Edukacinio užsiėmimo „Margučių raštai“ metu kviečiame susipažinti su Velykų tradicijomis, papročiais, margučių spalvų, ornamentų ir simbolių reikšmėmis ir patiems išbandyti tradicinį marginimo būdą vašku. Supažindinama su šventės kilme, margučių marginimo būdais senosiomis technikomis: kiaušinių skutinėjimu ir išrašymu karštu vašku. Taip pat aptariamas šių būdų paplitimas įvairiuose Lietuvos regionuose, tradicijų kaita. Ilgus amžius mūsų protėviai kiaušinius dažė natūraliais dažais, pagamintais iš augalų ar balų rūdos. Dažydavo juos ąžuolo, skroblo ar juodalksnio žieve, svogūnų lukštais, rugių želmenimis, samanomis, ramunėlėmis, kmynais. Pasakojama apie spalvų reikšmes, dažų pagaminimą iš augalų, margučių raštus bei jų reikšmę. Supažindinama su senųjų margučių raštų vardais (pvz., saulutės, žvaigždutės, žalčiukai, „paukščio pėdutės"), aptariama, iš ko susideda raštas, ką jis simbolizuoja. Supažindinama su įrankiais, priemonėmis, dažais, suteikiama informacija apie tai, kokius kiaušinius geriausiai marginti, kaip juos paruošti; pristatomi pagrindiniai ornamento elementai, komponavimo principai, simboliai. Organizuojamas savarankiškas užsiėmimo dalyvių darbas, remiantis pateikta gausia iliustracine medžiaga, margučių raštų ir muziejaus eksponatų pavyzdžiais. Mokoma marginimo karštu vašku technologijos, skatinama kurti savo raštus, pasitelkiant fantaziją ir remiantis tradiciniais raštais. Šiam etapui skiriama didžioji užsiėmimo dalis. Kiekvienas dalyvis numargina po 2 kiaušinius. Tuomet margučiai dedami į dažus, paskui nusausinami. Šis edukacinis užsiėmimas skirtas 1-6 kl. moksleiviams. Atsižvelgiant į dalyvių amžių yra pritaikomas užsiėmimo turinys. 1-3 klasių mokiniai orientuojami į procesą, o 4-6 kl. mokiniams jau keliami didesni uždaviniai: siekiama tikslesnio ornamento išpildymo ir komponavimo. Užsiėmimo vadovas aptaria praktinio darbo rezultatus, atsako į pateiktus klausimus, ragina neužmiršti senųjų tradicijų ir skleisti įgytas žinias savo šeimose.


LEGO® robotai – jūros gelbėtojai (1-4 kl.)

Edukacijos „LEGO®  robotai – jūros gelbėtojai“ metu mokiniai dirbdami komandomis atliks kūrybines užduotis su Lego robotų rinkiniais. Mokiniai turės sukonstruoti draugišką aplinkai robotą gelbėtoją, kuris atliks gelbėjimo misiją – „valys“ menamą jūrą nuo teršiančių šiukšlių. Mokiniai mokysis bendradarbiauti ir bendrauti, dirbti komandomis, ugdys lyderystės įgūdžius. Per smagias veiklas, konstruodami ir programuodami robotus, mokiniai įgaus gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, ugdys skaitmenines kompetencijas, diskutuos apie taršą, tvarumą, gamtos išsaugojimą, patirs bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Spektaklis „Marytė“ pasakoja, kaip Antrojo pasaulinio karo pabaigoje bei pokariu Mažosios Lietuvos vaikai, vadinami „Vilko vaikais“ (Wolfskinder), buvo atskirti nuo šeimų arba liko našlaičiais. Jų buvo apie 7000. Būdami maži su vienu iš tėvų (dažniausiai mama) ar visai su svetimais, jie ėjo ieškodami duonos kąsnio, didesnieji – kąsnį parnešti namo. Dėl bado „vilko vaikai“ bėgo į Lietuvą, kai kurie pasiekė Latviją, Estiją, Baltarusiją, Ukrainą. Šių vaikų patirtis išskirtinė. Badas ir baimė buvo jų vaikystės palydovai. Ilgą laiką sovietų okupuotoje Lietuvoje gyvenę „vilko vaikai“ negalėjo viešai dalytis savo prisiminimais, o apie smurto ir prievartos aukas buvo sąmoningai nutylima. Savosios tapatybės atsisakymas buvo vienintelė tokių vaikų išlikimo sąlyga. Tik atgavus nepriklausomybę šiems žmonėms atsirado galimybė pradėti ieškoti savęs, sužinoti ir įregistruoti tikruosius gimimo metus, vietas, vardus ir pavardes, surasti artimuosius. Lietuvoje gyvenantys vokiečių kilmės „vilko vaikai“ (tuo metu apie trejų–šešiolikos metų amžiaus) susitelkė į bendriją „Edelweiss-Wolfskinder“, kuri gyvuoja ir dabar, padėdama atrasti savo šaknis bei puoselėti tradicijas ir kultūrą.


Ekskursija Anzelmo Matučio memorialiniame muziejuje

Pradinėje mokykloje išmokęs skaityti ir rašyti, su knyga Anzelmas Matutis nesiskyrė visą savo gyvenimą. Rašyti pradėjo paauglystėje ir greitai suprato, kad geriausiai sekasi kurti... vaikams. A. Matutis parašė daugiau nei 30 knygų. Dauguma jų – ypač pamėgtos ir tapusios vaikų poezijos klasika: „Girios televizorius“, „Milžinų šaukštas“, „Genių kalvė“, „Drevinukas“ ir kitos. Poetas parengė literatūros bei istorijos skaitinių knygų ikimokyklinio ir mokyklinio amžiaus vaikams, vertė užsienio poetų eiles, parašė apybraižų, poemų, libretą Jurgio Gaižausko operai „Buratinas“. Anzelmas Matutis buvo gamtos vaikas. Tad ir muziejaus lankytojus pasitinka paties poeto kieme sodintos obelys, alyvos ir prie įėjimo auganti tuja. Nori sužinoti, kokią meškerę Anzelmui Matučiui įtaisė vienas jūreivis? O gal norėtumei pamatyti kėdutę iš briedžio ragų ar stalinę lempą, kurios gaubtas – tikra jūros kriauklė? Kviečiame vidun paklausyti įdomių istorijų apie dar daug čia esančių išskirtinių eksponatų. Ekspozicija atskleidžia įdomiausias ir ryškiausias žinomo vaikų poeto gyvenimo akimirkas. Poetas visą savo gyvenimą skyrė turtinti vaikų pasaulį. Vaikų, kuriuos kaip reta kas puikiai pažinojo ir jautė. Čia kartais užsuka ir Drevinukas, užsuk ir tu.


Ekspertai Atvirose metalo dirbtuvėse. Nuo kalvystės iki naujausių technologijų

Edukaciniame – praktiniame renginyje ieškosime atsakymų į daugybę klausimų: - Kada prasideda metalų istorija? Kaip jie išgaunami ir kam naudojami? - Kuo skiriasi metalų rūšys? - Kaip jugiami metalų gaminiai ir kaip gaminamos didelės ar mažos konstrukcijos? - Kokie vyksta procesai metalų suvirinimo metu ir kodėl matyti tiek žiežirbų? - Kokie yra suvirinimo būdai ir kuo jie skiriasi? Ne tik pasakosime, tačiau ir išbandysime praktiškai. Kiekvienas dalyvis šio praktinio renginio metu pasigamins po asmeninį gaminį/suvenyrą. Tai renginys, skatinantis mokinių kultūros vertinimą, kūrybiškumą ir techninį požiūrį į aplink esančius metalų gaminius – nuo skulptūrų iki baldų, nuo smulkių detalių – iki pramonės gaminių. Susipažinsime su metalų sandara, rūšimis, susidarymo procesu ir panaudojimo galimybėmis. Istorines ir technines žinias dalyviai galės ne tik pritaikyti kasdieniame gyvenime, tačiau kai kuriems galbūt tai bus idėja renkantis profesiją.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija "Barokinis Antakalnis -Sapiegų rūmai ir parkas"

Sapiegų rūmai ir parkas Antakalnyje yra vienintelis Lietuvoje išlikęs barokinis rūmų ir parko ansamblis. Jį statė Kazimieras Jonas Sapiega, svajojęs tapti karaliumi... Antakalnyje pastatyti rūmai turėjo skelbti Sapiegų giminės galią ir šlovę, tačiau ne visoms svajonėms buvo lemta išsipildyti... Kultūrinės edukacinės programos -ekskursijos metu eidami senaisiais parko takais, pamatysite seniausią liepą Vilniuje, parko vartus ir sodininko namelį, įsivaizduosite, kaip galėjo šis ansamblis atrodyti klestėjimo laikais. Apžiūrėsite rekonstruojamus rūmus, išlikusias sienų tapybos ir lipdinių detales, sukurtas italų meistrų. Lankysitės ansambliui priklausančiame buv. Trinitorių vienuolyne ir Išganytojo bažnyčioje, susipažinsite su čia esančiais meno paminklais. Tyrinėsite detales, iš kurių šiais laikais galime pajusti buvusios epochos dvasią. Programos metu mokiniai turės galimybę plačiau susipažinti su baroko epochos žmonių pasaulėjauta, gyvenimo būdu, mąstymu ir pasiekimais. Išmoks vertinti kultūros palikimą. Pasitelkiant vizualinę medžiagą (nuotraukas, žemėlapius, atvirukus), edukacinius ir teminius žaidimus, gyvai tyrinėsite sodo aplinką ir atrasite jame įvykusius landšafto ir architektūros pokyčius. Mokiniams suteikiama galimybė tyrinėti ir interpretuoti, matyti detales, vertinti ir saugoti gamtos, kultūros ir architektūros paveldą.


