveldą, senąsias technologijas ir gamybinius procesus. Edukacijos metu moksleiviai įgis istorinių žinių, pažins kultūros ir technikos paveldą, lavins vaizduotę ir ugdys kūrybiškumą. Padedant edukatoriui, pasakojimo ir dialogo forma, mokiniai susipažįsta su Liubavo dvaro, malūno istorija ir visais jo mechanizmais. Naudodamiesi muziejaus terminalu mokiniai turi galimybę interaktyviai, pažintinio žaidimo dėka daugiau išmokti apie malūno technologijas. Užsiėmimo metu plečiamos mokinių žinios apie savo šalį, jos istoriją, stiprinamas tautinis identitetas. Mokiniai daug sužino apie senąsias technologijas ir vieną svarbiausių – gamybos procesą, kurio dėka gaunama duona. Kartu lavinama mokinių vaizduotė ir skatinamas kūrybiškumas. Prisilietimas prie autentiškos aplinkos, kokybiškai ir kruopščiai restauruoto kultūros paveldo objekto, įrašyto į Europos kultūros paveldo žemėlapį (ES kultūros paveldo prizas / Europa Nostra apdovanojimas) leidžia formuotis jaunos asmenybės nuostatoms branginti kultūros paveldą. Mokiniai daug sužino apie senąsias technologijas ir  atsinaujinančių energijos šaltinių panaudojimą, apie gamybinius procesus. Liubavo dvare skleidžiama ir pavyzdžio jėga – tai nevyriausybinės organizacijos pastangomis išsaugoto kultūros paveldo geroji patirtis. Liubavo dvaras – išsaugotas, su meile ir rūpesčiu puoselėjamas kultūros, istorijos, technikos paveldas šiandienos ir ateities kartoms.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Kviečiame atvykti ir išgirsti apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pasimokyti žaisti kvirkatą - įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su intelekto sutrikimu - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Edukacinėje sodyboje „Vėjų fėja“ kartu atversime močiutės pasakų skrynią... Pažinsime senovinius žaislus, namų teatro lėles. Sužinosime, kaip senovėje žaidė vaikai ir patys pasimokysime seniausių žaidimų.
Tyrinėsime lietuviškas pasakas, jų perduodamą išmintį, sekimo tradicijas. Sakmėse ir pasakose ieškosime mitologinių būtybių, sužinosime apie jų santykį su žmogumi. Smagiausią pasakų draugą – išdykėlį Kaukutį pasikviesime į svečius ir drauge žadinsime lėlių pasaką. Pažadintą pasaką smagiai seksime ir vaidinsime. Kartu išmoksime linksmų žaidimų, ratelių, patarlių, mįslių. Iš tekstilės kursime spalvotus kaukučius arba senovinius žaisliukus – medinius vilkelius (pasirinkite). Ieškosime sodyboje paslėpto pasakų lobio, o suradę jį draugiškai pasidalinsime. Vaišinsimės šeimininkės arbata ir smagiai bendrausime.


Kėdainių rajono savivaldybės Mikalojaus Daukšos viešoji biblioteka

Ar žinai, kelintais metais įkurta tarptautinė politinė ir karinė gynybinio pobūdžio sąjunga? O, kokia bendra valiuta galioja ES šalyse? Kaip veikia Europos Sąjunga?..
Kultūrinė edukacinė veikla „GALVOK’MŪŠIS“, tai protmūšių tipo edukacinis užsiėmimas, tai puiki galimybė mokiniams veikti savarankiškai, parodyti turimas žinias, o tuo pačiu ir sužinoti kažką naujo. Veiklos programą sudaro: susipažinimas, pasiskirstymas į komandas, žaidimas, rezultatų sumavimas, paskelbimas, mokinių apdovanojimas atminimo dovanėlėmis ir prizais bei veiklos refleksija.
Edukacijos išskirtinumas – įdomūs klausimai, paremti istorija ir faktais, ir netikėti atsakymai. Tai ne žinių patikrinimas, o smagi, praturtinanti patirtis. Įtraukiant žaidimo elementus mokiniams pateikiami klausimai apie NATO ir Europos Sąjungos valstybes. Galvok’mūšyje mokiniai dalyvauja žaismingai pasiskirstę į 4-5 komandas (priklauso nuo grupės sudėties), kurios tarpusavyje varžosi ieškodamos atsakymų į edukatoriaus pateiktus klausimus. Iš viso parengti 4 turai. Pirmas turas – „ABC“– mokiniams pateikti klausimai su trimis atsakymų variantais. Antras turas – „TAIP arba NE“ – išgirdę klausimą mokiniai turi pasirinkti atsakymą taip arba ne. Trečias turas – „GRANDINĖLĖS“ – vaizdinės ir žodinės. Ketvirtas turas – „ATVIRI klausimai“.
Veiklos turinyje atsižvelgta į specialiuosius ugdymosi poreikius turinčius mokinius ir užtikrinama šių mokinių dalyvavimo galimybė ir įsitraukimas.
Komandos už teisingus atsakymus gauna taškus, laimėjusiai komandai įteikiamas prizas, kitiems dalyviams – atminimo dovanėlės.

Edukacinis užsiėmimas vyksta lietuvių kalba.


Šimtametės iki šių dienų nepakitusios amatų tradicijos atskleidžia mūsų tautos identitetą. Siuvinėjimo kilmė datuojama apie 5000 metų pr. Kr. Rašytiniai šaltiniai byloja, jog šio amato šaknys – Rytuose. Vienas amatų yra siuvinėjimas. Siuvinėjimas kryželiu buvo populiarus visais laikais. Šiandien juo domisi vis jaunesni žmonės. Siuvinėjimo nauda didžiulė, nes: visos mintys sutelkiamos į siuvinėjimo procesą, todėl lengva atsipalaiduoti; ugdomas kūrybiškumas, nes kyla daug kūrybinių idėjų kaip dekoruoti namus, drabužius ar kitaip realizuoti savo darbus; mažinamas stresas, nes susikoncentravimas ir atsipalaidavimas užkerta kelią bet kokioms neigiamoms mintims; gerina smegenų veiklą ir lavina atmintį, nes siuvinėjant dirba akys, abi rankos, o taip pat ir abu smegenų pusrutuliai; ugdoma kantrybė ir disciplina; kuriamos unikalios rankų darbo dovanos.
Siuvinėjimas – tai užsiėmimas, kuris ramina, leidžia kūnui atsipalaiduoti ir pailsėti bei neleidžia nuobodžiauti. Edukacinės veiklos „Paslaptingais adatos pėdsakais“ metu mokiniai sužinos apie siuvinėjimo amatą, mokysis siuvinėti kryželiu ir kurs knygų skirtukus. Bibliotekoje mokiniai turiningai, įdomiai ir šauniai praleis laiką, kuris paliks neišdildomus įspūdžius.
Veiklos programa: susipažinimas, PowerPoint pateiktis „Siuvinėjimo amatas“, individuali veikla „Knygos skirtuko siuvinėjimas“, žaidimai, mokinių apdovanojimai atminimo dovanėlėmis, veiklos refleksija.
Edukacijos išskirtinumas – mokiniai susikurs unikalias rankų darbo dovanos. Veiklos turinyje atsižvelgta į specialiuosius ugdymosi poreikius turinčius mokinius ir užtikrinama šių mokinių dalyvavimo galimybė ir įsitraukimas.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


M. ir K. Petrauskų skyrius kviečia išbandyti linksmą edukacinį žaidimą ,,Palapinė, kelionė ir muzika”, kurio metu leisimės į pažintinę kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį. Žaidimo dalyviai susipažins su svarbiausiomis asmenybėmis, įvykiais ir datomis, lavins savo pastabumą, ieškodami paveikslėlių, pasislėpusių tarp margaspalvių palapinių, gros įvairiais muzikos instrumentais. Tikslas - edukacinio žaidimo būdu supažindinti lankytojus su svarbiausiomis Lietuvos profesionaliosios muzikos istorijos asmenybėmis, įvykiais bei sąvokomis.
Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu. Priimama ne daugiau 10 asmenų, turinčių judėjimo negalią, neįskaičiuojant lydinčių asmenų.


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Edukacinio užsiėmimo metu dalyvius supažindinti ir išmokyti gamtoje atpažinti gyvūnus iš paliktų jų veiklos požymių, net nepamačius pačių gyvūnų. Tikra tiesa, kad būnant gamtoje ne visada pasiseka pamatyti šaką tarškinantį didįjį margąjį genį, rudenį išgirsti riaumojantį taurųjį elnią ar ankstyvą pavasarį aptikti olą rausiančią rudąją lapę. Tačiau, kad žvėrys gyvena vienoje ar kitoje vietoje, išduoda palikti įvairūs jų veiklos pėdsakai. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai mokomi atpažinti savo krašte aptinkamus gyvūnus, įvardinti jų požymius, paaiškinama apie jų prisitaikymą gyvenamoje aplinkoje, maitinimosi ypatumus. Įsitikinti, ar tapo tikrais pėdsekiais, dalyviai gali pasitikrinti spręsdami interaktyvų klausimyną.
Edukaciniame užsiėmime naudojamos natūralios, iš gamtos parneštos priemonės, kurias dalyviai gali apžiūrėti, liesti rankelėmis (priemonės termiškai apdirbtos ir paruoštos estetiškai).

Pažinimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kultūrinės edukacijos užsiėmimas „Aristavėlės lobynas“ vyksta Aristavėlės dvaro rūmuose. Veiklos pagrindinis tikslas – stiprinti mokinių kultūrinio akiračio plėtrą bei sąmoningumą, skatinti kūrybinę saviraišką ir saviugdą, aktyvinti krašto kultūros, istorijos ir gamtos paveldo informacijos sklaidą, patiriant pažinimo, atradimo džiaugsmą.
Uždaviniai: 1. Supažindinti mokinius su Aristavėlės dvaro rūmų istorija bei šiandiena. 2. Pristatyti mokiniams Aristavelės dvaro rūmuose lankomas erdves. 3. Skatinti mokinius įgytą informaciją pritaikyti praktinėje veikloje – ieškant lobio. 4. Ugdyti komandinio darbo patirtį.
Edukacinio užsiėmimo metu naudojamasi pasakojimu-ekskursija, fotografijomis, schemomis, virtualia medžiaga apie dvarą, archeologiniais radiniais, ekspozicijos medžiaga, nuorodomis, kuriose pateiktos užduotys, ugdančios loginį mąstymą, kūrybiškumą. Supažindinus mokinius su dvaro istorija, pristačius dvaro rūmų lankomų erdvių ankstesnes paskirtis bei šiandienos aktualijas, aptariamas Aristavėlės lobio ieškojimo būdas. Dalyviai suskirstomi į dvi komandas. Abi komandos lobio ieško, keliaudamos skirtingais maršrutais, pagal duotas nuorodas, vedančias ne tik į dvaro pagrindinį pastatą, bet ir prie kieme esančių kitų statinių bei išskirtinių vietų. Nuorodose edukacijos dalyviai randa ne tik užuominas, kur eiti toliau, bet ir klausimų bei užduočių. Joms atlikti reikia kūrybiškai susieti girdėtą ir matytą informaciją, padaryti išvadas. Teisingi užduočių atsakymai galiausiai nuveda prie lobio skrynios ir leidžia ją atrakinti. Šios edukacijos dalyviai ne tik susipažins su Aristavėlės dvaru, jo istorija, įgis teigiamą požiūrį į kultūros paveldą ir jo išsaugojimo svarbą, bet ir mokysis bendros, draugiškos veiklos komandoje, turės galimybę kūrybai, saviraiškai ir patirs atradimo džiaugsmą.