Interaktyvus spektaklis-žaidimas "Uch-Ach-Ajajai arba Kiemsargių svajonės"

Uch, Ach ir Ajajai – tai trys kiemsargiai, kiekvieną rytą šluojantys gatvelę... Neįdomus ir pabodęs darbas, pilka kasdienybė... Tačiau juose, kaip ir kiekviename iš mūsų, gyvas vaikystės prisiminimų, žaidimų, svajonių, stebuklo troškimas. Vieną rytą, jie visai netyčia pradeda žaisti: atgyja šluotos, virvės, laikraščiai ir kibirai... Žiūrovai kviečiami dalyvauti šiame žaidime, kuris netikėtai virsta keistų personažų pasirodymu. Tada prasideda linksmybės – šokiai, slėpynės, krepšinio varžybos, roko koncertas ... Viskas pavirsta nežabotu vaikiškos fantazijos šėlsmu. Žiūrėdami spektaklį, dalyvaudami jame, vaikai prisiliečia prie kito žmogaus vaizduotės, turtina savo pažinimą, kurio dėka tarsi įgyja daugiau „plytų“ savo vaizduotės pastatams. Suaugę aktoriai scenoje tarsi žaidžia, kviečia prisijungti, žaisti kartu, leisdami vaikui susitapatinti su spektaklio personažais, dalyvauti spektaklio veiksme. Taip vaikai skatinami bendrauti, įsijungti į komandinį žaidimą, pasitikėti draugais. Spektaklis beveik be teksto, tačiau jame labai daug veiksmo, dinamikos, muzikos ir įvairių emocijų. Bendravimas be žodžių ugdo vaikų mąstymą, plastikos, gesto, judesio suvokimą. Tai labai vizualus, spalvingas reginys, turintis objektų teatro, klounados elementų. Apibendrinant ugdomuosius spektaklio aspektus, galima teigti, kad spektaklio – žaidimo forma ugdo mąstymą, vaizduotę, kūrybiškumą, socialinius įgūdžius, tuo pačiu formuodami vertybių skalę, vaiką, kaip asmenybę. Per žaidimą galima išmokti tolerancijos vienas kitam ir kitokiam, galima labai įdomiai praleisti laiką ir be mobiliųjų telefonų ar kompiuterių, kiekvienos dienos spalvos ir atradimai priklauso tik nuo mūsų pačių. Tad žaiskime, fantazuokime, svajokime ir tuomet kiekviena diena bus spalvinga ir pilna stebuklų. Ir dar – labai svarbu turėti tikrą draugą. Branginkime draugystę.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija

Orientacinis žaidimas vyks saugioje Žemutinės pilies teritorijoje – Vilniaus širdyje. Ką veiksime? Reikės įminti užuominas ir atrasti Vilniaus Žemutinės pilies istorines detales, ženklus, atsakyti į užduodamus klausimus ir judėti į priekį – žingsnis po žingsnio, kol pažinsite visą teritoriją. Atrasdami žaidimo užduotis, vaikai suvoks kaip keitėsi Vilniaus Žemutinė pilis, Katedra ir kodėl matome skirtingų laikmečių pėdsakus pastatuose. Žaidimas skirtas 1-4 klasių mokiniams ir dar kartą patvirtinantis taisyklę – žinios pateikiamos žaidimo forma yra daug greičiau atsimenamos. Žaidimo metu „smėlio dėže“ taps Vilniaus Katedros, Valdovų rūmų, Mindaugo, Pilių skverai – visa Vilniaus Žemutinės pilies teritorija. Žaidimas Vilniaus istorinėje atviroje erdvėje, turtins vaikų pažintinę patirtį ir plės akiratį. Ši priemonė taip pat skirta gerinti vaikų bendravimo įgūdžius, burti komandiniam darbui. Smalsumas, verčiantis klausinėti ir tyrinėti, dalyvių tarpusavio santykiai, fantastiniai klausimai – bus šioje priemonėje kūrybingumo ugdymo pratimai.


Priklausomybė daugelio sąmonėje siejasi su asocialiais, žlugusiais ir iš normalaus socialinio ir kultūrinio gyvenimo iškritusiais žmonėmis. Tačiau retas kuris susimąsto apie tai, kad mūsų garbinama televizijos žvaigždė jau daug metų kovoja su priklausomybe ar nekaltas kompiuterinis žaidimas mobiliajame telefone gali būti puikus pamatas priklausomybės vystymuisi. Laikais, kai piketuoti prie seimo siekiant legalizuoti „žolę“ yra žmogaus laisvės išraiška, o alkoholio vartojimas tiek įaugęs į mūsų sąmonę, kad net žodis „gerti“ įgavo girtavimo reikšmę, sunku susigaudyti net tiems, kurie jau turi savąsias tiesas. Jaunam žmogui gausybėje dviprasmiškų nuomonių, mitų ir begalybėje internetinės informacijos atrasti tiesą dar sunkiau. Tokiame kontekste tampa būtina ugdyti jaunų žmonių sąmoningumą, atsakomybę bei toleranciją, priklausomybes bei psichoaktyvių medžiagų vartojimo sukeliamas problemas pristatant ne tik kaip galimą sveikatos problemą, bet kartu ir kaip kultūrinį bei socialinį reiškinį. Edukacijoje, skatinant bendravimą, siekiama problematiką pamatyti per asmenines patirtis. Vaizdingi pavyzdžiai: nuo moksliniams tyrimams panaudotos sultis pamėgusios bezdžionėlės iki kokanui priklausomybę besigydančio nusikaltėlio, padės suvokti priklausomybės, kaip reiškinio atsiradimo ir vystymosi principus. Žaidimais ir vaizdais susipažinsime su naujausiomis mokslinėmis išvadomis, kad priklausomybė mėgsta draugiją, o nikotinas, dažniausiai tampa „raktu“ atveriančiu duris į priklausomybių pasaulį. Edukacijos forma skatina pačius klausytojus ieškoti atsakymų, išsakyti savo nuomonę, klausti ir prieštarauti. Edukacijos dalyviams nemalonų apsvaigimo pojūtį siūloma pajusti užsidėjus „girtumo akinius“, atliekamos koordinacinės užduotys. Edukaciją parengė daugiau kaip 10 metų su priklausomybėmis dirbanti klinikinės toksikologijos gydytoja Laima Gruzdytė, kuri nuolat tobulinasi Lietuvoje bei užsienyje rengiamuose seminaruose, mokslinėse konferencijose, kvalifikacijos kėlimo kursuose.


Siauruko atradimai kiekvienam smalsuoliui (9–12 klasėms)

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Programos edukatorius pasitinka moksleivius, atvykusius į Anykščių siaurojo geležinkelio stotį. Pagal metų laiką ir oro sąlygas perone arba Siauruko muziejaus ekspozicijoje pasisveikinama, susipažįstama. Atvykusieji skatinami prisiminti, kada jiems teko važiuoti ir kokį įspūdį yra palikusi kelionė traukiniais. Bendravimo metu siekiama atkreipti programos dalyvių dėmesį į geležinkelio skirtumus, lyginami siaurieji ir platieji geležinkeliai, patikrinamos ir patikslinamos žinios apie Lietuvos geležinkelių istorinę kilmę, svarstoma, kaip laiko tėkmė transformuoja geležinkelių sistemą, komplekso teritorijoje realiu laiku ieškoma pavyzdžių ir įrodymų iškeltoms versijoms pagrįsti. Taip užmezgamas ryšys su grupe ir sukuriamas palankus kontekstas temai pristatyti. Edukatorius, pakvietęs programos dalyvius sėsti į rankinę dreziną su prikabintu vagonėliu, siūlo išbandyti pačią šią paprasčiausią bėginę transporto priemonę. Aiškinama rankinių riedmenų paskirtis seniau ir dabar, kartu su programos dalyviais svarstoma, kaip tokie riedmenys pakeitė žmonių gyvenimą. Programos dalyviai rankine drezina važiuoja į riedmenų paviljoną, pakeliui išbandydami ir keleivio, ir tokios drezinos „mašinisto“ patirtis, tyrinėdami tokios transporto priemonės greitėjimo ir stabdymo galimybes. Su moksleiviais diskutuojama apie tai, kokio tarpusavio bendravimo reikia, kad keli „mašinistai“ įstengtų suderinti savo veiksmus ir drauge priverstų dreziną greičiau riedėti. Riedmenų ekspozicijoje programos dalyviams pristatomos skirtingos transporto priemonės, irgi riedančios bėgiais, aiškinamos riedmenų paskirtys, taip atskleidžiant keleivinio ir krovininio transporto sistemą ir jos funkcionavimą, pabrėžiamos technikos raidos priežastys. Plačiau apie šios programos turinį – pateiktame teminiame plane.


Stebuklinga kelionė po senolių vaikystės kaimą

Programos teminis planas vaikų grupei. Į aukštaitišką sodybą dalyvius pasitinka ir palydi šeimininkas. Dalyviams susibūrus į trobą, užsiėmimas vyksta prie jau iškūrentos krosnies ir užminkytos duonos. Šeimininkė pasakoja apie krosnį ir įrankius. Mokiniams pasakojama apie duonos kepimo papročius, jos ruošimą, sudėtines dalis. Pasakojama apie rugio kelią: sėją, pjovimą, kūlimą ir malimą. Pagaliau rodomas duonkubilis su jau iškilusiu raugu – pasakojama apie duonos ruošimo ypatybes – minkymą. Mokiniai stebi, kaip tikrinamas krosnies karštis. Iš krosnies iškasamos žarijos, su pušine iššluojamas krosnies padas. Šeimininkė atneša ližę ir formuoja pirmąjį kepalą. Mokiniai mato, kaip pašaunamas kepalas, gali pauostyti ir paragauti nekeptos duonos. Paskui ir jie savo rankomis kiekvienas formuoja mažus kepaliukus – pagrandukus, kuriuos šeimininkė pašaus į pečių. Kol duonelė kepa, mokiniai aplanko kaimo amatininkus. Programos dalyviai susipažįsta su kalvio, audėjo, medžio drožėjo, puodžiaus amatais. Lankydami dirbančius amatininkus, dalyviai gyvai pamato, kaip audžiami įvairūs audiniai, kalama geležis, drožiama ir lipdoma. Sugrįžusiems į trobą dalyviams šeimininkė primena senolių minkles ir jų aktualumą šiandien. Užduodamos minklės apie duoną, pasakojama apie duoną liaudies papročiuose. Iš krosnies traukiamos skardos su pagrandukais. Dalyviai išsidalija savo duonytes - pagrandukus. Lydimi šeimininko, mokiniai aplanko Arklio muziejaus kaimo ir miesto transporto bei kovinio žirgo ekspozicijas, kur kalbasi apie arklio vaidmenį seniau ir dabar. Programos pabaigoje dalyviai sodybos kieme žaidžia senovinius vaikų (piemenėlių) žaidimus. Galiausiai aplanko Jurgio Kazlausko drožinių ekspoziciją, kur meno kūriniuose patikrina savo žinias – atpažįsta žemės ūkio ir kaimo buities darbus.


"Kaip draugystė augina žmogų?" (literatūrinė edukacija pagal knygą "Ir vienąkart, Riči" su rašytoja Daina Opolskaite) (išvažiuojamoji)

Edukacijos pagrindas – knygos "Ir vienąkart, Riči" siužetas (aptariama dviejų skirtingų jaunuolių - Balio Beleko ir Ričio draugystė, jos užuomazga ir augimas iki stipraus, vaikinus vienijančio ryšio). Įžanginio pokalbio metu su mokiniais išsiaiškinama, kas yra draugystė, kuo ji skiriasi nuo kitų bendravimo formų (meilės, simpatijos, antipatijos), ieškoma galimo sąvokos apibrėžimo, jis kuriamas, susitariama, kokios vertybės leidžia atpažinti tikrą draugystę ir kodėl ji svarbi kiekvieno žmogaus gyvenime. Mokiniai komentuoja surastas ir atrinktas veikėjų pokalbių frazes iš teksto argumentuodami draugystės ryšį. Greta pasitelkiama kultūrinė edukacija - mokiniai supažindinami su garsių rašytojų draugystės pavyzdžiais literatūroje: Šilerio ir Gėtės, Tolkien'o ir Lewis'o, Baranausko ir Praniauskaitės, Kazio Bradūno ir Vytauto Mačernio. Susipažinę su jų biografijomis įvardija draugystės požymius, pakomentuoja asmenybių ryšį ir apibendrina - kuo svarbi kiekvienam iš jų buvo draugystė, kuo ji praturtino kiekvieną asmenybę - kaip rašytoją ir kaip žmogų. Edukacijos pabaigoje grįžtama prie draugystės - kaip būtino kiekvieno žmogaus egzistencijai pagrindo - suvokimo, išsakomi savi vertinimai ir asmeninės patirtys.


Vilniaus kalnai yra istorinė, politinė ir religinė Lietuvos širdis, UNSECO Pasaulio paveldo objekto „Vilniaus senamiestis“ dalis. Vilniaus pilių valstybinis kultūrinis rezervatas siekia išsaugoti Vilniaus pilis, kaip Lietuvos istorinį valstybės ir dvasinės kultūros centrą. Vilniaus istorinio centro istorija prasidėjo ant ledyninės kilmės kalvų, kurios su pertraukomis buvo apgyvendintos nuo pat neolito laikų. Istorinį miesto centrą sudaro trijų pilių (Aukštutinės, Žemutinės ir Kreivosios) teritorijos ir viduramžiais gynybine siena apjuosta zona. Šios sportiškos edukacijos metu kviečiame moksleivius patyrinėti pačią seniausią istorinio centro dalį – Vilniaus piliakalnį su papiliais, kur buvo kreivoji pilis, kūrėsi kreivasis miestas. Nors tai archeologinė vietovė ir visi tyrimų laukiantys objektai dar glūdi po žeme, tai netrukdo kviesti moksleivius diskusijai ir lavinti vaizduotę apie senąjį Vilniaus miestą. Pažintį su rytine rezervato dalimi pradėsime prie Neries ir Vilnelės santakos. Toliau kopsime į Gedimino kapo, Altanos ir Bekešo kalnus. Pakeliui pažinsime dar ledynų suformuoto peizažo raguvas, žygio metu įsivaizduosime kreivąją pilį ir kreivąjį miestą aplink. Susipažinsime su kultūros ir gamtos vertybėmis, legendos ir istorijos padės įsivaizduoti Vilnių ir jos gyventojus nuo pat XIII a. Užduotys, kalbėjimo stilius ir konkretus maršrutas pritaikytas atsižvelgiant į moksleivių amžių (pvz. jaunesniems mažiau ar žemesnės kalvos, vyresniems – statesnės ir pan.). Tikimasi, kad panoraminiai dabartinio miesto vaizdai įkvėps idėjų laboratorijai „Vilnius 700“ artėjančiam jubiliejui.


Spektaklis „Čipolinas“ (Nuotolinė paslauga)

Režisierius Šarūnas Datenis, kartu su dailininku Antanu Dubra ir kompozitorium Vytautu Leistrumu kaip kūrybinė komanda pristato jau ketvirtąjį spektaklį vaikams. Šių menininkų spektakliai „Pinokis“, Kaime nėra WI-FI“ ir „Čia buvo / čia nėra“ sulaukė daug žiūrovų simpatijų ir buvo pripažinti teatro profesionalų. Dabar ši kūrybinė grupė ryžosi šiuolaikiškai interpretuoti Gianni Rodari kūrinį „Čipolino nuotykiai“. Gianni Rodari (1920 – 1980) - italų žurnalistas ir rašytojas, kelių laikraščių vaikams redaktorius, labiausiai išgarsėjęs literatūrinių pasakų, ypač 1951 m. parašytų „Čipolino nuotykių“, dėka. Autorius savo pasakose kalbėjo ne tik apie amžinąsias vertybes, bet ir, pasitelkdamas nonsenso estetiką ir humorą, drąsiai kritikavo politinius visuomeninius įvykius: veikiausiai dėl to jis vis dar yra su pasimagavimu skaitomas ne tik vaikų, bet ir suaugusiųjų. 1970 m. autorius pelnė aukščiausią tarptautinį vaikų rašytojams skiriamą apdovanojimą – Hanso Christiano Anderseno medalį. Šįkart mažųjų žiūrovų laukia nuotykių kupina išsilaisvinimo, kovos už teisybę istorija, nesutilpusi į vieną teatro sceną ir nusidriekusi per skirtingas teatro erdves. Kartu su svogūnėliu Čipolinu ir kitomis daržovėmis vaikai ieškos kelio į laisvą, nesuvaržytą gyvenimą, atvirai ir kritiškai žvelgs į mūsų pačių istoriją ir ateities perspektyvas. Kaip teigia režisierius Šarūnas Datenis: „Šiuo spektakliu norime paskatinti vaikus mąstyti savo galva ir šiek tiek maištauti. Suvokti, kad gyvename demokratiškoje valstybėje ir neprivalome aklai vykdyti to, kas mums pasakyta. Turime teisę kelti klausimus, dalintis savo idėjomis ir prieštarauti valdžios sprendimams.“


Spektaklis yra interaktyvus, skirtas 1-4 klasių mokiniams, apie gerus ir blogus charakterio bruožus, kurie perteikiami per lėles-gyvūnus bei apie silpnesnių skriaudimą ir patyčias. Pagrindinis veikėjas kiškis, kurį apgavo papūga vardu Arogancija (sutrumpintai Ara). Kiškis turėjo pasirinkimą klausyti balandžio, vardu Sąžinė arba papūgos. Tačiau, atstūmęs Sąžinę, pasirinko klausyti papūgos. Pradžioje buvo smagu, jautėsi labai drąsus skriausdamas silpnesnius žvėrelius, kol nenuskriaudė mažo liūtuko, o tas viską pasakė tėčiui karaliui Liūtui, kuris sudraudė kiškį bei davė patarimą kreiptis į balandį Sąžinę. O Sąžinė, kartu su žiūrovais vaikais, jam davė stebuklinga patarimą, kaip tapti pačiu drąsiausiu pasaulyje, ištariant vieną stebuklingą žodį. Tas žodis yra ATSIPRAŠAU.


Kalėdų laikotarpio edukacija „Atskleiskime šventinę dvasią"

Atskleiskime mažiesiems šventinę dvasią! Edukacinio užsiėmimo metu bus aptariamas šventinis Kalėdų laikotarpis, bus pasakojama apie advento, Šv. Kūčių ir Kalėdų tradicijas, išbandysime senuosius burtus bei pasimokysime Kalėdinių giesmių. Taip pat drauge naudodami gamtos gėrybes kursime Kalėdines dekoracijas.