Spektaklis vaikams "Plėšikas Hocenplocas" (Išvažiuojamoji)

Ar girdėjote? Nukniauktas puikusis močiutės kavos malūnėlis! Be jokios abejonės - tai nedorėlio plėšiko Hocenploco darbas. Miestelio policija prieš jo niekšybes atrodo bejėgė, tad Zepukas su Kaspariuku nusprendža patys sulaikyti plėšiką bei atitaisyti močiutei padarytą skriaudą. Bet plėšikų taip be niekur nieko nepagausi... Ar pavyks draugams pasprukti iš plėšiko nelaisvės ir nugalėti jo sajungininką burtininką Petrozilijų Cvakelmaną? Panašu, kad be gudrybių ir burtų čia neapsieisi. Spektaklyje skamba šviesaus atminimo aktoriaus ir bardo Sauliaus Mykolaičio dainos. Kviečiame į pažintį su nepaprastu plėšiku Hocenplocu.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kviečiame susipažinti su Kauno modernizmo architektūra, jos bruožais ir ypatinga
laikinosios Lietuvos sostinės istorija tarpukariu! Nuo 1919 m. Kaunas pasikeitė
neatpažįstamai – iš nedidelio provincijos miestelio išaugo į modernų miestą, o
mums paliko vertingą modernizmo architektūrą. O štai 2023 m.  Kauno
modernizmo vertybė „Modernistinis Kaunas: Optimizmo architektūra, 1919–1939“
buvo įrašyta į Pasaulio paveldo sąrašą! Edukacijos metu mokiniai susipažins su

šiuo kultūros paveldu, išmoks patys atpažinti Kauno modernizmo architektūros
bruožus, gilins supratimą apie sudėtingas tarpukario realijas diskutuodami,
atlikdami komandinę užduotį, tyrinėdami garsių Kauno pastatų modelius ir
žinoma - patys pažindami funkcionalistinį, garsaus architekto Arno Funko
projektuotą muziejaus pastatą iš vidaus, kuriame ir vyks edukacija!


Paslaugos tikslas – supažindinti su Panemunės pilimi kaip kultūros paveldo objektu, stiprinant mokinių kultūrinio akiračio plėtrą bei sąmoningumą, skatinant kūrybinę saviraišką ir saviugdą, aktyvinant kultūros paveldo informacijos sklaidą, patiriant pažinimo, atradimo džiaugsmą.
Paslaugos uždaviniai:
1. Supažindinti mokinius su Panemunės pilies istorija ir šiandiena. 2. Supažindinti su pilies, kaip pastato, statymo ypatumais.  3.  Skatinti įgytos informacijos pritaikymą praktinėje veikloje. 4. Ugdyti komandinio darbo patirtį.

Panemunės pilis atskleidžia turtingus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės istorijos ir kultūros sluoksnius. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai praskleis to laikotarpio skraistę: sužinos apie Lietuvos didįjį kunigaikštį Vytenį, jo pilį ir legendą, siejančią su Panemunės pilies vieta. Išsiaiškins, kas buvo Panemunės pilies šeimininkai, kaip jie gyveno. Apžiūrės senovinės virtuvės ekspoziciją, kuri pasakoja apie tai, ką valgė pilies šeimininkai, kas ir kur jiems gamino maistą. Restauruotose rezidencijos erdvėse pamatys, kaip atrodė didikų svečiams ir gyvenimui skirtos patalpos, salonai ir kambariai. Vaikščiodami po ekspozicijos erdves, susipažins su archeologiniais radiniais, išgirs, ką gali papasakoti keramikos šukės, stiklo kamščiai, senovinė šakutė ar sidabriniai papuošalai. Žinias įtvirtins atlikdami praktinę-kūrybinę užduotį – taps savo statomos pilies architektais. Kultūrinės edukacijos metu mokiniai ne tik susipažins su Panemunės pilimi, „prisilies“ prie architekto profesijos, bet ir mokysis bendros, draugiškos veiklos komandoje be smurto ir patyčių, turės galimybę saviraiškai ir patirs atradimo, kūrybos ir pažinimo džiaugsmą.


Įsijausite į tikrus detektyvus ir seksite nusikaltėlio pėdsakais (paliktais įkalčių maišeliais su užduotimis), siekiant išsiaiškinti, kas išdrįso pavogti paties prof. Liudo Mažylio atrastą ir Pasvalio krašto muziejui padovanotą Vasario 16-osios Lietuvos Nepriklausomybės akto originalo kopiją. Detektyvinis tyrimas nuves prie 12 lankytinų objektų Pasvalio mieste, kuriuos detektyvai ne tik nuodugniai apžiūrės ieškodami įkalčių, bet ir susipažins su jų atsiradimo istorija, savybėmis bei išskirtinumu. Keliausite pagal paliktus nusikaltėlio pėdsakus – įkalčių maišelius, kurių iš viso yra 12. Įkalčių maišeliuose rasite užduotis, kurias įvykdžius sužinosite kitus maršruto objektus. Užduotys yra įvairaus pobūdžio ir sudėtingumo.


Susipažinkite su lėlių istorija, lėlių teatro istorija, lėlių tipais. Susikurkime šešėlinę lėlę ir išbandykime jos valdymą improvizuoto vaidinimo metu.


Pagrindinis edukacijos tikslas - papildyti bendrąsias ir specialiąsias žinias, skatinant kūrybišką mokinių veiklą pagaminant dirbtinę ekosistemą-mikrokosmą. Uždaviniai: - susipažinti su teorine medžiaga kas yra mikroskosmas, kaip jis gaminamas; - pasitelkiant gamtines medžiagas, inovatyviai motyvuojant mokinius veikti kūrybiškai ir lavinant mokinių vaizduotę sukurti savo mikrokosmą stiklainyje; - aptarti ir pristatyti klasės draugams mikrokosmo gaminimo eigą, naudotas priemones ir įsivertinti kaip pavyko darbas.
Pirmiausiai mokiniai išklauso trumpą teorinį įvadą kas yra mikrokosmas, kaip jis gaminamas. Išklausę teoriją mokiniai generuoja savo idėjas, kritiškai mąsto ir kelia aktualius klausimus. Įžvelgia sąsajas, tarp išklaustytos teorijos ir praktiškai išreikškia savo kūrybines idėjas - kiekvienas pasigamina savo norimą mikrokosmo modelį. Edukacijos pabaigoje mokiniai skatinami reflektuoti savo patirtis, atliekant trumpą reflektavimo žaidimą, prisitaikant prie kiekvieno mokinio poreikių ir galimybių.
Edukacijos metu patiriamos teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją, suteikiant naujų žinių ir įgyjant naujų patirčių. Per veiklas ugdoma savivertė ir motyvacija, pasitikėjimas savimi ir pasitenkinimas savo darbu. Edukacijos metu ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti. Formuojamas / atskleidžiamas savitas, naujas požiūris, įgalinama savarankiškai reikšti savo idėjas, skatinama saviraiška ir savarankiškumas. Leidžia atpažinti ir susieti naujai įgytas patirtis su turimomis formaliojo ugdymo žiniomis ir įgūdžiais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Meninė-edukacinė programa „Lietuva, poezijos ir dainų auginama“

Skuodo rajono savivaldybės R. Granausko viešoji biblioteka

Meninė - edukacinė programa, skirta mokiniams giliau susipažinti su lietuviška poezija bei dainomis, per muzikavimą ir tekstų prasmių nagrinėjimą geriau suvokti kultūrinį bei istorinį kontekstą ir įvertinti, bei atpažinti, kaip istoriniai įvykiai, lietuviškas mentalitetas, kuris ypatingai gerai atsiskleidžia kūryboje, veikia mūsų kasdienybę šiandien.


Edukacijos "Šiaudinės saulytės sakmė" tikslas - supažindinti mokinius su šiaudinių sodų rišimo tradicijomis Lietuvoje ir kitose šalyse.
Uždaviniai:
1) Susipažinti su saulyčių rišimo technologijomis surišant pasirinktinai plokščią arba sferinę šiaudinę saulytę.
2) Aptarti šiaudinių saulyčių demonstravimo galimybes.
3) Aptarti saulės, kaip dangaus kūno, reikšmę žmonijos būčiai.
4) Aptarti saulės simboliką liaudies papročiuose.
Mokiniai klausysis sakmės apie šiaudinių saulyčių rišimą, ją aptars, išmoks susirišti šiaudinės saulės detalę - spindulį, kuri gali būti ir šiaudinių žaislelių rišimo pagrindu, pajus asmeninio darbo svarbą bendruomeninėje veikloje.
Edukacine paslauga siekiama tiek kultūrinio, tiek meninio, tiek edukacinio poveikio.
Edukacinės veiklos įgyvendintoja - etninės kultūros mokytoja metodininkė, tradicinių amatų meistrė, meno kūrėja Loreta Lichtarovičienė (VDU etnologijos ir folkloristikos magistrė).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Optinė iliuzija, geometrija ir dailė (išvažiuojamoji)

Optinės iliuzijos yra vizualiniai reiškiniai, kurie klaidina mūsų smegenis, pateikdamos vaizdus, kurie neatitinka tikrovės arba yra suvokiami kitaip, nei jie iš tikrųjų yra. Geometrijos mokslo žinios leidžia menininkams sukurti įspūdingus, dažnai stebinančius optiškai iliuzinius kūrinius, kurie žavi ir intriguoja žiūrovus. Optinėse iliuzijose geometrija yra esminė, nes ji padeda sukurti erdvinio suvokimo klaidas. Užsiėmimo metu kartu su moksleiviais išsiaiškinsime kokie yra optinių iliuzijų geometriniai pagrindai. Moksleiviai sužinos kaip panaudojant geometrines formas ir kontrastus sukurti judėjimo ir gylio iliuzijas. Jie susipažins su žymiausiais optinių iliuzijų pavyzdžiais ir juos atlikusiais menininkais. Nagrinėsime M. C. Escher, Victor Vasarely,  Bridget Riley, Salvador Dali darbus, kurie yra puikūs pavyzdžiai, kaip geometrijos principai gali būti panaudoti kuriant neįmanomas struktūras ir erdves. Aptarsime ir kitas teorijas ir mokslines sritis, naudotas kuriant optines iliuzijas. Moksleiviai sužinos ką bendro su optinėmis iliuzijomis turi Gestalt psichologija. Taip pat kalbėsime apie kontrasto ir spalvų teoriją, šviesos ir šešėlių panaudojimą.
Praktinio užsiėmimo metu moksleiviai išmoks nupiešti keletą optinių iliuzijų. Moksleiviai galės patys pasirinkti užduotis iš pateiktų pavyzdžių arba sukurti savo orginalų darbą. Užduotys paruoštos skirtingo sudėtingumo, todėl moksleiviai pasirinks tas, kurias norės ir gebės atlikti. Šios užduotys ne tik padės mokiniams geriau suprasti geometriją, bet ir leis patirti, kaip matematiniai principai gali būti pritaikomi meno kūrime ir suvokime.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kultūrinė edukacinė progama - orintacinė ekskursija "Lietuvos istorinių asmenybių pėdsakais Vilniaus senamiestyje"

Šios orientacinės programos metu aktyviai keliaudami Vilniaus senamiesčio gatvelėmis mokiniai aplankys Vilniaus senamiesčio paminklus ir plačiau susipažins su Lietuvos istorinėmis asmenybėmis, apie kurias mokosi per lietuvių literatūros ir istorijos pamokas. Kelias skulptūras teks net pakalbinti ir pasiklausyti jų istorijų, apie kurias nerašo mokykliniai vadovėliai. Komandinių užduočių pagalba mokinius siekiama įtraukti į gyvą miesto tyrinėjimą, sudominti ir įtraukti mokinius į mokymosi procesą, supažindinti su Lietuvos istorinių asmenybių paminklais Vilniaus senamiestyje, skatinti susieti dabarties sąsajas su praeitimi, plėsti intelektines moksleivio galias, ugdyti aktyvų, kūrybingą, atsakingą ir paveldą saugantį pilietį. Supažindinti su istorinius įvykius žyminčiomis vietomis, architektūros ir kultūros vertybėmis, meniniais elementais, istoriniais reliktais, jų išsaugojimu galimybėmis ir pritaikymu dabartyje. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, istorinis pasakojimas papildomas vizualine medžiaga. Telefono pagalba mokysis užsimegzti asmeninius santykius su vizualiuoju menu (skulptūromis). Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Edukacijos dalyviai supažindinami su lietuvių liaudies menu, keramika, ornamentų motyvais.
Edukaciniai užsiėmimai susipažindins su archeologinės keramikos dirbinių pavyzdžiais, išgirsite pasakojimą apie keramiką ir jos kilmę, molio savybes. Išklausysite patarimų apie lipdymo technologijas bei dekoravimą. Turėsite galimybę nusilipdyti dubenėlį sau ar savo mielam augintiniui, sukurti originalų molinuką pagal senąsias puodininkystės tradicijas.
Mokysitės pritaikyti reikiamus dekoravimo būdus.
Edukaciniai užsiėmimai Suteiks žinias ir lavins keramikos dekoravimo įgūdžius.
Kiekvienas edukacijos dalyvis pasigamins po gaminį, kurį parsiveš namo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Viešoji įstaiga Meno ir edukacijos centras