Daiga Padaiga: grūdai kulinariniame Lietuvos pavelde ir šiuolaikinėje mityboje

Daiga Padaiga (žaislas - "grūdo daigelis") vaikams pasakos ir kvies diskutuoti apie grūdų reikšmę Lietuvos etninėje kultūroje, praktiškai ir kūrybiškai įtraukiant į grūdų pažinimo edukaciją. Pirmoje dalyje, vaikai aptars kas yra grūdas, kuo grūdai buvo svarbūs lietuvio tradicinėje kasdienybėje, kaip atsispindi kulinariniame pavelde (pvz. duonos gaminime) ir senoviniuose patiekaluose (pvz. Kūčia), koks grūdų vaidmuo dabar, ar kinta patiekalai iš grūdų. Diskutuos apie grūdo kelią iki duonos, Senovinę Kūčią - iš ko ji padaryta, iš kur kildinamas žodis "Kūčia" ir kokie grūdai buvo naudojami patiekalui gaminti. Kartu su Daiga Padaiga apžiūrėsime grūdus, degustuosime daigintas sėklas, sužinosime kaip pasigaminti senovinį lietuvių patiekalą Kūčią (šventei pavadinimą suteikęs Kūčių valgis iš įvairių grūdų, paskanintų medumi). Antroje dalyje, Daiga Padaiga skatins vaikų kūrybiškumą: pasitelkiant įvairius grūdus vaikai dekoruos indelius, į kuriuos vėliau, praktinėje trečioje dalyje, pasisodins sudaigintus grūdus. Praktinė paskutinioji dalis suteiks daug džiaugsmo ir skatins atsakomybę, nes sėkmingai pasisodinus pradaigintus grūdus, pvz. kviečius, rezultatas - Velykų žolytė, kuria puošiama tradicinė lietuvių šventė Šv.Velykos. Saulėgrąžų daigai - itin traškūs, skanūs ir vaikų mėgstamiausi, tačiau, jei yra poreikis galime sodinti ir kitus daigus, pavyzdžiui žirnių. Tokiu būdu moksleiviai susipažįsta su grūdų panaudojimu šiuolaikinėje mityboje ir sužino apie jų naudą sveikai gyvensenai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Kviečiame į kūrybines dirbtuves „ATRAKINK REKLAMĄ“ – išmok dekonstruoti reklamą (skaitomą, matomą, girdimą tekstą bei vaizdą ir jo nešamą žinutę) ir perprask reklamos kūrimo triukus. Edukacija įdomi, įtraukianti, lavina dalyvių kritinį mąstymą, vaizduotę ir smalsumą, edukacijos metu ugdomas kultūrinis sąmoningumas. Pagrindinė modernios reklamos idėja – bet kurios prekės ar paslaugos reklamavimas rinkoje. Reklamos pranešimai yra persmelkę visą kultūrinę erdvę. Vaizdinis, verbalinis ir garsinis pranešimas, užkoduotas reklamoje, daro didžiulį poveikį mūsų mąstymui.
Dialogo ir bibliotekos turimų resursų – geriausių pasaulio reklamos albumų rinkinių „Epica“ ir kitų meno informacijos albumų, sukauptų Klaipėdos miesto Imanuelio Kanto viešosios bibliotekos Meno skyriuje pagalba, vaikai individualiai ir grupėse kviečiami analizuoti reklamos poveikį bei jos pateikimo būdus tam, kad suprastų reklamos teikiamą naudą (socialinė reklama) ir reklamos poveikį kiekvienam iš mūsų. Supratę reklamos kūrimo triukus, dalyviai lengviau gebės analizuoti ir dekonstruoti skaitomą, matomą, girdimą tekstą bei vaizdą ir jo nešamą žinutę.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Graužikai ir jų atstovės gudruolės žiurkės (Išvažiuojamoji)

Edukacinės programos apie graužikus metu, laukia pažintis su gausiausiu žinduolių būriu, jų įvairove, gyvenimo būdu ir jų vaidmeniu mus supančioje aplinkoje. Edukacijos metu aptarsime geriausias graužikų savybės, jų išskirtinumą, ryšį su kitų šalių kultūromis. Diskutuosime, bei dalindamiesi įgytomis žiniomis ir patirtimi, analizuosime, įvairiose kultūrose vyraujančius stereotipus apie graužikus, išsiaiškinsime, kodėl jie dažnai laikomi kaip naminiai augintiniai. Nors graužikai dažnai įvardinami kaip kenkėjai, bet jie vaidina labai svarbų vaidmenį biomedicinoje atliekant genetinius ir onkologinius tyrimus. Jie labai svarbi mitybos grandinės dalis, kuri padeda išlikti daugybės rūšių gyvūnams. Stebėdami, edukacijoje dalyvaujančius graužikų atstovus, išsiaiškinsime, kaip teisingai elgtis juos laikant namuose.


Edukacijoje naudojame SVEIKI SVEIKI komandos sukurtą galvosūkių ir mįslių rinkinį. Vaikai, norėdami išspręsti galvosūkius ir įminti visas mįsles turės dirbti komandoje, panaudoti visus savo kūno pojūčius, žinias apie sveiką gyvenseną, lietuvių liaudies mįsles bei loginį mąstymą. Trumpą filmuką kaip atrodo šis galvosūkių rinkinys galite pamatyti nuorodoje: https://www.youtube.com/watch?v=qv4o61BGMGI). Mįsles pritaikome pagal amžiaus grupę, pirmokėliams lengviau išlukštenamos, o vyresniesiems sunkesnės.


Programa skirta piemenavimo tradicijos pristatymui Aukštaitijoje. Edukacinis užsiėmimas „Kas turi ragą, tam nereikia botago“ supažindina su daugelio XIX–XX a. I p. Lietuvoje gyvenusių vaikų užsiėmimu – piemenavimu ir šį lydėjusiomis tradicijomis, muzikavimu. Užsiėmimo dalyviai sužino, kokia buvo piemenėlių kasdienybė, kokie buvo pagrindiniai darbai, kaip linksminosi, dėl ko liūdėjo, ką valgė ir kaip ne visada buvo ką valgyti, kaip šventė ir ko labiausiai laukė mūsų senoliai vaikystėje. Ganydami gyvulėlius, piemenukai ne tik vargo, šalo kojeles, bet ir buvo sugalvoję įvairių žaidimų, grojo ir dainavo. Apie ganymo papročius, tradicijas ir šventes pasakos gryčios šeimininkė. Užsiėmimo metu kartu su dalyviais krosnyje ji mokys kepti šventinius ragaišius. Apie ganymo muzikines tradicijas Lietuvoje pasakos „ustovas“ (vyresnio amžiaus samdomas kaimo piemuo), jo pasakojimą lydės autentiški ganymo muzikos instrumentų garsai. Programos dalyviai susipažins su unikaliais ir tradiciniais garsiniais ganymo įrankiais (kerdžiaus trimitas, ragas, terkšlė, kleketas, dūdelės, molinukai, dambrelis, lūpinė armonikėlė ir kt.) kokiomis aplinkybėmis buvo naudojami vieni ar kiti, išgirs, kaip skamba populiariausi to meto muzikos instrumentai. Programos pabaigoje vaikai žais senoviškus vaikų žaidimus.


Susipažinimas su pasaulio skulptūra Europos parke

Atvykę į Europos parko muziejų susipažinsite su muziejumi ir jo ekspozicija, pasivaikščioję plačioje teritorijoje, natūraliame ir meniškai suformuotame kraštovaizdyje, turėsite galimybę pamatyti daugiau kaip 100 skulptūrų ar kraštovaizdžio meno kūrinių. Ekskursijos metu bus pristatyti garsūs šiuolaikinio meno kūrėjai, sužinosite įkvėpiančią muziejaus kūrimo istoriją ir išskirtinių meno kūrinių pastatymo detales. Žemėlapio pagalba didelėje muziejaus teritorijoje galėsite rasti norimus kūrinius, lavinti orientacinius gebėjimus gamtinėje muziejaus aplinkoje. Priklausomai nuo amžiaus ir kitų veiksnių, grupėms parenkamas individualus maršrutas. Nemažai muziejaus eksponatų yra interaktyvūs, čia menas pažįstamas aktyviai įsitraukiant į judesį, savo aktyvumu keičiant kūrinio tam tikras savybes. Klausimai ir kryžiažodžiai leis įtvirtinti žinias, bus mokomasi interpretuoti ir atskleisti gilesnes meno kūriniais perteikiamas idėjas. Kelionė po Europos parką – galeriją, kurios „lubos“ – dangus, o „sienos“ – medžiai – leidžia susipažinti su įvairiausių pasaulio šalių menininkų kūriniais, meninės išraiškos skulptūroje įvairovę ir atskleidžia harmoniją tarp gamtos, žmogaus ir meno.


Edukacinio užsiėmimo tikslas – aktyvia ir kūrybiška forma supažindinti su šiuolaikiniu menu. Juo siekiama praturtinti meninę patirtį, žadinti jautrumą aplinkos estetikai ir meno reiškiniams, pagarbą šiuolaikiniam menui, padėti perimti kultūrines vertybes, ugdyti kūrybinį mąstymą, savarankiškumą, sužadinti norą domėtis ir aktyviai dalyvauti, sudaryti galimybes patirti pažinimo džiaugsmą ir plėtoti intelektualinius gebėjimus, skatinti komandinio darbo, bendradarbiavimo ir komunikavimo įgūdžius.Užsiėmimo pradžioje edukatorius mokinius supažindina su muziejumi, pritaikyta grupei, taip pat dialogo forma papasakoja apie šiuolaikinį meną, muziejaus įkūrimo istoriją, ekspozicijos išskirtinumą, dydį, kultūrų išraiškų įvairovę, galimybę plačiai susipažinti su skirtingų tautų ir šalių menininkų darbais (net 35 pasaulio šalių pripažintų menininkų kūrinių, tarp kurių minimalizmo, konceptualizmo, žemės meno ir kt. meno krypčių geriausių kūrėjų, tokių kaip Solo LeWitto, Denniso Oppenheimo, Magdalenos Abakanowicz, Beverly Peper, Makoto It, Aleš Vesely ir kt. pavyzdžiai), atrasti ir palyginti. Vėliau pateikiamos aiškios užsiėmimo instrukcijos – taisyklės. Susiskirstę į komandas mokiniai gauna užduotis – užuominas, muziejaus ekspozicijos žemėlapius su išsamiu kūrinių pavadinimų ir autorių sąrašu. Žemėlapio pagalba muziejaus teritorijoje jie ieško tam tikrų meno kūrinių, mokosi orientuotis gamtinėje muziejaus aplinkoje. Pateikiamose užuominose kalbama apie meno kūrinių idėjas, formas, simbolizmą, todėl mokiniai mokosi ir sužino apie šiuolaikiniu menu perteikiamas idėjas, jų įvairovę. Teisingai atlikę visas užduotis iš eilės, iššifravę užuominas, suradę visas dėlionės detales, mokiniai gauna apdovanojimą – simbolinį „lobį“, prisiminimą apie atrastus šiuolaikinio meno pavyzdžius. Priklausomai nuo amžiaus ir kitų veiksnių, grupėms individualiai parenkamos užduotys. Aktyvus užsiėmimas vyksta lauke, gamtinėje muziejaus aplinkoje.