5–12 klasių moksleivius kviečiame išmėginti drobinių maišelių dekoravimą linoraižiniu. Užsiėmimo metu vaikai maišelius dekoruos savo pačių sukurtais unikaliais meno kūriniais. Tai – paprastas, pakankamai greitas ir saugus spaudos būdas, imliai pasiduodantis įvairaus amžiaus dalyviams. Dėl to jį greitai perpranta ir puikiai įvaldo įvairių klasių moksleiviai. Tuo tarpu vyresnieji gali imtis sudėtingesnių formų – tam linoraižinys itin parankus! Nepriklausomai nuo amžiaus, linoraižinio technologija užburia netikėto rezultato žavesiu ir eksperimentavimo dvasia, moko kantrybės ir susikaupimo. Užsiėmimas vyksta interaktyviai, palaikant nuolatinį dialogą idėjų generavimo, piešimo, raižymo etapuose. Galiausiai atliktą darbą vainikuoja raižinio spausdinimas ant maišelio. Pabaigoje vyksta improvizuota diskusija, trumpas kūrinių pristatymas ir aptarimas. Užsiėmimo temą galima iš anksto derinti, atsižvelgiant į metų laiką, kalendorines šventes ar tarpdalykinę integraciją.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Kinas ir literatūra – neatskiriamos, dažnai viena kitą papildančios meno šakos. Nuotolinės edukacijos „Kinas ir knygas“ esmė supažindinti programos dalyvius su kino ir literatūros tarpusavio sąsajomis, atskleisti ekranizuotų knygų ypatybes, bei atlikti praktines užduotis. Nuotolinėje edukacijoje bus analizuojami teksto ir vaizdo kūriniai: Kazio Borutos „Baltaragio malūnas“ ir ištraukos iš režisieriaus Arūno Žebriūno vaidybinio filmo „Velnio nuotaka“ (1973 m.), Jurgos Ivanauskaitės romanas „Miegančių drugelių tvirtovė“ ir režisierės Janinos Lapinskaitės vaidybinis filmas „Miegančių drugelių tvirtovė“ (2012 m.). Analizuojamas filmas apie dailininką ir kompozitorių Mikalojų Konstantiną Čiurlionį „Laiškai Sofijai“ (režisierius Robert Mullan, 2013 m.), atliekama praktinė kūrybinė užduotis. Edukacija tiesiogiai papildo lietuvių literatūros pamokas pagal Bendrąsias programas. Parinkti analizės pavyzdžiai pagal mokykloms rekomenduojamą literatūros sąrašą kurį sudarė Tarptautinės vaikų ir jaunimo literatūros asociacijos (IBBY) Lietuvos skyriaus kartu su Lietuvos nacionalinės Martyno Mažvydo biblioteka. Analizuojama kino ir literatūros raiška pagal Gustavą Freitagą (Gustav Freytag). Moksleiviai taip pat susipažins su bibliotekos teikiamomis paslaugomis, susijusiomis su kino ir audiovizualinio meno sklaida.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Muziejaus etnografijos ekspozicijoje mokiniai bus supažindinami su lietuvių liaudies buitimi, ūkio prietaisais, valstiečių ūkiniais darbais. O pamatę ir susipažinę galės patys daugelį darbų išbandyti su autentiškais, arba atkurtais analogiškais įrankiais. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai išbando skalbimą geldoje, mokinasi naudotis bezmėnu, lyginti kočėlais, nešti vandenį naščiais. O kai visi buities darbai nudirbami, kaip ir senovėje, vaikai gali pažaisti. Mokiniai žaidžia aktyvius lietuvių liaudies žaidimus su kojūkais, slidėmis, lazdomis ir išbando kitas įdomias ir įtraukiančias rungtis, ir žaidimus.


TVARESNIS PASAULIS: edukacinis renginys per konstravimą su LEGO

Bricks4Kidz® edukacinis renginys supažindins vaikus su tvarumu ir kultūriniu paveldu per konstravimą su LEGO.

Kas yra tvarumas? Kodėl svarbu mąstyti ir elgtis tvariai? Kaip tai veikia mus supantį pasaulį? Kokią reikšmę turi senųjų pastatų saugojimas, restauravimas tvarumui ir kultūros paveldui? Edukacinio renginio metu vaikai sužinos įdomių dalykų apie tvarumą, senųjų pastatų prikėlimą naujam gyvenimui, pasiners į smagų konstravimo procesą, kurio metu sukonstruos įvairius pastatus. Stiprinsime tvarią mąstyseną, sąmoningumą, bendradarbiavimo, komunikavimo įgūdžius, lavinsime gebėjimą priimti sprendimus, skatinsime kūrybiškumą per patyriminę veiklą.


„Pažink Lietuvos tiltus su STEAM veiklomis“ edukaciniuose užsiėmimuose mokiniai susipažins su seniausiais Lietuvos tiltais. STEAM veiklų metu bus apjungta Lietuvos istorija, paveldas, kultūra, šiuolaikinė ir senovinė architektūra. Edukacinių veiklų metu mokiniai statys savo įsivaizduojamus tiltus, bus supažindinti su inžinerijos pradmenimis, pasitelks kūrybiškumą, vaizduotę ir meninius gebėjimus. Mokiniai mokysis bendrauti ir bendradarbiauti, dirbti komandose, ugdys lyderystės įgūdžius. Per smagias veiklas, mokiniai patirs istorijos, kultūros, pilietiškumo dermę, įgys gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, patirs pažinimo, bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.


Dėmesio! „EKOkariuomenė“ ieško naujų narių – visus jaunuosius III–VI klasių karius ir kares kviečiame jungtis į mūšį. Kovosime už Žemę! Neišsigąskite, ginklais mojuoti nereikės – pasitelksime savo protą, išradingumą, kūrybiškumą ir drąsą. Pirmyn! Edukacija „Aš – EKOkarys“ skirta moksleivių žinioms apie klimato kaitą pagilinti ir jų įpročiams keisti. Vaikai sužinos, kas atsitinka atliekoms, kurios nėra rūšiuojamos, kaip jos gali patekti į mūsų organizmą; kaip gyvena žmonės, kurie beveik nieko neišmeta; kaip panaudotus daiktus prikelti antram gyvenimui; ką gali padaryti kiekvienas vaikas, kad prisidėtų prie Žemės užterštumo mažinimo. Edukacijos metu naudojami metodai: pasakojimas, vaizdo medžiagos peržiūra, praktinė-kūrybinė užduotis, žaidimas, analizė ir diskusija, aptarimas. Edukaciją veda edukatorius – „EKOgenerolas“. Vaikai ne tik sužinos įdomios ir naudingos informacijos, bet ir atliks komandinę bei individualią užduotis. Mokysis kūrybiškai spręsti problemas ir dirbti kartu. Panaudodami antrines žaliavas, sukurs naudingą daiktą, kurį parsineš namo. Trukmė – 45 minutės. Pastaba:  Mažiausias pamokų skaičius Kauno mieste - 2 pamokos vienoje mokykloje. Mažiausias pamokų skaičius kituose miestuose - 4 pamokos vienoje mokykloje. Kiekviena edukacija derinama individualiai, tad norėdami rezervuoti laiką, būtina susisiekti telefonu.


Trumpas paslaugos aprašymas: Kviečiame dalyvauti edukaciniame užsiėmime, Mano slėptuvė – malina. Edukacija prasideda nuo įžanginės dalies, kai su vaikais kalbama kas yra karas, Holokaustas, kalbama apie žydų kultūrą ir istoriją. Pradinukai pamato slėptuvės – malinos maketą bei apsilanko atkurtoje slėptuvėje - malinoje, kuri yra ekspozicijos antrame aukšte. Ten galima apsilankyti grupelėmis ir pasiklausyti ištraukos iš I. Rudaševskio dienorašio (4 min.). Po to seka kūrybinė edukacijos dalis, kuri mažiesiems patinka labiausiai, - vaikai turi pavaizduoti savo slėptuvę. Ši užduotis yra tikras iššūkis mažiesiems lankytojams, bet tuo pačiu metu ir svarbi bei ypatinga, - nes kur savo namų erdvėje galėčiau įsirengti slėptuvę, apie kurią niekas niekas nežinotų? Užsiėmimas baigiamas savo darbų pristatymu savo klasės draugams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Jei esate smalsūs ir pastabūs, norite sužinoti, kaip gyveno tarpukario menininkai, rinkitės programą „Salomėjos Nėries namų labirintuose“. Įminę šmaikščias mįsles, vaikščiodami menininkų namų labirintais galėsite surasti ir atpažinti eksponuojamus senovinius daiktus.

Prieš žaidimą galėsite susipažinti su S. Nėries gyvenimo detalėmis, apžiūrėti memorialinius daiktus ir kambarius, kuriuose gyveno poetė su savo vyru skulptoriumi Bernardu Buču ir sūneliu Sauliumi.


Daugelyje pasaulio kultūrų druska yra nuolankumo, švarumo, džiaugsmingumo, svetingumo, pikantiškumo, šmaikštumo, aštraus proto ir išminties simbolis. Ne mažesnis druskos vaidmuo buvo prekyboje ir politikoje. Iki pat XIX a. vidurio druska buvo žinomiausia prekė pasaulyje. Istorijos tėkmėje druska buvo viena iš pagrindinių priežasčių kilti karams, revoliucijoms, maištams, turėjo įtakos vyriausybių politikos kryptims. Ar žinojote, kad XVII–XVIII a. Vilniuje verstis mažmenine druskos – „baltojo aukso“ – prekyba galėjo tik ypatinga pirklių grupė – druskiai? Apie druską kalba gydytojai ir dietologai, chemikai ir archeologai. Papasakoti apie druską vienos pamokos neužtektų, tačiau pasistengsime bent trumpai prabėgti jos istorija ir įvardinti įdomiausius momentus, leisiančius pažinti skirtingas jos rūšis. Numatomos veiklos: inovatyvi, interaktyvi, pritaikyta pagal dalyvių amžių paskaita su šešėlių teatru bei praktinėmis užduotimis. "Nors nevalgomas, tačiau visi valgo", "Geresnis cukrus už druską, bet druska reikalingesnė" patarlės ir priežodžiai parodo kiek daug prieštaravimų gali sukelti paprasčiausia druska. Jos trūkumas gali iššaukti mirtį, jos perteklius - taip pat, ir vaistas, ir nuodas kartu. Edukacija "Pažinkime druską" atskleis druskos įvairovę ir leis pažiūrėti į ją, kaip į kūrybinę medžiagą, kai gaminsime antistresinį kamuoliuką.


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Pirmoji užsiėmimo dalis teorinė - jos metu edukatorius vaizdo skaidrėse pristatys baltų etninės kultūros ir kurtų simbolių istoriją, reikšmes, pateiks jų vizualinius pavyzdžius. Antroje dalyje vyks tekstilės dekoravimo technologijos aptarimas: vyresnieji stebės, kaip jų sukurtą vaizdą ploteris išpjauna, o jaunesnieji patys jį išsikirps vaizdą, o paskui stebės kaip termo preso būdu jis prilipinamas prie bibliotekos suteikiamo tekstilės audinio maišelio. Vaikai susipažins su simbolių pavyzdžiais interaktyviame ekrane ir iš pateiktų pavyzdžių vaizduotėje susikurs savitą simbolį ir jį pavaizduos ant termo lipduko. Kiekvienas paslaugos dalyvis su savimi išsineš unikalų, rankomis dekoruotą tekstilės dirbinį, kuriuo bus galima pasipuošti, skleidžiant baltų simboliką bendruomenei ir tarnaus ne vienerius metus. Mokinių kūrybinis procesas gali vykti klausantis etninės folkloro muzikos, kuri įkvepia kūrybai ir priartina prie mūsų protėvių istorinių šaknų. Užsiėmimo pabaigoje, po dekoravimo dalyviai interpretuos sukurto savito simbolio reikšmę, diskutuos, papasakos, kodėl išsirinko būtent tokį baltų simbolio pateikimą.


VšĮ Teisinių ir socialinių paslaugų centras

Projekto tikslas: skatinti moksleivių kūrybiškumą, smalsumą, ugdyti individualaus ir darbo komandoje gebėjimus, tobulinti praktinius diskutavimo/bendravimo įgūdžius. Uždaviniai: susisteminti projektą, išgryninti turinio detales, formatą ir pateikti šio amžiaus grupei priimtinomis, žaidybinėmis, formomis. Aktyvi, pilnai įtraukianti mokinius praktinėse užduotyse ir refleksijose, projekte pasitelkiami tinkantys šiai amžiaus grupei žaidybiniai elementai, skatinama diskutuoti, kelti problemas, ieškoti sprendimų.
Vaikams/jaunuoliams lengviau parodyti nei pasakyti – ypač kalbant apie emocijas, jausmus. Dažnai jie jas jaučia daug stipriau nei suaugusieji, tačiau negeba jų atpažinti, įvardinti. Užsiėmimuose vaikai iš paruoštų faktūrų, spalvų audinio medžiagų (pagal atspindimą emociją) darys lėles, išpieš veidukus ir kurs grupėse su jomis vaidmenų žaidimus/simuliacijas. Būtent bendraudami per lėles vaikai mokinsins atpažinti jausmus, juos išreikšti, suvaidinti – tokiu būdu, pagal atliktus tyrimus, net iki 92 proc. vaikų lengviau atsiskleidžia, randa sprendimus, modeliuoja ir įtvirtina naujus elgesio modelius.
Vaidybinė simuliacija su emocijas atspindinčiomis lėlėmis – puikus būdas, padėsiantis vaikams/jaunuoliams geriau suvokti save, savo jausmus, bendravimo įgūdžius, emocijų atpažinimą ir įvardinimą. Moksleiviai pasidarę lėles, susiskirsto į grupes ir gauna emocijomis grįstas situacijas, kurias turi suvaidinti, o jų bendraklasiai turi atspėti kokią emociją jie atspindėjo. Edukatorius padeda vesti pokalbį, paskui diskusiją ar teisingai atspindėta emocija, kokia buvo kūno kalba ir pan. Edukacija skatinama emocinė ir kultūrinė raiška: kūryba, aktyvus klausymas, kūno kalba, komandinis darbas, diskusija.
Siekiamas paslaugos poveikis: įgalinti moksleivius gebėti savarankiškai atpažinti savo nuotaiką/jaučiamą emociją, ją perteikti savo pasigamintoje lėlėje ir komunikuojant/reiškiant savo mintis su grupe sukurti bendrą duotos situacijos vaidmenų simuliaciją.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Interaktyvus spektaklis jaunimui „Pasaulio bamba“.

Spektaklis paaugliams „Pasaulio bamba“ įkvėptas Williamo Goldingo romano „Musių valdovas“ ir sukurtas pagal šiandienos jaunimo aktualijas. Režisierė Agnė Sunklodaitė analizuoja paauglių pasaulį, jų baimes ir žiaurumo prigimtį. Kaip mumyse išsikeroja žemiausi instinktai ir nustelbia tai, kas žmogų daro žmogumi? Iš kur atsiranda žiaurumas? Kaip vaiko sąmonėje kyla jėgos lyderizmas ir noras nurungti kitą? Kas yra žmogiškumas? Kas gimdo baimę ir neapykantą? Kur link veda neribota valdžia ir jos troškimas? Kūrėjų nuomone, šiandien šie klausimai vėl ypatingai aktualūs. Gyvename pasaulyje, kur garsiai eskaluojama tolerancija, atjauta, bet realiai nuolat susiduriame su žiaurumu, nepakantumu ir patyčiomis. Spektaklyje žiūrovai galės ne tik stebėti spektaklio vyksmą, bet ir reikšti mintis, drauge su kitais ieškoti atsakymų į aktualius klausimus, priimti sprendimus.


Spektaklis „Kupriukas muzikantas“ išvažiuojamasis

Spektaklis „Kupriukas muzikantas“ pagal Aldonos Liobytės pjesę, tarsi pasaka pasakoje. Čia žiūrovas ne tik supažindinamas
su etnine kultūra, bet ir įtraukiamas kartu ją pajusti su aktoriais.Edukacinė programa prieš spektaklį bus tarsi kelias,
užburiantis ir vedantis žiūrovą į salę bei paliečiantis įvairius jo pojūčius: regą, lytėjimą, klausą, uoslę skonį. Stebėdamas
vaikas paklius į stebuklingą sniego krioklį, kuriame galės paragauti „sniego varveklių", išgirsti žiemos muziką, lietuviškas,
įtrauktas į nematerialųjį Europos kultūros paveldą, sutartines, užuosti medaus, cinamono, gvazdikėlių, žolelių arbatos kvapą,
paridenti sniego kamuolius, pasisupti laumių žirgais - mediniais arkliukais. Šis spektaklis leis būti ne tik stebėtojais, bet ir
veiksmo dalyviais. Spektaklyje bus naudojami stilizuoti vestuvių papročių elementai apipinti liaudies žaidimų ir šokių
„pynėmis“, iliustruoti dzūkų kraštui būdingomis sutartinėmis, daugybe patarlių, priežodžių ir pasakiškai daininga šnekta.
Girdimi dialogai primins dainų tekstus su daugybe palyginimų, grožybinių meilių žodelių, frazeologizmų. Spektaklyje gyvuos
dzūkiška dvasia ir kultūra.


Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Medaus meduoliai kepami ir puošiami iš tešlos, kuriai naudojamas tikras bičių medus ir tai vyksta Bitininkystės muziejuje, kur visa aplinka kalba apie bites. Pirmame etape, išnagrinėjus istorinę medžiagą, susikuriami meduolių dekoravimo eskizai, išstudijuojama senovinė meduolių receptūra ir vėliausiai kepami ir dekoruojami meduoliai. Programos užsakovai visą procesą ne tik stebi, bet ir patys įsitarukia į kūrybinį procesą. Iškepti ir dekoruoti meduoliai yra supakuojami ir su žolynų arbatos priedu, bei meduolių kepimo receptu atiduodami vaikams. Užsakovai turės galimybę patirtas teorines žinias ir kūrybines patirtis išmėginti praktiškai, kiekvienas savo namuose su savo šeima - galės savo rankomis pagaminti tai, kas jiems, jų artimiesiems ir draugams teikia džiaugsmą, kuo galima dalintis ir netgi puošti aplinką. Patirs, kaip bičių iš žiedų suneštas medus tampa dalimi gaminio, kaip jis sąveikauja su kitais produktais, kaip jų kokybę perkeičia kaitra. Patirs kokią pavidalų ir piešinių įvairovę galima išgauti formuojant palyginti nedidelį gaminio plotelį, kaip iš vientisos masės sukuriama daug baigtinių produktų. Medžiaginis rezultatas – savo gamybos meduoliai. Kultūrinis - per patyriminę veiklą įsileista/išgyventa istorinė - kulinarinė etnopatirtis, praplėstas akiratis.


Edukacija KAUNE ,,Paslaptingas atradimų pasaulis Kauno Zooparke"

Kuo skiriasi ožkos nuo avių? Ką valgo ar geria ežiukas? Kaip atskirti vėžlio patiną nuo patelės ir ar turi vėžliai dantis? Ar surikatų jaunikliai turi aukles bei mokytojus? Ar gražuoliai šikšnosparniai gali būti vegetarais ir veltis į plaukus? Kodėl triušiai nėra graužikai? O ar prisimenate, koks ilgas ir sudėtingas buvo avelių užaugintos vilnos kelias virstant siūlu ir kaip šiuolaikinės technologijos palengvino šį darbą? Kokius žaidimus žaidė, šokius šoko mūsų protėviai, kuomet pavargdavo vilną verpti? Pasinerkite į nuostabųjį Kaunas Zoopark gyvūnų pasaulį ir mes atsakysime ne tik į šiuos, bet ir daugelį kitų jūsų užduodamų klausimų per kultūrinę veiklą, klausymą, ieškojimus, meninę išraišką, atradimus, lietimą, maitinimą. Esame tikri, kad papildysime jūsų žinių bagažą geromis emocijomis ir netikėtais gyvūnijos pasaulio atradimais.


Spektaklis „Vakaras M“, arba striksintis laikas

Eilėraščiai čia virsta asmeninėmis aktorių istorijomis, žvilgsniais į mūsų pačių gyvenimo fragmentus ir pustonius: kasdienišką buitį, švelnią vienatvę, kandumą, trapumą, vaikiškumą, filosofišką kontempliaciją ir humorą, humorą, humorą. Jo tikrai netrūks. Poezijos kalba scenoje leidžia išsakyti mintį labai koncentruotai, išgrynintai, nedaugžodžiaujant. Čia nėra nieko nereikalingo.

Šiuolaikinė poezija, artima kasdieniškai kalbai, susiliedama su aktorių pasakojamomis istorijomis sudaro vientisą kūrinį, kuriame žiūrovui nematyti aiški skirtis tarp istorijų ir eilėraščių. Toks eilių skaitymo būdas pritraukia žiūrovą, kuris poezija paprastai nesidomi ir laužo stereotipinį poetinio vakaro įvaizdį. Programoje daug komizmo, satyros bei asmeniško ryšio su publika.


Ateities Rambynas: edukacija su šviesos ir smėlio šviečiančiais stalais

Pagėgių savivaldybės Vydūno viešoji biblioteka

Vaikai bus trumpai supažindinti su istoriniu bei kultūriniu objektu – Rambyno kalnu, o kiek vėliau, pasitelkdami šviesos ir smėlio stalus, patys kurs ateities Rambyno legendą. Jauki aplinka, kurioje vaikai bus užsiėmimų metu, leis jiems įgyvendinti savo idėjas ir sumanymus, o ugdymo priemonės lavins kūrybinį mąstymą, ugdys vaikų kūrybiškumą. Prie šių stalų bus kuriami tokie kūrybiniai produktai, kuriuos galima sukurti ir naudojant paprastą paviršių, tačiau vaikams čia bus daug smagiau ir naudingiau, nes šios edukacijos metu spalvos atrodo gerokai sodresnės ir patiriama daugiau pojūčių bei  netikėtumų.


Tikslas – susipažinti su senąją lietuvių gyvensena: tradicijomis, papročiais, savęs ir aplinkos reiškinių suvokimu. Uždaviniai: 1. Vaidybos žanro pagalba perteikti mokiniams etiologinių ir mitologinių sakmių siužetus, atspindinčius prosenelių gyvenseną ir aplinkos suvokimą (įvairių amatų kilmę, naminių gyvulių ir augalų atsiradimą). 2. Į vaizduojamus etiologinių ir mitologinių sakmių siužetus, praktinių užduočių pagalba, įtraukti mokinius, suteikiant jiems tam tikrų personažų vaidmenis. 3. Vaidmenų pagalba pamokyti edukacijos dalyvius tam tikrų tradicinių amatų ir darbų (pvz., verpimo, tvoros tvėrimo), tradicinės gyvensenos (gyvulių ganymo, žemės dirbimo).
“Neužrištas sakmių maišas” – teatralizuota edukacija, paremta lietuvių etiologinėmis ir mitologinėmis sakmėmis apie amatus ir  darbus (verpimo, žemės dirbimo, tvorų tvėrimo, gyvulių ganymo), gyvenseną.
Dievas nusileido į žemę, pats turėjo daug darbo, todėl patikėjo seniesiems žmonėms atsakomybę už tinkamą amatų perdavimą jaunesniajai kartai . Šie turėjo perduoti tuos amatus mažiems vaikeliams, kad išmoktų ir nepamirštų. Senelis ir senelė pamokino, savųjų amatų, kaip Dievas buvo įsakęs, ir jau norėjo užrišti maišą ir atiduoti Dievui, bet... niekur nerado pakulinės virvės, todėl amatai pabiro ir liko mūsų žemėje iki mūsų dienų...
Edukaciją sudaro 5 dalys (vaidybinės siužeto dalys mainosi su praktinėmis, kurių metu patys mokiniai vaidina ir  mokosi).
I Dalis. „Dievas dalina amatus“.
II dalis. „Bobutė moko verpti“.
III dalis. „Diedukas tveria tvorą“.
IV dalis. „Anūkai gano gyvulius, aria“.
V dalis „Ką radom sakmių maiše?“.
Per edukacijos veiklas ugdomas ir puoselėjamas mokinio vidinis pasaulis, lavinami teatrinės raiškos  gebėjimai, vaizduotė, puoselėjamas etninės tapatybės suvokimas.
Edukaciją veda etninės kultūros mokslų daktarė Ingrida Stundžė ir aktorė, meninio ugdymo pedagogė Rasa Grigutytė-Šliaužienė.
Edukacijos metu edukatorės kalba tarmiškai (dzukų, žemaičių), dainuoja darbo dainas.