Siauruko atradimai kiekvienam smalsučiui (2–4 klasėms)

Programos edukatorius pasitinka vaikus, atvykusius į Anykščių siaurojo geležinkelio stotį. Susipažįstama, simboliniais klausimais patikrinama, kur moksleiviai yra matę geležinkelius kaip vieną iš transporto priemonių, ar jau važiavę traukiniais. Bendravimo metu siekiama atkreipti programos dalyvių dėmesį į geležinkelio skirtumus, lyginami siaurieji ir platieji geležinkeliai, žaidžiamas istorinis žaidimas apie Lietuvos geležinkelius. Taip užmezgamas ryšys su grupe ir sukuriamas palankus kontekstas temai pristatyti. Edukatorius, pakvietęs programos dalyvius sėsti į rankinę dreziną su prikabintu vagonėliu, demonstruoja jos veikimo principą ir siūlo išbandyti pačią šią paprasčiausią bėginę transporto priemonę. Aiškinama rankinių riedmenų paskirtis seniau ir dabar, kartu su programos dalyviais svarstoma, kaip tokie riedmenys palengvino žmonių gyvenimą. Programos dalyviai rankine drezina važiuoja į riedmenų paviljoną, pakeliui išbandydami ir keleivio, ir tokios drezinos „mašinisto“ patirtis. Su moksleiviais diskutuojama apie tai, kokio tarpusavio bendravimo reikia, kad keli „mašinistai“ įstengtų suderinti savo veiksmus ir drauge priverstų dreziną greičiau riedėti. Riedmenų ekspozicijoje programos dalyviams pristatomos skirtingos transporto priemonės, irgi riedančios bėgiais, aiškinami jų tarpusavio skirtumai: kas iš matomų eksponatų gali riedėti savarankiškai, o kitus kažkas turi būtinai tempti. Žaisdami istorinį žaidimą, programos dalyviai savarankiškai bando nuspręsti, kurie eksponatai pagal išorinius matomus požymius geležinkeliuose buvo naudojami seniau. Iš riedmenų paviljono programos dalyviai keliauja į geležinkelio stoties pagrindinį pastatą. Pakeičiant erdvę, vaikams pakeliui pasiūloma įjungti kitus pojūčius: užuosti tikrą siaurojo geležinkelio kvapą ir jį apibūdinti, atrasti matomoje stoties teritorijoje daiktus, kuriuos jie galėtų pavadinti „geležinkelio maistu“, išgirsti tik geležinkeliui būdingų garsų, praeiti kelio atkarpą vienu geležinkelio bėgiu...


Dokumentiniai filmai "Rojaus beieškant" ir "Specialistė" (Nuotolinė paslauga)

Dokumentinis filmas "Rojaus beieškant" (rež. Tomas Smulkis) pasakoja apie režisieriaus siekį susitikti ir dirbti su švedų režisieriumi Rojumi Andresonu. Rojaus beieškant, Stokholmas tampa svarbia laukimo dalimi. Bet ar gali svajonės išsipildyti? Ar jie susitiks? Ar Tomui pavyks pamatyti savo kino guru? Dokumentinis filmas "Specialistė" (rež. Giedrė Beinoriūtė) pasakoja apie regėjimo negalią turinčią garso režisūros studentę Eglę, įrašinėjančią garsus S. Kozlovo pasakos radiofonizacijai. Eglė nori būti gera specialistė. Ir neabejotinai bus. Abu filmus jungia nematoma gija - jauni žmonės, nebijantys pasakoti apie savo baimes ir problemas iškylančias jų profesiniame gyvenime bei bandančiais įveikti visas kliūtis, kad pasiekti savo užsibrėžta tikslą. Labai atviri du pasakojimai apie save, apie savęs paieškas šiame greitai besikeičiančiame pasaulyje. Abu filmai apkeliavo keleta tarptautinių kino festivalių Europoje.


FANTASTINIS RENESANSAS ir kitos istorijos

Fantastinis Renesansas – tai įspūdingos Vilniaus istorijos, primirštos ir dėl to kone nerealios. Taip pat – moksleivių išmonės vaisiai: sufantazuoti pastatai ir žmonės, išguldyti popieriuje pagal tikrus renesansinės architektūros kanonus. Edukacijos metu istorijų pasakojimo (storytelling) būdu pristatoma renesanso architektūra, tekstilė ir auksakalystė, o taip pat kalbama apie Renesansą iš didžiosios R: šios kultūros epochos idėjas, įvykius ir savitus reiškinius, formavusius tuometinio žmogaus mąstymą. Įkvėpti istorijų, moksleiviai konstruoja savo renesansinį pastatą virtualioje atvirutėje ar popieriniame koliaže, taip susikurdami asmeninį santykį su tokia tolima, tačiau iki šiol svarbia kultūros epocha.


Ką žinai apie Kuršių marių žuvis? (Nuotolinė paslauga)

Užsiėmimo metu susipažinsite su Kuršių mariomis, didžiausiu Lietuvos gėlavandeniu vandens telkiniu, kadaise buvusiu pačiu žuvingiausiu. Pažinsite čia gyvenančias marių žuvis, žvejybinių burvalčių tipus, žvejybos ypatumus istorijos tėkmėje. Suprasite kaip žmogaus ūkinė veikla įtakoja žuvų išteklius mariose. Sužinosite kokiais būdais buvo reguliuojama žvejyba seniau ir dabar. Išmoksite šišioniškių gyventojų vartotus žuvų pavadinimus, bei žvejų naudotus prietarus žvejybos metu. Bumbinsite ir spėliosite žuvis. Medžiagos perteikimui pasitelkiama skaidrės ir video medžiaga.


INTEGRUOTA LITERATŪROS IR DAILĖS PAMOKA. Poezija ir dailė: ieškome lyrinio subjekto

Edukacinio užsiėmimo pagrindinis tikslas yra suteikti mokiniams ir mokytojams galimybę, per meno, dailės kūrinius suprasti šiuolaikinę poeziją, gebėti ją analizuoti, patirti džiaugsmo būseną skaitant šiuolaikinių autorių poeziją. Užsiėmimas vyksta parodos erdvėje. Mokiniai yra supažindinamai su tuo metu eksponuojama paroda MO muziejuje, pristatoma parodos koncepcija, parodos kuratoriai. Po pažintinės veiklos su paroda mokiniai leidžiasi į tyrinėjimo ir smalsumo kelionę po poezijos ir meno pasaulį. Klausiame - Ar teksto interpretacijos principai gali padėti suvokti dailės kūrinį? Taip, juk vaizdą kuria ir eilėraštis, o paveikslo esmę galima nusakyti žodžiais. Užsiėmimo metu edukatorius kartu su mokiniais bendrai analizuoja eilėraščio ir meno kūrinio ar kūrinių sąsajas. Diskusijų pagalba bandoma šiuos abu meno kūrinius sugretinti, rasti ir aptarti bendrus terminus kurie aktualus abiem meno sritim (subjektas, metafora, spalva, forma, kompozicija, kontrastas, erdvė, laikas ir kt.). Kviečiame mokinius dirbti nedidelėse grupėse, pratybų lapuose mokiniai iš pradžių raštu apibūdina lyrinio subjekto būseną, o vėliau tarp dailės kūrinių ekspozicijoje ieško eilėraščio vizualinio atitikmens. Suradę tariasi tarpusavyje, argumentuoja savo pasirinkimą. Mokiniai greta pasirinkto dailės kūrinio kitiems užsiėmimo dalyviams surengia trumpą pristatymą, siejantį meno kūrinį ir eilėraštį, kalbėdami pagrindžia savo nuomonę ir vartoja išmoktas literatūros ir dailės sąvokas. Edukacinis užsiėmimas baigiamas, bendra diskusija, savo nuomonių išsakymu, bei individualia refleksija ir tam specialiai paruoštais klausimais.


Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Vaikų vertybines nuostatas veikia šalyje vyraujanti informacinė erdvė, masinės kultūros propaguojami vartotojiškos visuomenės principai. Praktika rodo, jog pilietines ir tautines nuostatas vaikai sėkmingai įsisavina, kai žinios įgyjamos, patiems stengiantis pažinti savo istoriją. Pažindami supančią aplinką, jie pradeda visa tai branginti ir puoselėti. Paslauga padėtų ugdyti pilietiškumą, giliau pažinti savo krašto istoriją, plėstų kultūrinį išprusimą, padėtų vaikui formuotis kaip asmenybei. Programa sudaryta iš teorinės ir praktinės dalies. Teorinėje dalyje vaikai susipažins su knygnešystės istorija, knygnešių biografijomis, jų veikla, knygnešių keliu, tuo laikotarpiu išleistomis knygomis. Informacija bus pateikta per vaizdus, pasakojimus, diskusijas ir aptarimus bei kitas vaizdines priemones. Pasitelkiant tradicines priemones ir šiuolaikines informacines technologijas, vaikai atliks praktines užduotis, skaitys kirilica parašytus lietuviškus tekstus, žais, pieš, rašys žąsies plunksna, pajus „senovės“ kvapą, liesdami autentišką XX a. pradžios drobę,knygnešio piniginę, gilins informacinio raštingumo žinias. Gautai informacijai užtvirtinti dalyviai žaidžia komandinį žaidimą – sprendžia kryžiažodį, atlieka užduotį su grifeline lentele. Programos pabaigoje visi vaišinamės kafija ir vafliais, kuriais, galimai, vaišinosi knygnešiai pasienio užeigose, laukdami patogaus momento pereiti sieną.


„Istorijos pamoka tarpukario pradžios mokykloje“

Atvykite į Šiaulių istorijos muziejaus tarpukario pradžios klasę, kur sėdėdami senuose mediniuose suoluose vaikai sudalyvaus istorijos pamokoje. Mokinsimės apie priešistorę, apie laikus, kurių niekas neprisimena, niekas neaprašė. Apie juos sužinome iš archeologinių tyrimų. Randami daiktai parodo mums kaip senovėje žmonės gyveno ir kaip ta gyvensena keitėsi ir tobulėjo, kaip keitėsi technologijos, išradimai ir žmonių verslai. Edukatorius demonstruos tikrus įrankius iš akmens, bronzos ir geležies amžių, papasakos kaip jie buvo gaminami ir naudojami, kaip gyveno ir kuo užsiėmė tų laikotarpių žmonės. Mokinių žinias užtvirtinsime duodami jiems atpažinti archeologinių radinių kopijas ir skirtingų metalų pavyzdžius. Žinodami kokį kelią žmonija nuėjo, galėsime geriau įsivaizduoti kas mūsų laukia ateityje.


Edukacija „Grafika – technikų įvairovė“, tai grafikos pažinimo programa apie grafinio atvaizdo bei atspaudo išgavimo būdus, naudojant vandens pagrindo dažus. Ji apima tris grafikos technikas: monotipiją – frotažą – grotažą. Vienos edukacijos metu supažindinama su viena pasirinkta grafikos siūloma technika. Pirmoje edukacijos dalyje, video filmo pagalba, dalyviai susipažins su pagrindiniais grafikos technologijų teoriniais bei praktiniais principais. Antroje dalyje, klausydami ramios muzikos, sukurs pasirinktos technikos kūrybinį darbą, realizuos savo menines idėjas, pajus nevaržomą eksperimento laisvę. Monotipija tai – plokščiaspaudė grafikos technika, kuria išgaunamas spaudas, kuris suteikia daug galimybių eksperimentuoti. Kompozicijos formos tarytum susilieja, smulkios detalės išnyksta, atsiranda nuostabūs faktūros efektai. Likus dažo ant plokštės, spaudžiamas antras ar trečias atspaudas. Paįvairinant sumanytas kompozicijas galima panaudoti ir buitines priemones, kurios braukiant palieka įdomias linijas arba faktūras, pvz. šukos, stambios faktūros kempinė ir pan. Frotažas - įvairių daiktų faktūros atspaudo technika. Ši technika dėkinga tuo, kad sukuriant reljefą kompozicijai, galima panaudoti mus supančios aplinkos daiktus ar medžiagas turinčius iškilų, faktūrinį paviršių. Tai gali būti medžių lapai, akmens paviršius, lenta, audiniai, nėriniai ir kt. faktūros. Frotažo technika skatina pastabumą, kūrybiškumą ir netikėtus atradimus. Užsiėmimo metu moksleiviai sukurs kompoziciją reljefiniu paviršiumi ir padarys sukurtos kompozicijos atspaudą. Naudojant vieną kompoziciją galima sukurti kelis atspaudus. Grotažas – technika panaši į graviravimo techniką, kurių rezultatas nuspėjamas, tačiau savitas ir išskirtinis. Dirbama ant paruošto popieriaus. Piešinys kuriamas išraižant viršutinį spalvos sluoksnį ir taip atveriant apatinį. Šia veikla siekiama atskleisti vaikų kūrybiškumą, lavinama vaizduotė, ugdomas meninis skonis, skatinama saviraiška.


"Stebuklingas žodis" lėlių spektaklis (filmuota medžiaga) (Nuotolinė paslauga)

Spektaklis skirtas 1-4 klasių mokiniams, apie gerus ir blogus charakterio bruožus, kurie perteikiami per lėles-gyvūnus bei apie silpnesnių skriaudimą ir patyčias. Pagrindinis veikėjas kiškis, kurį apgavo papūga vardu Arogancija (sutrumpintai Ara). Kiškis turėjo pasirinkimą klausyti balandžio, vardu Sąžinė arba papūgos. Tačiau, atstūmęs Sąžinę, pasirinko klausyti papūgos. Pradžioje buvo smagu, jautėsi labai drąsus skriausdamas silpnesnius žvėrelius, kol nenuskriaudė mažo liūtuko, o tas viską pasakė tėčiui karaliui Liūtui, kuris sudraudė kiškį bei davė patarimą kreiptis į balandį Sąžinę. O Sąžinė jam davė stebuklinga patarimą, kaip tapti pačiu drąsiausiu pasaulyje, ištariant vieną stebuklingą žodį. Tas žodis yra ATSIPRAŠAU.


Edukacinė programa "Karinė operacija "Žinių bomba"

Ši nuotaikinga edukacinė programa siūlo pasinerti į intriguojantį žaidimą bei pajusti tikrą ieškotojo ir tyrinėtojo dvasią. Muziejaus ekspozicijų erdvėse ieškosite kodinėmis spynomis užrakintų „žinių bombų“ ir per kuo trumpesnį laiką turėsite „nukenksminti“ Muziejui grėsmę keliančius užtaisus, vykdydami įvairias užduotis. Tai linksma ir aktyvi veikla: reikės šifruoti, skaičiuoti, bėgioti, ieškoti, spręsti rebusus, surinkti dėliones, apžiūrėti istorinius ginklus, bendrauti naudojant radijo stoteles ir atsakyti į įdomius klausimus. Ne tik smagiai praleisite laiką, bet ir sužinosite svarbiausias istorines datas bei faktus, išmoksite atpažinti bei vertinti istorijos šaltinius, rasti kūrybiškus sprendimus, mokysitės dirbti komandoje.


Daiga Padaiga (žaislas - "grūdo daigelis") pasakos vaikams ir kvies diskutuoti apie grūdų reikšmę Lietuvos etninėje kultūroje, praktiškai ir kūrybiškai įsitraukiant į grūdų pažinimo edukaciją. Pirmoje dalyje, vaikai aptars kas yra grūdas, kuo grūdai buvo svarbūs lietuvio tradicinėje kasdienybėje, kaip atsispindi kulinariniam pavelde (pvz. duonoje) ir senoviniuose patiekaluose (pvz. Kūčia), koks grūdų vaidmuo dabar, ar kinta patiekalai iš grūdų. Diskutuos apie grūdo kelią iki duonos, Senovinę Kūčią - iš ko ji padaryta, iš kur kildinamas žodis "Kūčia" ir kokie grūdai buvo naudojami patiekalui gaminti. Kartu su Daiga Padaiga apžiūrėsime grūdus, degustuosime daigintas sėklas, sužinosime kaip pasigaminti senovinį lietuvių patiekalą Kūčią (šventei pavadinimą suteikęs Kūčių valgis iš įvairių grūdų, paskanintų medumi). Antroje dalyje, Daiga Padaiga skatins vaikų kūrybiškumą: pasitelkiant įvairius grūdus vaikai dekoruos indelius, į kuriuos vėliau praktinėje trečioje dalyje pasisodins sudaigintus grūdus. Praktinė paskutinioji dalis suteiks daug džiaugsmo ir skatins atsakomybę, nes sėkmingai pasisodinus pradaigintus grūdus, pvz. kviečius, rezultatas - Velykų žolytė, kuria puošiama tradicinė lietuvių šventė Šv. Velykos.


Tradicijos ir inovacijos: kaip robotai padeda švęsti šventes

Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Kaip mūsų tradicinės šventės susiję su robotais? Ar kiekvienai šventei galime sumodeliuoti jos simbolį? Visa tai sužinosite edukacijos metu. Pasidalinę į komandas ir pasitelkę „Kahoot“ viktorinas, vaikai pasikartos tradicinių švenčių papročius,sužinos įdomių faktų. Susipažinę su lego robotais mokysis ankstyvojo programavimo, iš lego detalių sukurs tam laiko metui aktualios šventės simbolį ar atributą. Už įvykdytas užduotis, vaikai gaus atvirojo kodo skaitmeninius ženkliukus. Užsiėmimų metu ugdomos šios bendrosios kompetencijos: mokymasis, kūrybiškumas, pažinimas, komunikavimas, iniciatyvumas,kultūrinis sąmoningumas


Edukacinė programa „Pykšt-pokšt – nuo lanko prie automato“

PYKŠT-POKŠT – NUO LANKO PRIE AUTOMATO Edukacinė programa, skirta 5–8 klasių mokiniams Pykšt-pokšt! Būkite nustebinti galingų ginklų griausmo ir susipažinkite su skirtingų laikmečių kovos įrankiais. Palyginkite lanko ir arbaleto valdymo subtilybes, išbandykite rankos taiklumą ir pirštų miklumą, išsiaiškinkite, kaip veikė pirmieji parakiniai ginklai, užtaisykite senovinę muškietą ar griebkite į rankas automatine ugnimi šaudantį XX a. ginklą. Priimkite iššūkį ir pasidalinę į komandas įrodykite, kad suvokiate kovinės ginkluotės raidą ir būtinybę pasirinkti tam tikram mūšiui geriausiai tinkančius ginklus. Juk tai gali lemti įspūdingą pergalę arba tragišką pralaimėjimą!