Vytautas Kazimieras Jonynas buvo itin plataus profilio menininkas. Jo kūrybiniai ieškojimai ir nenuilstamas noras pažinti įvairias technikas atvedė jį nuo grafikos iki vitražų kūrimo. Būdamas jautrus jį supančiai aplinkai ir jos spalvoms, itin mėgo lieti akvareles ir piešti pastele. Kviečiame vaikus susipažinti su V. K. Jonyno kūriniu "Mano sodas", atliktu pastelės technika. Kas vaizduojama šiame kraštovaizdyje? Kokia šio paveikslo nuotaika? Ko, jūsų manymu, trūksta šiame kūrinyje? Išlaisvinkite savyje slypintį dailininką ir papildykite V. K. Jonyno paveikslą savomis interpretacijomis.


Spektaklis „Nebylys“ pagal Juozo Tumo-Vaižganto apysaką.

Spektaklis „Nebylys“, pelnęs daugybę reikšmingų teatro apdovanojimų, siūlo vyresniųjų klasių moksleiviams vieną įdomiausių ir originaliausių J. Tumo –Vaižganto kūrybos interpretacijų profesionalaus teatro scenoje. Inscenizacijos autorius ir sumanytojas yra vienas ryškiausių teatro kūrėjų – režisierius Jonas Vaitkus. Jis, kartu su garsių scenos meistrų komanda pateikė savitą „Nebylio“ versiją, kurioje, pasitelkiant šiuolaikines teatro raiškos priemones, plėtojami pagrindiniai J. Tumo Vaižganto apysakos motyvai. „Nebylys“ – tai daugiasluoksnis pasakojimas, kurio pagrindas –neleistina meilė ir ribos, kurias peržengęs žmogus sugriauna savo gyvenimą. „Nebylio“ siužetą vienu sakiniu galima būtų nusakyti kaip tragiškai susiklosčiusią draugystės ir meilės istoriją apie du draugus, pamilusius vieną moterį. Ši apysaka pasižymi psichologine gelme, moraliniu turiniu, kurie spektaklyje perteikiami ne tik žodžiu, bet įspūdinga scenografija, video projekcijomis, judesiu, išraiškinga vaidyba. Spektaklis užduoda daug klausimų, verčia susimąstyti apie meilės jėgą ir žmogiškąją prigimtį. Po spektaklio galimas susitikimas su aktoriais, kurio metu bus diskutuojama, atsakoma į moksleivių klausimus, supažindinama su kūrybiniu procesu.


Nuotolinė literatūros-teatro pamoka „Antikinės dramos ir teatro analizė: Sofoklio tragedija „ANTIGONĖ“

Tai savita nuotolinė literatūros ir teatro jungties pamoka, kurios objektas – Sofoklio tragedija „Antigonė“ bei jos sceninė interpretaciją. Pamokos autorė ir vedančioji - Solo teatro aktorė ir režisierė Birutė Mar, sukūrusi spektaklį „Antigonė“ Sofoklio dramos motyvais. Ji glaustai apžvelgia antikinę literatūrą ir teatrą, pasitelkdama savo teatrinių kelionių patirtis (aktorė dalyvavo antikinio teatro simpoziumuose bei festivaliuose Kipre, Graikijoje, Turkijoje), taip pat supažindina su Sofoklio drama „Antigonė“ – jos personažais, antikinės dramos struktūra, ypatinga antikinės dramos choro reikšme. Antroje pamokos dalyje aktorė ir režisierė pristato savo sukurto spektaklio „Antigonė“ fragmentus, kuriame ji atlieka šešių Sofoklio dramos „Antigonė“ personažų vaidmenis – Antigonės, jos sesers Ismenės, karaliaus Kreonto, jo sūnaus ir Antigonės sužadėtinio Haimono, sargybinio bei žynio Teiresijaus. Taip pat pristato antikinio choro epizodus spektaklyje, kuris įkūnyja beveidės, gebančios prisitaikyti nūdienos visuomenės paveikslą (choras įkūnytas įspūdingoje videoprojekcijoje, autorius Andrius Jakučionis, kompozitorius Antanas Kučinskas). Pamokos pabaigoje – interaktyvus moksleivių pokalbis su aktore ir režisiere, kuriame bus atsakoma į moksleivių klausimus, bus diskutuojama apie antikinės literatūros aktualumą nūdienos pasaulyje, apie šiuolaikinio teatro galimybes savitai ir autentiškai interpretuoti antikinę dramą. Moksleiviams bus siūloma užduotis sukurti savą, nešablonišką klasikinės graikų dramos sceninės interpretacijos sumanymą, taip skatinant juos individualiai mąstyti, suvokti praeities ir dabarties sąsajas, kurias atspindi klasikinė literatūra. Birutės Mar sukurtas spektaklis „Antigonė“ jau buvo pristatytas eilėje tarptautinių teatro festivalių ir pelnė ne vieną apdovanojimą už aktorinį meistriškumą bei interpretacijos originalumą. Šis edukacinis renginys bus pristatomas nuotoliniu būdu


Online lėlių spektaklis vaikams "Pelenė" (nuotolinė paslauga)

Ar prisimenate pasaką apie Pelenę? Pikto būdo pamotę, verčiančią mergaitę dirbti sunkius namų ruošos darbus? Karaliaus kvietimą į puotą? Moliūgą, virtusį karieta, puošnius paauksuotus apdarus, laikrodžio dūžius, panaikinančius magiškus krikštamotės fėjos kerus lygiai vidurnaktį. O pamestą stebuklingą krištolo batelį ir susitikimą su Princu? Tai istorija apie našlaitę mergaitę, kuri, nors ir patyrusi daug vargo, žeminama bei engiama pamotės ir įseserių, sugebėjo išlaukti laimės ir pripažinimo bei įgyvendinti savo svajones. Naująją Pelenės interpretaciją pristato ilgametės teatro dramaturgės, režisierės Nijolės Indriūnaitės ir dailininkės Aušros Paukštienės duetas „Lėlės“ teatre žiūrovams atpažįstamas iš vizualiai turiningų ir dvasiškai pakylėjančių šešėlių teatro vaidinimų {„Baltos pasakos“, „Sniego karalienė“}, muzikaliai žaismingo bei apie pamatines vertybes lėlių kalba svarstančio spektaklio „Gėlių istorijos“. Autorės kartu scenoje kuria stebuklingo laiko nuojautą, o tas laikas, pasak spektaklio režisierės, būna stebuklingas, kada mes (žmonės) susitinkame, kada jaučiamės laimingi, kada padedame vieni kitiems jį turėti. Klasikinė Pelenės istorija, sukurta pagal Nijolės Indriūnaitės pjesę „Stebuklingi bateliai“, mažiesiems žiūrovams siūlys pasinerti į stebuklingo laiko paieškas. O kada tas laikas būna stebuklingas? Pasakų dėžutėje gyvenantys miniatiūriniai personažai primins, koks trapus gali būti laikas ir koks vertingas – susitikimas vieniems su kitais.


Edukacija "Aukso karštinė" skirta per praktinę veiklą pažinti aukso istoriją, aukso ieškotojų kultūrą, aukso plovimo procesą ir buvusias aukso kasyklas. Užsiėmimo metu aiškinsimės,  kur Lietuvoje galima rasti aukso ir kodėl mes dar iš jo nepraturtėjome. Edukacijos erdvė - muziejaus lauko teritorija, prie upės, sukurs dalyviams jausmą, tarsi būtų sraunios upės pakrantėje Jungtinėse Valstijose ar Australijoje. Edukacijos ervė apriboja edukacijos teikimo laikotarpį, tad paslauga teikiama  tik esant palankioms oro sąlygoms (nuo balandžio iki spalio).
Edukacijos metu Iš pateiktų pavyzdžių mokysimės atpažinti tikrą auksą nuo "Kvailių aukso", susipažinsime su aukso karštinės istorija, kasyklomis, aukso plovime naudojamomis "aukso keptuvėmis" (angl. gold pan) ir mokysimės praktiškai  „plauti“ auksą ir kitus vertingus mineralus iš auksingojo smėlio. Visą surastą lobį edukacijos dalyvis galės pasiimti sau.


Pasakėčios rankų šešėlių teatre (jūsų ugdymo įstaigoje)

Rankų šešėlių teatro ,,Budrugana Lietuva” aktorės, kūrybinių dirbtuvių metu, kartu su dalyviais išlaisvins mūsų pačių rankose slypinčias šešėlių personažus, kurie atgims pasakėčių personažais. O jie tikrai turi mus ko pamokyti.

Dirbtuvėse dalyviai susipažins su unikalia rankų šešėlių teatro technika, jos istorija. Susipažins su lietuvių liaudies pasakėčių siūloma išmintimi, sužinos kokių priemonių reikia, norint šešėlių teatrą susikurti namie, bei kurs pasirodymą pagal pasirinktą pasakėčią naudodami tik iš rankų sukurtais šešėlių personažais. Dirbtuves vainikuosime pasakėčių istorijomis atgimusiomis šešėlių ekrane!

Daugiau informacijos apie užsiėmimą: adelina@budrugana.lt ; +37060255737


Edukacija skirta  5 – 9 klasių vaikams.
    Edukacijos metu vaikai, atvykę į Labirintų parką sužinos kas yra Labirintas, kokios yra jo rūšys ir paskirtys įvairiose kultūros ir istorijos laikotarpiuose. Išklausę teorinę dalį edukacijos dalyviai bus suskirstyti komandomis, tuomet, gavę po Labirintų parko žemėlapį pasiners į klaidžią kelionę, kurios metu turės atlikti užduotis ir rasti išėjimus iš pagrindinių parke esančių labirintų. Visus juos įveikus pasidalinsime patirtimi ir įspūdžiais, kokius pojūčius patyrė kiekvienas dalyvis įveikiant kiekvieną labirintą.
  Komandoms, įveikusioms visus parke esančius labirintus bus įteikiami pažymėjimai.


Užsiėmimą pradeda trumpa istorinė ekskursija apie Oginskių giminę ir rūmų istoriją, kurioje kalbama apie XIX a. Lietuvos dvarų ir dvarininkų kultūrą. Pristatoma dvarininkų laisvalaikio istorija, žinomų žaidimų ir užsiėmimų istorija. Kitoje dalyje - praktinis aristokratiškų žaidimų išmėginimas: kortos (lošimų istorija),  atviruko gaminimas gratažo technika (supažindiname su art deco stiliumi, korespondencijos istorija);  kroketas (vyksta lauke). Kiekviena praktinė veikla pasirinktina atskirai, atsižvelgiant į amžiaus grupę. Praktinėje užsiėmimo dalyje kviečiame dalyvius susipažinti su lauko žaidimais skirtais aristokratams: kroketu ir badmintonu, jų istorija, taisyklėmis bei juos išbandyti. Jeigu oras prastas - rūmų viduje kalbame apie korespondenciją, laiškų istoriją ir padigaminame atviruką gratažo technika.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Dirbtuvės „Praktiniai scenos kalbos metodai“ paremtos nuosekliu kalbos aparato naudojimu, pozityviai veikiančio mūsų balso formavimą, praplečiančio balso diapazoną, mankštinančio visus kalbos padargus, nuo kurių priklauso mūsų kalbos artikuliacija ir balso skambumas. Dirbtuvėse naudojami pratimai didina balso diapazoną, lavina balso skambumą, lyg instrumentą sustyguoja mūsų kalbą.
Gebėjimas laisvai ir nevaržomai reikšti savo mintis kai kuriems žmonėms yra nemaža problema. Be to jaunimas gyvą bendravimą vis dažniau išmaino į veiksmą virtualioje erdvėje. Išmanių technologijų naudojimas ir pritaikymas kasdieniame gyvenime, be abejonės, teikia didžiulę naudą, tačiau kartu sumažina gyvo bendravimo laiką ir tuo pačiu galimybę gyvai ir betarpiškai reikšti savo mintis ir idėjas. Gebėjimas kokybiškai ir aiškiai artikuliuoti savo mintis tampa didele vertybė. Geriausi pasaulio lyderiai tiek moksle, tiek politikoje ar menuose nuolatos tobulina savo kalbėjimo įgūdžius. Tai – ne tik gramatika, ir taisyklingas kalbos stilius, tai – mintis ir jos materializavimo laisvė.| Greitas gyvenimo tempas, atsiribojimas nuo gyvo kontakto gali tapti problema, norint bendrauti grupėje ar kalbėti prieš auditoriją. Norint pasiekti klausytojo širdį ir mintis, pravartu žinoti, kaip tai padaryti. Dažniausiai didžiausi kritikai ir teisėjai esame patys sau, todėl laisvas kalbėjimas prasideda nuo įvairių įtampų atsikratymo, bandymo pamatyti save tarsi iš šono – kamerai filmuojant, tačiau be kritikos, ar cinizmo. Christinos Gutenkunst mokymo metodika aiškina, kaip valdyti savo balsą, tembrą ir kokią įtaką tai turi mūsų minčių raiškai. Svarbiausia - tikėjimas tuo, ką kalbi, suvokimas, žinojimas, kad gali pasitikėti savo balsu ir kūnu. O jie – visada viena.


Edukacinė ekskursija į „Gyvąjį lėlių muziejų“

Teatro muziejaus ekspozicija jaukiai įkurdinta keliuose nedideliuose kambarėliuose greta Mažosios salės. Čia tvarkingai sudėliota daugybė lėlių, kaukių ir scenografijos elementų iš jau neberodomų spektaklių. Visi šie rekvizitai gaminami tame pačiame pastate esančiose dirbtuvėse. Ekspozicija nuolat atnaujinama, todėl muziejus ir pavadintas „gyvuoju“.

Kokie yra teatrinių lėlių tipai? Kaip atsirado žodžio „marionetė“ pavadinimas? Kokie garsūs režisieriai ir dailininkai kūrė spektaklius Vilniaus teatre „Lėlė“? Kaip namų sąlygomis pasigaminti lėlių teatrą? Kiek ilgai savo pirštus turi treniruoti aktorius, kad sugebėtų valdyti marionetę? Kuo lėlių teatras ypatingas, skiriasi nuo kitų menų? Ekskursijos į Gyvąjį lėlių muziejų metu į šiuos ir daugelį kitų klausimų Jums atsakys lėlių teatro istorijos žinovas, režisierius ir dailininkas Rimas Driežis.


Kas sukūrė trispalvę? (Nuotolinė paslauga)

Simboliai - neatskiriama visuomenės kasdienybės dalis, jų svarba neišblėso istorijos tėkmėje. Esame jų apsupti ir šiandien. Lietuvai svarbiausius simbolius - regime kiekvieną dieną, jie tapę lietuvių tapatybės dalimi. Tačiau ne visi žinome šių simbolių reikšmę bei kilmę. Edukacijos „Kas sukūrė trispalvę?" metu išmoksime pažinti, skaityti ir suprasti pagrindinius Lietuvos simbolius. Tai diferencijuota edukacija, pritaikyta įvairaus amžiaus mokiniams. Šio edukacinio užsiėmimo metu nagrinėsime Lietuvos valstybės simbolių kilmę, istoriją ir prasmę, diskutuosime apie jų svarbą nūdienos visuomenėje, analizuosime pagrindinius heraldikos principus. Galiausiai, išsiaiškinsime mums visiems taip artimos trispalvės sukūrimo istoriją.


Pasvalio Mariaus Katiliškio viešoji biblioteka

Nuo seno dangaus reiškiniai žadino žmogaus vaizduotę. Kodėl užtemsta saulė? Kodėl žvaigždės krenta? Kodėl skiriasi vasaros ir žiemos nakties dangus? Kur yra visatos pakraštys? Į visus šiuos klausimus mūsų senoliai atsakė sukurdami legendas ir mitus. Legendos gyvos iki šių laikų. Edukacijos „Po žvaigždėtą dangų“ dalyviai sužinos, ar šiuolaikinis mokslas tikrai ištyrė ir atsakė į visus mūsų senolių klausimus. Edukacijų erdvėje supažindinsime vaikus su astronomija, astronominiais reiškiniais, dangaus kūnais, žvaigždynais, tyrinėsime dangaus kūnus pasitelkę interaktyvias priemones, virtualiai keliausime po visatą, suvoksime, kokio dydžio yra dangaus kūnai ir atstumai iki jų. Bus parodytos 150 kartų artinančio teleskopo galimybės: jei giedra diena, stebėsime Saulę, tolimus aplinkos objektus, papasakosime, kaip technologijos padeda stebėti dangų. Varžysimės žaisdami interaktyvioje viktorinoje. Veiklų programa bus derinama pagal vaikų amžių.


Edukacinis užsiėmimas "Diena prieš 1000 metų" (5-8 kl.)

5-8 klasių mokinius pakviesime praleisti laiką kaip prieš 1000 metų Edukacijų namuose Drevernoje. Užsiėmimo metu mokiniai bus supažindinti su IX-XII a. duonos ir jos gaminių kepimo kulinariniu paveldu ir tradicijomis. Vaikai sužinos iš ko ir kaip prieš 1000 metų mūsų protėviai kepė duoną ir bandeles, kaip leisdavo kasdienybę, mokėsi karybos, treniravosi. Mokiniai patys senoviniu ir autentišku būdu keps duonos paplotėlius atviroje laužavietėje ant juodmetalio plokštės, keps bandeles ant nužievintų šakelių, stebės kaip kepama duona senovinėje dūminėje krosnyje. Edukacijų namuose užsiėmimo dalyviams bus atkurta ir pristatyta IX-XII a. buitis, gyvensena, kulinarinės tradicijos, archeologiniai radiniai, kostiumai, papuošalai, karybos elementai. Dalyviai supažins su šaudymo į taikinius iš senovinių ilgųjų lankų technika, saugiai pamėgins šaudyti į taikinius profesionalioje šaudykloje. Užsiėmimui besibaigiant glaustai apibendrinsime pateiktą medžiagą, akcentuosime svarbiausią informaciją, atsakysime į vaikų užduodamus klausimus bei aktyviausius apdovanosime! Paslauga atliepia prioritetinę 2023 m. valstybės minimą svarbią sukaktį „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-sias metines“.


Kūrybinės gaminio-žaidimo dirbtuvės, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Kryžiukai-nuliukai" metu pristatomas žaidimas, jo taisyklės ir suteikiama galimybė patiems išbandyti praktiškai, t. y. kiekvienam susikurti savo žaidimą. Pamokoje piešiama, liejami dažai, dekoruojamas medžiaginis maišelis, piešiame žaidimo lenta, sukuriamos medinės savito dizaino "figūrėlės". Gal Jūsų kryžiukai ir nuliukai taps augalu ar gyvūnu? Ženklu? O gal dar kuo? Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą kelioninį žaidimą, kuris džiugins ne vienerius metus, bus lengvai transportuojamas, detalės nepasimes. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Neturint dizaino ar tapybos pagrindų, galima sukurti labai gražų žaidimą.


Edukacijos metu vaikai susipažins su šešėlių teatro istorija ir pajus jo magiją. Jie sužinos apie pagrindinius šešėlių teatro akcentus ir atributus bei keletą būdų, kaip pasidaryti šešėlių teatro sceną, lėles ir figūrėles. Pasitelkę paprastas priemones – popieriaus lapus, pieštuką, žirkles ir klijus, – mokiniai sukurs individualias šešėlių teatro lėles. Vėliau, pasigaminę lėles, mokiniai taps šešėlių teatro aktoriais ir vaidins pagal parengtą scenarijų virtualiame šešėlių spektaklyje.


Pažintis su Šilutės Hugo Šojaus dvaru (Nuotolinė paslauga)

Šilutės Hugo Šojaus dvaras įsikūręs seniausioje Šilutės (tuomet Šilokarčemos) miesto dalyje, prie senosios turgaus aikštės. Čia vykdant administracines reformas Prūsijoje, Šilutėje 1721 m. įkurtas dvaras. Tuomet Klaipėdos valsčius buvo padalytas į mažesnius, o jiems valdyti įsteigti valstybiniai dvarai. Nuomos konkursą laimėjęs asmuo, dar kitaip vadintas generaliniu nuomininku, tuo pačiu tapdavo ir valsčiaus valdytoju – amtmanu. Be dvaro ūkinės veiklos, jis privalėjo vykdyti ir valsčiaus administratoriaus funkcijas. Ilgiausiai Šilutės dvarą valdė Radkių giminė. Bemaž 150 metų išlaikę nuosavybę, Šilutės dvaro valdas jie praplėtė nuo keliasdešimties iki kelių šimtų hektarų. 1889 m. prasiskolinusį Šilutės dvarą įsigijo Lėbartų dvarininkas Hugo Šojus (H. Scheu). Naujasis dvaro savininkas suprato, kad tokį ūkį tvarkyti taip, kad jis nebūtų nuostolingas, nebeįmanoma, tad iškart ėmėsi pertvarkymų. H. Šojaus dėka dvaras įgavo patrauklaus ir reprezentatyvaus ūkio įvaizdį. Šiame dvare ne kartą lankėsi Vokietijos kronprincas, Lietuvos prezidentai, kiti kultūros ir politikos elito atstovai. Dvaro trauką stiprino ir rūmuose dvarininko H. Šojaus įkurtas privatus muziejus. Šilutės miesto mecenatu vadinamas dvarininkas įnešė didžiulį indėlį į krašto ekonomiką, kultūrą ir miesto plėtrą, jo dėka Šilutė (Šilokarčema) iš kaimo virto miestu, tad senasis Šilutės dvaras iki šiol vadinamas Hugo Šojaus vardu. Tikslas: Supažindinti moksleivius su Šilutės Hugo Šojaus dvaro istorija ir raida, apžvelgti ankstesnių dvarininkų valdymo ypatumus bei pristatyti paskutiniojo dvarininko dr. Hugo Šojaus šeimos istoriją ir jo indėlį Šilutės miestui. Uždaviniai: 1. Pristatyti dvaro įkūrimo istoriją. 2. Apžvelgti ankstesnių dvarininkų valdymo ypatumus. 3. Pristatyti paskutiniojo dvarininko Hugo Šojaus šeimą, jo veiklą ir indėlį krašto istorijai. 4. Supažindinti su dvare veikiančio muziejaus istorija bei pristatyti muziejuje veikiančias ekspozicijas. Pamoka vyskta nuotoliniu būdu.


Iki XX a. pirmos pusės ir valstietis, ir miestelėnas kasdien seikėjo ir svėrė grūdus, miltus, vilną, linus. Senieji saiko matai ir svarstyklės rodomi beveik kiekvienoje muziejaus sodyboje, tačiau tarp įvairių rakandų lankytojas juos sunkiai pastebi. Per edukacinį užsiėmimą bus parodyti senolių naudoti saikai, paaiškinta skirtingų saiko matų talpa, seikėjami grūdai, senovinėmis svarstyklėmis sveriami grūdai, vilna, linai ir patys lankytojai. Svorį jie sužinos jau nebenaudojamais matais, pvz., pūdais, svarais. PASTABA: pastatas, kuriame vedama edukacija, yra nešildomas, todėl programa vykdoma tik šiltojo sezono metu, t.y. gegužės-rugsėjo mėn.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Lietuvos istorinės asmenybės Vilniaus senamiestyje“ (Nuotolinė paslauga)

Kultūrinė edukacinė programa “Lietuvos istorinės asmenybės Vilniaus senamiestyje” Programos metu aplankysite šešis Vilniaus senamiesčio paminklus ir plačiau susipažinsite su šešiomis Lietuvos istorinėmis asmenybėmis, apie kurias mokiniai mokosi per lietuvių literatūros ir istorijos pamokas (Žemaitė, V. Kudirka, S. Daukantas, K. Donelaitis, A. Mickevičius, J. Basanavičius). Kelias skulptūras pakalbinsime ir pasiklausysime jų istorijų, apie kurias nerašo mokykliniai vadovėliai. Vilnius yra ketvirtasis miestas pasaulyje, prakalbinęs skulptūras. Šios programos tikslas sudominti ir įtraukti mokinius į mokymosi procesą, supažindinti su Lietuvos istorinių asmenybių paminklais Vilniaus senamiestyje, padėti mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir bendrąsias kompetencijas bei ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą Programos metu mokysimės užsimegzti asmeninius santykius su vizualiuoju menu (skulptūromis). Mokiniai prisimins, kaip XX a. pradžioje buvo atkurta Lietuvos valstybė, kokia buvo Lietuvos gyventojų padėtis Rusijos imperijoje, tautinio atgimimo epizodus, plačiau susipažins su pirmaisiais lietuvybės, tautinio atgimimo skatintojais. Ekskursijoje naudojama įvairi vizualinė medžiaga atskleidžianti tematiką. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupes.