Edukacinę veiklą veda turinti pedagoginį išsilavinimą, tradicinių amatų meistrė, duonos kepėja, Miglė Dalgedaitė. Nuo 2011 metų, autentiškoje savo sodyboje, kurioje gyvena jau 6-oji karta, edukatorė organizuoja vaikams veiklas, kurios - skatina vaikų kritinį mąstymą, ugdo mokinio kultūrinę savimonę, stiprina kūrybiškumą, ugdo komunikavimo ir pažinimo kompetencijas, formuoja mokinių kultūros vartojimo įpročius.
Edukacinės veiklos metu organizuojama ir įgyvendinama inovatyvi ir kūrybiškumą skatinanti veikla; taikomų metodų pagalba mokiniai bus skatinami generuoti idėjas, kritiškai mąstyti, kelti klausimus, įžvelgti sąsajas; bus sudarytos sąlygos mokiniams būti unikaliais, leisti kelti ir įgyvendinti savo idėjas; veiklos pritaikytos prie kiekvienos amžiaus grupės poreikių, žinių, galimybių priimti ir suvokti informaciją, formuoti mokinių kultūrinius įpročius; bus užtikrinti veiklų nuoseklumas, detalumas ir tarpusavio dermė; papildytos bendrąsios ir specialiąsiis žinios, skatinant kūrybišką mokinių veiklą.
Atvykę į edukatorės sodybą, muziejaus patalpose, tarp senovinių rakandų, šalia duonkepio pečiaus, vaikai bus supažindinti su margučių raštais, simboliais, jų reikšmėmis. Nagrinėsime kaip pasigaminti natūralius dažus, kokios spalvų reikšmės. Kalbėsimės apie Velykų papročius, tradicijas. Mokoma kopijuoti, atkartoti simbolius, kurti savo unikalius simbolius ir suteikti jiems reikšmę. Praktinė užduotis - margučių marginimas vašku pasirinktais arba savo unikaliais, sugalvotais raštais. Vėliau kiaušiniai dažomi vaikų pasirinktoje spalvoje. Kol kiaušiniai džiūsta, su vaikais žaidžiame senovinius žaidimus, naginėjame senovinius rakandus, vaišinamės arbata. Po veiklos kiekvienas į namus paiima savo unikaliai numargintą kiaušinį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


,,Misija (Ne)Įmanoma''. Patirtinis edukacinis žaidimas 9-10 kl. mokiniams ONLINE

Žaidimą ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ užpildo linksmų, kūrybiškumą skatinančių, keistų, nepatogių, tačiau būtinai kultūrinį akiratį plečiančių, draugystę skatinančių ir komandą formuojančių užduočių vykdymas, unikalios piešimo ir rašymo simbioze paremtos refleksijos, sukuriančios dalyvių tarpe taip reikalingą bendrumo jausmą. Užsiėmimo metu dalyviai ne tik piešia, konstruoja, vaidina, dainuoja ir t.t., jie per savo patirtį ir išgyvenimus išjaučia bendruomenės iššūkius, geba juos įvardinti ir pasiūlyti būdų jiems išspręsti, ima labiau vertinti unikalius kolektyvo narių gebėjimus ir vienoje ar kitoje meno srityje bei jų indėlį į bendrą komandos sėkmę.
Edukacijos programą sudaro: susipažinimas, klausimų ratas, žaidimo pristatymas, strategijos planavimas, žaidimo procesas, užsiėmimo refleksija. Edukacija nuotoliu vyksta ,,Zoom’’ ir dar vienoje dalyvių pasirinktoje platformoje (,,Messanger’’ ar ,,Facebook’’). Taip pat edukacijos dalyviai veikloje gali dalyvauti atskirai kiekvienas iš savo namų/aplinkos arba bendrai būdami klasėje.
Mūsų didelės komandos tikslas - mokyklos bendruomenės bendravimo kultūros bei moksleivių kūrybiškumo puoselėjimas per kultūrinę raišką bei kultūrinį sąmoningumą.
Edukacija remiasi David Kolb patirtinio ugdymo principu, taip pat ,,Nesmurtinės komunikacijos’’ bei ,,Ubuntu’’ filosofijomis, S. Covey visų savo būties lygmenų pažinimo bei jų lavinimo principais.
Kultūrinio, kūrybiškumą ugdančio žaidimo ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ vedliai - jungtinė lektorių grupė iš Whatansu komandos.
Kadangi mūsų kolektyvas yra platus, eduakcija  vienu metu gali vykti kelioms grupėms/klasėms iš karto.


MUZIKOS PASLAPTYS I (Nuotolinė paslauga)

Interaktyvių susitikimų ciklas MUZIKOS PASLAPTYS I – tai unikali galimybė susitikti, pabendrauti ir susipažinti su iškiliais Lietuvos muzikais, jų atliekama muzika ir instrumentais. Susitikimų metu galima ne tik muzikuoti (taigi, susipažinti su instrumentais iš arti), bet ir žiūrėti vaizdo įrašus, praturtinti susitikimus garsiausių atlikėjų garso ir vaizdo įrašais bei pačių atlikėjų – susitikimų herojų – iškiliausiais koncertais, animaciniais filmais. Itin vertinga, kad susitikimų metu, galima sužinoti apie atlikėjų vaikystę, pamatyti jų vaikystės nuotraukas bei vaizdo įrašus. Kiekvienas atlikėjas gali plačiai pristatyti ne tik savo kelią į muziką, bet ir savo instrumentą, jo sandarą, muzikavimo ypatybes ir pan. Ypatinga projekto vertė – galimybė laisvai derinti susitikimų laiką, vietą ir temas. Pedagogai drauge su moksleiviais gali pasirinkti ar akcentuoti pažintį su iškilomis asmenybėmis, ar pasinaudoti iš arti susipažinti su visais instrumentais: styginiais orkestro instrumentais (smuikas, altas, violončelė, kontrabosas), mediniais pučiamaisiais (fleita, obojus, klarnetas, fagotas), variniais pučiamaisiais (valtorna, trimitas, trombonas, tūba), mušamaisiais, liaudies instrumentais (kanklės, birbynė), fortepijonu, vargonais, klavesinu ir pan. Interaktyvių susitikimų ciklas leidžia rinktis susitikimus ir akcentuojant epochų muziką (barokas, klasicizmas, romantizmas, šiuolaikinė muzika ir pan.), ir žanrus (simfonijos, operos, kamerinė muzika ir t.t.), ir džiazą ar lengvąją pop muziką, programinę muziką vaikams ir pan.


Edukacinė programa " Kino pamoka 1-4 kl" mokiniai žiūri pasirinktą filmą, kuris skatina mokinius į filmą žiūrėti ne tik kaip paveikslėlių meną ar pramogą, bet ir pamatyti autoriaus paslėptas žinutes, užkoduotas mintis. Šiam tikslui pasiekti prieš kiekvieną filmą užduodamas kertinis pagal filmo tematiką klausimas ir pabrėžiame, į ką mokiniai turėtų atkreipti dėmesį. Po kino peržiūros reflektuojame matytą filmą. Po filmo vyksta žaidybinės užduotys: 1-2 klasės mokiniams – naudojant skirtingų 3 spalvų deimantukus deda į atskiras stiklines vazeles vertindami, kokias emocijas sukėlė filmas. Rezultatas aptariamas kartu su edukologu. Atsisveikinant dalinami emocijų veidukai, skatinant visą savaitę stebėti ir atpažinti savo jausmus. Klasėje su mokytoju aptarti. 3-4 klasės mokiniams – vykdomi debatai apie filmo įvykius, veikėjų poelgius, pagrindžiant savo nuomonę. Ant spalvotų lipnių popierėlių rašo žinutes bei palinkėjimus filmo veikėjams ir juos klijuoja ant stendo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


KINO TEATRAS JŪSŲ MOKYKLOJE. Atvyksime į jūsų mokyklą bet kurioje Lietuvoje vietoje ir sukursime mobilų kino teatrą. Programa skirta 1-12 klasių mokiniams, kurios tikslas – plėsti dalyvių kultūrinį akiratį, ugdyti kritinį mąstymą ir kūrybingumą, stiprinti kultūrinį identitetą ir sąmoningumą, naudojant kiną kaip priemonę. Taip pat mobilus kinas sudarys galimybes mėgautis kokybiška filmų peržiūra vietovėse, kurios yra nutolusios nuo stacionarių kino teatrų. Filmai pritaikyti pagal moksleivių ugdymo programą, kurioje literatūriškai per kiną bus pristatomi istoriniai įvykiai, tremties motyvai, partizanų veikla. Dalyviams pasiūlysime rinktis iš edukacijai pritaikytos filmų programos, kurią sudaro naujausi Lietuvos ir užsienio kūrėjų filmai. Programoje pateiktuose filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios temos apie draugystę, pritapimą, išskirtinumą, pažinimą, istoriją ir biografijas. Filmų dėka mokiniai supažindinami su įvairiomis kultūrinėmis, istorinėmis, gamtos pažinimo, socialinėmis ir kitomis tematikomis. Po filmo peržiūros moksleiviai raginami pasidalinti savo įžvalgomis su mokytojais. Filmo peržiūra suteikiama kartu su pagalbiniu dokumentu – paruoštu preliminariu temų sąrašu, kuriuo mokinių klasė galės pasinaudoti diskusijoms po seanso, taip pat pasidalinti asmeninėmis įžvalgomis. Kinematografinė kelionė skatina toleranciją, susidomėjimą savo tautos praeitimi. Filmai tampa edukacijos įrankiu ir skatina puoselėti bendražmogiškas vertybes, pagarbą kitoms kultūroms ir jų praeičiai, didina patriotiškumą. Istoriniai filmai skatina vertinti tiek dvasinį, tiek materialųjį kultūrinį, istorinį palikimą ir siekti jį išsaugoti bei perduoti ateities kartoms. Susidomėjus šia paslauga tereikia susisiekti su mumis ir susiderinti patogų mobilaus kino atvykimą!