Užsiėmimas „Pasakų žingsniais protėvių pėdomis“ vykdomas naujoje socialinėje-kultūrinėje erdvėje „Mano diedukų svirnas“. „Mano diedukų svirnas“ įrengtas taip, kad kiekvienas senovės lietuvių buitį menantis daiktelis pasakoja atskirą istoriją, liudijančią mūsų tautos stiprybę, dvasios grožį ir tai, kaip prieš mus gyvenusios kartos sugebėjo stiprybės ir išminties semtis iš savo prosenių gyvenimo, prisitaikydamos prie besikeičiančių aplinkybių, bet nepamesdamos nuo seno branginamomis vertybėmis (sąžiningumu, darbštumu, pasiaukojimu, atkaklumu, drąsa ir kt.) grįsto kelio. Nebūtinai paties lengviausio. Ir tuo keliu mokė eiti savo vaikus, ugdė teisingumo jausmą, ryžtą, atjautą, pagarbą tiesai, pasipriešinimą blogiui. Todėl edukaciniame užsiėmime „Pasakų žingsniais protėvių pėdomis“ naudojami kūrybiškai ir inovatyviai adaptuoti senovės artefaktai ir specialiai edukacijai sukurti socialiniai žaidimai-interaktyvios veiklos nepaliks abejingų programos dalyvių. Keliaudami pasakų žingsniais protėvių pėdomis naujoje šviesoje pristatysime sakytinės tautosakos žanrą – pasaką, neįprastai bei įtaigiai supažindinsime su protėvių kartų puoselėtomis gyvenimo tiesomis ir vertybėmis, kuriomis, įsitikinsite, sumaniai naudojantis, puikiausiai siekti savo tikslų, o ir laimės, galima ir šiandien.


Kviečiame į edukacinę ekskursiją Vilniuje, Neries upės slėnyje. Vilnius – unikalus miestas, vienintelė Europos sostinė susiformavusi ledyno pakraštyje suformuotame kraštovaizdyje. Ekskursijos metu kalbėsime apie praeityje ir šiuo metu vykstančius gamtinius procesus, nulėmusius aplinkos - upių, ežerų, kalvų ir daubų, šaltinių, kopų, riedulių ir kitų reikšmingų gamtinių objektų - atsiradimo istoriją. Susipažinsime su Lietuvos paviršių suformavusiais ledynais, kiek jų buvo, kokias nuogulas ir nuosėdas jie palieka, kaip jie suformavo Lietuvos reljefą. Ekskursijoje vaizdingai, aiškiai ir suprantamai pateiksime moksliniais tyrimais pagrįstas žinias, kurios leis mokiniams patirti pažinimo džiaugsmą, suvokti gamtos įvairovę, vientisumą ir harmoniją, paskatins mokinius domėtis gyvosios ir negyvosios gamtos objektais, kurs tvirtesnį ryšį su gimtosiomis vietomis. Ekskursijos metu naudosimės žemėlapiais, atliksime eksperimentą, tapsime tikros geologinės ekspedicijos dalyviais.


Kuriame parodą apie Vasario 16-ąją (nuotolinė edukacija)

Kuo atmintis skiriasi nuo istorijos? Kodėl muziejus (kaip ir biblioteka ar archyvas) yra vadinamas atminties institucija? Kaip tam tikros vietos, datos, simboliai ir daiktai savyje „užkonservuoja“ mums svarbius pasakojimus? Į šiuos klausimus nuotolinio užsiėmimo metu atsakymus atrasime per praktinę veiklą: tapsime parodų kuratoriais ir, dirbdami komandose, sugalvosime, koks naujas, dar mažai žinomas eksponatas galėtų įdomiai ir originaliai papasakoti apie Vasario 16-osios epochą. Idėjų pritrūkti neturėtų – jas pasufleruos virtualus pasivaikščiojimas po Signatarų namų muziejų su edukatoriumi. Beliks tik pasitelkti vaizduotę ir sugalvoti kūrybinį sprendimą.


Tikslas –Pažintis su pagrindiniais Lietuvoje gyvenančiais paukščiais, jų balsais, gyvensena, išvaizda, ryšiu su folkloru.
Uždaviniai
1.	Supažindinti vaikus su parskrendančiais paukščiais ir susieti jų atskridimą su pavasariu, su kalendorinėmis paukščių dienomis.
2.	Išmokyti vaikus pažinti skirtingas paukščių grupes (raistų, ežerų, miško, plėšrūnai, varniniai ir kt.) ir juos atpažinti pagal iškamšas.
3.	Išmokyti vaikus atpažinti paukščio balsą pagal garso įrašą, jį apibūdinti ar bandyti pamėgdžioti.
4.	Išmokyti vaikus su paukščiais susijusiomis dainomis, žaidimais, rateliais, mįslėmis, pasakomis.
Pamoka paprastai vyksta pavasarį, kai parskrenda paukščiai, todėl pirmiausia prisimenami anksčiausiai sugrįžusieji paukščiai, aptariama, kaip siejasi paukščių pavadinimai, su pavasario mėnesių pavadinimais. Vaikai supažindinami su skirtingomis paukščių grupėmis: raistų, ežerų upių, miškų, varniniais ir plėšrūnais. Pagal Utenos kraštotyros muziejaus eksponatus, paukščio iškamšas mokiniai turi atspėti, kokie tai paukščiai ir kokiai paukščių grupei priskiriami. Ar jie išskrenda į šiltus kraštus ar ne. Klausantis paukščių balsų, vaikams duodama užduotis apibūdinti paukščio balsą. Pavyzdžiui, gandras kleketuoja, žąsis girgsi, gegutė kukuoja, žvirblis čirškia, pelėda ūbauja ir t.t. Taip pat mokoma įvairių su paukščiais susijusių dainų, žaidimų, ratelių.


Ši edukacija – tai maždaug valandos trukmės teatralizuotų skaitymų-kūrybinių užsiėmimų ciklas, gimęs iš būtinybės vaikus sudominti kultūra, praplėsti jų žinias apie Baltijos jūrą supančių valstybių kultūrą, labiausiai orientuojamasi į kritikų vertinamus, bet ,,neprograminius“ ar Lietuvos vaikams mažiau pažįstamus kūrėjus. Projekto metu pristatomas Baltijos jūros regiono valstybių stilizuotas žemėlapis. Mokiniai tyrinėja ir "keliauja" po Baltijos regioną. Vyksmo bėgyje susipažįsta su išsirinktos šalies nacionalinėmis tradicijomis bei literatūros, muzikos kūriniais, juos interpretuoja ir pagal iš anksto parengto scenarijaus diktuojamas žaidimo taisykles susikuria vaizdinę istoriją. Šis projektas - tai kūrybiškos pamokos pavyzdys, jungiantis pasaulio pažinimą, literatūrą ir muziką. Pagrindinis projekto tikslas – plėsti vaikų kultūrinį akiratį, ugdyti juose pagarbą savo ir kaimyninių šalių žmonėms, ugdant kūrybiškumą, lavinant meno suvokimo įgūdžius, kontekstualizuojant vartojamą kultūrą platesniame – istorinio, kultūrinio, politinio – gyvenimo kontekste. Edukacinis užsiėmimas „Kultūros švyturiai prie Baltijos“ – tai priemonė, pagrįsta teatriniais santykiais bei interaktyvumu (aktoriai -edukatoriai pristato kūrėjus ir skaito literatūrinius tekstus), tai susitikimai su literatūra, muzika. Ši edukacija puiki priemonė, išsauganti žaidimo dvasią ir puoselėjanti pagarbą Baltijos jūros šalių kultūrai.


Kūrybinių dirbtuvių ,,Dienos inkliuzas" metu dalyviai trumpai susipažins su svarbiausiais poetinės kūrybos principais ir apžiūrėję vieną iš muziejaus ekspozijų (archeologijos salę) sukurs poetinį tekstą, kur susies savo asmeninę patirtį su pasirinktu eksponatu. Užsiėmimo pabaigoje dalyviai dalinasi savo kūryba ir patirtais kultūriniais bei kūrybiniais įspūdžiais.


Ką ir kaip užrašė ledynai Lietuvoje (Nuotolinė paslauga)

Pagrindinis mūsų nuostabios šalies architektas buvo ledynas. Visos Lietuvos reljefas buvo nulemtas šitos neapsakomos jėgos. Nuotolinėje paskaitoje aptarsime kada užslinko pirmasis ledynas, kiek jų buvo, kokias nuogulas ir nuosėdas jis suklosto, o taip pat - kaip mes atpažįstame ledynus ir kaip sužinome jų amžių. Sužinosime, ką gali papasakoti su ledynu atkeliavę migrantai – rieduliai. Pasikalbėsime apie ledynmečiu vykstančius gamtinius procesus, suprasime ledynų aplinką, susipažinsime su tirpstančio ledo srautų suformuotomis nuosėdomis ir reljefo formomis, sužinosime kokie gyventojai gyveno ledynmečio pabaigoje ir kaip ledyno suformuotas reljefas lėmė vėlesnių gyventojų buitį, politiką, gynybą.


Dalyviai susipažins su vytinių juostų vijimu ir naudojimo tradicijomis bei jų pritaikymu šiandien. Edukacinio praktinio užsiėmimo metu dalyviai išmoks nusivyti vadinamąją draugystės apyrankę kortelių pagalba. Nusivys suvenyrinę juostelę senoviniu būdu su akmenėliais.


Paskaita „Senojo lietuvių tikėjimo legendos“ (nuotolinė paslauga)

Nuotolinis edukacinis užsiėmimas bus transliuojamas gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos vedamos ZOOM platformos pagalba. Edukacinio užsiėmimo metu skaitomos dvi legendos „Perkūno žinyčia“ ir „Lizdeika“. Kiekviena kūrinio pastraipa yra išaiškinama moksleiviams, suprantamai modeliuojant tuometę istorinę, kultūrinę, globalinę, socialinę Lietuvos istoriją. Moksleiviai paskaitos metu pamato daug vaizdinės medžiagos, graviūrų, paimtų iš įvairių senųjų istorinių šaltinių, archeologinės medžiagos, iliustruojančios ikikrikščioniškos kultūros bei religijos detales. Taip pat mokomasi, kaip suprasti senuosius vietovardžius ar asmenvardžius su užkoduotais lietuvių deivių ir dievų pavadinimais. Vaikai vaizdų pagalba pamato sąsajas tarp legendos ir mokslo įrodytų tiesų, jiems legenda nebeskamba kaip pasaka, o kaip dar vienas šalies istoriją  padedantis įsisavinti šaltinis. Paskaitos pabaigoje KAHOOT programėlės pagalba bus surengta viktorina, leidžianti užtvirtinti gautą informaciją


Edukacinis užsiėmimas „MISIJA: snaudžiančių monstrų medžioklė“

Edukacinio užsiėmimo „MISIJA: snaudžiančių monstrų medžioklė“ tikslas – per jūrinės kultūros paveldo objektą – priešmininį laivą M52 ,,Sūduvis“ siekiama laivą atskleisti ne tik kaip karinį jūrinį paveldą, atskleidžiant pagrindinę laivo misiją – kovoti su I ir II Pasaulinių karų pėdsakais Baltijos jūroje. Analizuojant ir interpretuojant Lietuvos, Europos ir pasaulio jūrinį paveldą, istorinį kontekstą, kuriame atsiskleidžia mitologines būtybes ir mūsų asmeninės patirtys bei pasirinkimai. Edukacinio užsiėmimo ,,Misija: Snaudžiančių monstrų medžioklė” - tai kelionė, kurioje pažinsime graikų mitines būtybes ir išlaisvinę vaizduotę kursime savo jūrų monstrą. Ieškodami atsakymo, kokia snaudžiančių monstrų medžioklė vyksta Baltijos jūroje, ugdysime aplinkos apsaugos jausmą.


Kultūros pažinimas per gamtą: Vaistai gamtoje

Edukacinį užsiėmimą ves žinomas gamtininkas Andrejus Gaidamavičius, kuris moksleivius su vaistiniais augalais supažindina jau daug metų. Šį kartą pažintis su vaistiniais augalais bus pateikiama netradiciškai – per kultūrą: daug lengviau įsiminti naujus augalų vardus, jei žinai tų augalų istorijas. Be to, mokiniai bus supažindinti su senoviniais vaistinių augalų vardais, kuriuos prisimena tik mūsų seneliai. Vaikai mokysis atpažinti augalus naudojant du būdus – tradicinį (knygas, augalų apibūdinimo raktus) ir specialias identifikavimo programėles išmaniuosiuose įrenginiuose. Taip pat vakai susipažins su pagrindinių vaistinių augalų savybėmis, mokysis atsakingo vaistinių augalų naudojimo. Užsiėmimas vyks artimiausioje mokyklai gamtinėje aplinkoje (pievoje, miške, prie vandens telkinio ar pelkėje), kur nesunku nueiti pėsčiomis, naudojantis miesto viešuoju arba mokyklos transportu. Pastaba: paslauga teikiama šiltuoju metų laiku, Vilniaus ir Utenos apskrityse. Norint paslaugą gauti kitose apskrityse.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Paslaugos tikslas – supažindinti 5, 6 ir 7 kl. mokinius su labai ryškiu ir savitu lietuvių mitologinių sakmių personažu – laume, taip pat tradiciniu lietuvių liaudies amatu ir vienu iš laumės atliekamų darbų - verpimu. Uždaviniai:  1. Kūrybinių užduočių pagalba išanalizuoti mitologinių sakmių personažą - laumę, jos atliekamus darbus, funkcijas, išvaizdos savybes 2. Praktiškai supažindinti mokinius  su vienu iš laumės atliekamų darbų - verpimu; 3. Parodyti skirtingas vilnos rūšis, papasakoti apie  vilnos apdirbimo procesą; 4. Pasigaminti vilnonį aksesuarą; 5. Pasivaišinti laumės pyragu; 6. Aptarti laumės vaizdinio prasmes lietuvių mitiniame pasaulėvaizdyje.
Užsiėmimas vyksta ypatingoje, mitologinėms būtybėms pristatyti skirtoje vietoje – edukacinių užsiėmimų erdvėje „Mitologinių būtybių laboratorija“. Edukacijos  metu, naudojamos inovatyvios edukacinės priemonės: mokiniai turi atpažinti su mitologine būtybe susijusius asociatyvius daiktus, kurie yra liečiami, spėliojama jų paskirtis, naudojami interaktyvūs informaciniai stendai bei virtualus žaidimas apie lietuvių mitologines būtybes. Į pagalbą pasitelkiami ir tradiciniai edukacijos elementai: mįslės, kūrybinės užduotys, sakmių ištraukos. Taip taikant įvairias edukacijos raiškos formas, yra išsiaiškinama, kokias funkcijas laumė atlieka lietuvių mitologinėse sakmėse, kokios jos išvaizdos ypatybės, vardų įvairovė, kaip atrodo laumės vaikas, ar turi laumė vyrą, kur ji gyvena ir pan. Taip yra praplečiamos ir papildomos bendrosios mokinių  žinios apie lietuvių tautosaką ir mitologiją.
Antroje kūrybinėje edukacijos dalyje mokiniai skatinami patys tapti proceso dalyviais ir kūrėjais  - yra mokomi sausuoju būdu velti vilną ir pasigaminti pasirinktą aksesuarą bei jį dekoruoti.
Edukacija baigiama laumės pyrago ragavimu, mitologinių vaizdinių prasmės apie laumę aptarimu, įgytų žinių apibendrinimu.
Edukaciją veda etnologijos mokslų daktarė, mitologijos tyrinėtoja, mokslinių straipsnių autorė Ingrida Stundžė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacijos metu dalyviai supažindinami su piešimo priemonėmis nuo seniausiųjų laikų iki šių dienų. Bendraudami su dalininku sužino kaip pasigaminti neįprastų piešimui priemonių., Kiekvienas dalyvis sukuria paveikslą ant neįprasto popieriaus, neįprastomis piešimo priemonėmis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Į vieną "Arklystu" žodžio pusę telpa visas arklys, jo veržlumas, greitis, ištvermė, ištikima tarnystė ir tiesiog - tautosakiška dangaus dovana žmogui. Kita šio žodžio pusė laiko rykštę - nuolatinę dvejonę ir abejonę: “Aš nepakankamas. Kinkyk save. Kentėk.” Japonų senovės meno filosofijoje reikšmė slypi "už", o žmogaus, kaip kūrėjo, tikslas yra pašalinti tas eksterjero dalis, kurios atskleistų tai, kas slypi "už" arba viduje. Galbūt moksleiviai jaučiasi ariantys beprasmybės vagą, nes mato vienintelį kūrimo būdą - krauti sluoksnį po sluoksnio ir taip sukrauti ant savęs kalną? Kaip neprarasti kūrybiškumo ir drąsos pašalinti tas sluoksnių dalis, už kurių slypi savastis ir pati esmė - derlinga žemė, kurioje daiginasi autentiška asmenybė bei talentai? Mes džiaugiamės kurdami saugią erdvę, kurioj galim nusimesti balnus ir lėkti per prerijas su būriu to trokštančių jaunų žmonių. Vesti juos į slėnius ir leistis būti vedamiems. Dainuoti Simarono "Here I am" ir nevertinti nei vieno "This is me". Nes "jei būsi paruoštas tik teisingam keliui, nuolat vengsi klaidų ir net menkiausio nuokrypio, nesukursi nieko originalaus."


Paragauk Obelynės sodo obuolių ir išrink obuolį „karalių“

Obelynė – tai gamtininko prof. Tado Ivanausko sodyboje įkurtas parkas ir įveistas sodas, valstybės saugomas kultūros paveldo objektas. Sodas gausus įvairių vaismedžių veislių, kurie čia dera ir užaugina nemažą derlių. Edukacijos metu vaikščiojant po sodą, pasakojama Obelynės sodo atsiradimo istorija, rodomi čia augantys skirtingų obelų veislių medžiai, ragaujami obuoliai. Pagal skonį, kvapą ir išvaizdą išrenkamas obuolys „karaliu

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Mažosios Lietuvos ženklai: šimtas meno poringių

Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas: Pažinti Mažosios Lietuvos etnografinį regioną per šiuolaikinį meną ir literatūrą.
Uždaviniai:
1.	Surasti Ievos Simonaitytės kūrybos atspindžius Mažosios Lietuvos paveikslų sode.
2.	Tolerantiškai ir neįžeidžiant kitų pasakyti savo nuomonę apie meno kūrinį, ją pagrįsti.
3.	Atsirinkti iš praeities ir dabarties kultūrų sau artimus kūrinius, meno reiškinius.
4.	Gerbti tautos tradicijas, Lietuvos kultūros paveldą.

Kviečiame 9-10 klasių mokinius susipažinti su Mažosios Lietuvos paveikslų sodo-galerijos po atviru dangumi dailininkų darbais ir rasti juose sąsajas su Mažosios Lietuvos metraštininkės Ievos Simonaitytės kūryba.
Kviečiame atpažinti dailės ir literatūros kūriniuose Mažosios Lietuvos etnografinio regiono išskirtinius ženklus, pažvelgti kaip šiuolaikinio profesionalaus meno atstovai mato ir supranta šį kraštą.
Edukacinis užsiėmimas vyks Mažosios Lietuvos paveikslų sode-galerijoje po atviru dangumi. Užsiėmimo pradžioje supažindinsime lankytojus su ML paveikslų sodo sukūrimo istorija. Klausimų pagalba skatinsime juos diskusijai apie dailės kūrinių  ir literatūros sąsajas, pasitelksime mokinių žinias iš dailės, lietuvių kalbos, istorijos pamokų, jų pačių patirtį.
Skatinsime mokinių kūrybiškumą bei saviraišką: lankytojai pasidalins į grupes, kiekvienai jų reikės perskaityti pateiktas literatūros kūrinių ištraukas ir rasti joms iliustracijas paveikslų sode. Pasitelksime žaidimo elementą (kiekviena grupė išsirinks ekspertą, kuriam, likę grupės nariai-menininkai, turės pagrįsti savo sprendimą trimis argumentais).
Užsiėmimo pabaigoje su visomis grupėmis reflektuosime aptardami, kaip literatūros kūrinio ištrauka atitinka dailės kūrinį, kokia jų atlikimo technika. Išklausysime pateiktus argumentus ir ekspertų nuomonę, kodėl pasirinktas būtent tas paveikslas.
Tokiu būdu skatinsime mokinius būti aktyviais savo krašto kultūros, meno, istorijos, literatūros žinovais. Mokysime pagrįstai vertinti meno ir literatūros kūrinius.


Edukacinė ekskursija „Senojo lietuvių tikėjimo ženklai Vilniuje“

Edukacinės ekskursijos metu Vilniaus senamiestyje ieškosime lietuvių senojo tikėjimo ženklų, kuriuos paliko čia gyvenę lietuviai arba jie buvo perkelti į Lietuvos sostinę jau vėlesniais laikais. Aiškinsimės, kaip Žemutinės pilies teritorijoje atsirado dubenuotieji akmenys ar akmeninė boba, ką liudija Ragučio akmuo ir kodėl Pereskevos cerkvė buvo pastatyta būtent toje vietoje. Iš naujo kalbėsime apie karalių Mindaugą, kuris pirmasis priėmė krikščionybę, sužinosime, kur žyniai skelbdavo savo naujienas, ieškosime tikrojo Šventaragio slėnio bei Taurakalnio, minimų senose legendose. Lankysime Medeinos skulptūrą, prisiminsime lietuviškų dievybių pavadinimus, domėsimės ant bažnyčių sienų likusiais senaisiais ženklais. Ekskursijos pabaigoje aplankysime seniausią Vilniaus ąžuolą ir ją užbaigsime Šv, Brunono Bonifaco istorija. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti senamiesčio paveldo vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis miestų istorija, kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


„Perskaičiau, ir nepatiko“, arba Kaip išmokti įvertinti knygą (praktinės literatūros kritikos dirbtuvės su rašytoja Ilona Ežerinyte)

Edukacija po trumpo įvado pradedama praktine užduotimi – mokiniai išdalintuose lapeliuose parašo vieną (jų nuomone, svarbiausią) kriterijų, pagal kurį vertina perskaitytą knygą. Edukatorė iš pateiktų atsakymų sudėlioja literatūros kūrinio vertinimo kriterijų sąrašą. Tikėtina, jame dominuoja emocinis, bet ne literatūrologinis vertinimas, tad mokinių surašyti kriterijai papildomi skaidrėse rodomais konstruktyvios kritikos elementais. Išsiaiškinus neaiškias sąvokas (pvz., kas yra žanras arba teksto logika), siūloma pabandyti įvertinti duotą trumpą (ne didesnį nei vieno A4 formato puslapio) kūrinį. Dirbama grupėmis. Išsakiusi ir argumentavusi nuomonę apie tekstą, grupė pasiūlo ir siužeto keitimus. Po to seka nauja interaktyvi užduotis – žaidimas: reikia sujungti padrikus kūrinio elementus į vientisą detektyvinę istoriją ir ją „išspręsti“ (rasti kaltininką). Edukacija baigiama refleksija.


Kūrybinio skaitymo edukacija ,, Literatūrinės šėlionės"

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Ar tavo diena gali būti pasaka? Jeigu tau patinka būti su draugais ir norisi nuveikti kažką neįprasto( nugalėti ,, Bauboną" ar ar būti pievų fėja) šis užsiėmimas tikrai tau.. Susitikime ir keliaukime kartu su Onele irJoneliu  per pasakų pasaulį, padarykime savo dieną linksmesne .