Lėlių spektaklis - pasaka vaikams „Aukso obelėlė, vyno šulinėlis“ (Nuotolinė paslauga)

„Aukso obelėlė, vyno šulinėlis“ - viena iš gražiausių ir populiariausių lietuviškų pasakų. Tai stebuklinga istorija apie Pamotės engiamą Našlaitę. Kaip ir kiekvienoje tokio tipo pasakoje, čia apstu blogio keliamų kliūčių: nedorėlė ragana kartu su savo dukromis kankina mergelę skirdama neįveikiamas užduotis, tačiau gėris, padedamas stebuklingų jėgų, galiausiai laimi ir Našlaitę pasakos pabaigoje išlaisvina bei veda jaunas Karalius. Spektaklio kūrėjams šiame pastatyme imponuoja galimybė panaudoti vaizdo teatro formas, kurios labiau priklauso kino menui, nei teatrui. Nors pasakoje nemažai liaudies dainų ir eiliavimo, spektaklyje pasakojimas kuriamas labiau vaizdais. Žiūrovai regės tokias įvairias dar nuo Antikinės Graikijos laikų populiarias vaizdinio teatro priemones kaip panoramas, mirioramas, diaoramas, taumatropą, laterna magica, mirioramines kortas, taip pat – šešėlių teatrą. 2012 m. spektaklio kūrybinė grupė (rež. R. Driežis, dail. M. Jonutis, akt. E. Piškinaitė) apdovanota Auksiniu scenos kryžium ir LR Kultūros ministerijos premija „už geriausią 2011 m. lėlių spektaklį“ 2012 m. Tarptautinio Gardino lėlių teatrų festivalio „Lėlės prie Nemuno“ prizai už „Geriausią režisūrą“, „Geriausią scenografiją“ ir „Geriausią festivalio aktorę“ spektaklio režisieriui R. Driežiui, dail. M. Jonučiui, aktorei E. Piškinaitei 2013 m. Dalios Tamulevičiūtės profesionalių teatrų festivalio (Varėna) prizas „Geriausias spektaklis vaikams“


Visais amžiais žmonės ieškojo būdų kaip surasti šviesą. Kiekvienoje tautoje buvo primityviausias žvakės variantas - duobutė akmenyje, užpildyta gyvulių taukais. Tokią žvakę mūsų protėviai naudojo dar akmens amžiuje. Vėliau atsirado ir kitokių žvakės variantų. Ji senovėje buvo nepakeičiamas šviesos šaltinis. Žmonės norėdami apsišviesti patalpas naudojo įvairius variantus, kol suprato, kad bičių vaškas vis dėlto dega ilgiau ir ryškiau nei kitos priemonės. Todėl jis tapo vis populiaresnis. Bičių vaškas – natūraliausia ir seniausia žaliava, naudojama žvakių gamyboje ir iki šiol. Taigi atvykę į edukacinį užsiėmimą, kuris susideda iš dviejų dalių - teotinės ir praktinės, išgirsite žvakės atsiradimo istoriją, sužipažinsite su žvakių gamybos amatu, sužinosite jos simbolinę reikšmę. Praktinėje dalyje naudodamas natūralaus bičių vaško plokšteles galėsite susisukti žvakę. Kadangi edukacija organizuosime artėjant pačiai gražiausiai žiemos šventei - Šv. Kalėdoms, tai žvakę dekoruosite ir įpakuosite, taip sukurdami puikią dovanėlę savo brangiems žmonėms, kuri įžiebta šventinį vakarą, sukurs ir skleis jaukumą namuose.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Šioje pamokoje sužinosite apie baltiškuosius simbolius, nepakitusius nuo seniausių laikų, paprastų žmonių kasdienybėje ir buityje. Susipažinsite su eksponatais, atrinktais iš 12 000 turimų etnokultūrinių palikimo liudytojų, saugomų Nacionaliniame M. K. Čiurlionio dailės muziejuje, įkurtame Kaune.


Lietuvos gyventojų, visų šeimų ar pavienių asmenų, trėmimai į Sibirą yra viena skaudžiausių mūsų tautos patirčių, kurią iš naujo požiūrio taško imasi nagrinėti jaunosios kartos režisierė Eglė Švedkauskaitė, neseniai apdovanota „Auksiniu scenos kryžiumi“.
Spektaklyje veikia keturių asmenų šeima. Sūnus užsienyje studijuoja kiną ir akademijoje gavęs užduotį sukurti dokumentinį filmą, imasi gilintis į savo šeimos istoriją. Tėvas ne itin noriai dalinasi prisiminimais, tačiau kai šeima sulaukia skambučio iš muziejaus, kad buvo atrastas tėvo tetos prisiminimų apie Sibiro tremtį rankraštis, šeimos istorija ima skleistis pati.
Įkvėpta Dalios Grinkevičiūtės kūrinio „Lietuviai prie Laptevų jūros“

„Šis mano darbas yra nuoseklaus sudėtingų Lietuvos istorijos įvykių tyrinėjo tęsinys. Tai bandymas keliauti gilyn po faktais ieškant, kokiomis formomis tremties tema gyvuoja šiandien gyvenančių lietuvių sąmonėje ir kaip tremtis tebeformuoja mūsų charakterį. Ar tai dar sukelia skausmą, o gal jis yra transformavęsis?“ – svarsto E. Švedkauskaitė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Viena programos dalis vyksta muziejaus ekspozicinėje erdvėje, kurioje mokiniai supažindinami su pokario laisvės kovų istorija bei asmenybėmis, legendiniais nenugalėtais partizanais Streikais, kurie keturiolika metų kovojo už Lietuvos laisvę. Rokiškio krašto laisvės kovotojai Streikai buvo patriotizmo ir kovos už laisvę pavyzdys. Jų bunkerio kopija pastatyta muziejaus erdvėse. moksleiviai supažindinami su partizano priesaikos tekstu, apsirengia partizanų uniformomis. Kita programos dalis - apsilankymas partizanų bunkeryje kartu su muziejininku, vilkinčiu partizano uniformą. Mokiniams pateikiamos užduotys: surasti įėjimą į bunkerį, taip pat paaiškinami bunkerio statybos ypatumai. Uždaroje erdvėje žvakių šviesoje mokiniai skaito spaudą, partizano dienoraštį, susipažįsta su muziejiniais eksponatais, ragauja partizanišką maistą, bendrauja, atlieka pateiktas užduotis. Apibendrinamoji dalis vyksta muziejuje. Mokiniai atsako į pateiktus klausimus, diskutuoja, apibendrina įgytą patirtį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Profesijų įvairovė bibliotekoje ir aplink ją

Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka – pagrindinė didžiausią universalų fondą Lietuvos Šiaurės rytų regione sukaupusi, įvairią kultūrinę veiklą plėtojanti biblioteka. Ši biblioteka – tai ne tik vieta, kurioje gausų įvairių informacijos šaltinių: knygų, periodinių leidinių, vaizdo ir garso įrašų ar kitų dokumentų, tačiau tai taip pat yra vieta, kurioje dirba  apie  100 įvairių sričių specialistų, skirtingų profesijų atstovų.  Čia sutiksite ne  tik  bibliotekininką,  tačiau taip pat ir finansininką,   restauratorių,  komunikacijos specialistą,  dizainerį maketuotoją,  edukatorių,  skaitmenintoją,  inžinierių programuotoją ir kitų profesijų atstovus.
Šia kultūrinės edukacijos paslauga siekiama supažindinti edukacijos dalyvius su skirtingų profesijų ypatumais, jas pristatant įvairią kultūrinę veiklą vykdančios apskrities bibliotekos kontekste. Edukacinės programos pradžioje dalyviai  bus supažindinti su bibliotekos istorija, šios institucijos raida bei funkcijų plėtra skaitmeniname amžiuje. Praktinių veiklų metu  bus siekiama įsijausti į  konkrečių profesijų atstovų atliekamas  veiklas, jų svarbą  bibliotekos funkcionavimui. Žinoma,  kalbėsime ir apie bibliotekininko profesiją.  Edukacijos metu dalyviai taip pat bus supažindinti su kitomis profesijomis,  kurių veikla  yra svarbi bibliotekos kontekste.


Biblijiniai pasakojimai vitražuose (Nuotolinė paslauga)

Nuotolinio užsiėmimo metu moksleiviai išgirs trumpą ir intriguojančią vitražo istoriją, kuri prasidėjo senovės Romoje. Susipažins su vitražo gamybos technologija. Vitražai išpopuliarėjo viduramžiais, pradėjus statyti gotikines katedras, o jų langus papuošė vitražai, viduramžiais vadinti "neturtingųjų biblija". Saulėtą dieną bažnyčia skęsta raudonuose, mėlynuose, žaliuose saulės spinduliuose, atrodo tarsi panyri į vaivorykštę. Nuotolinio užsiėmimo metu nagrinėdami senuosius vitražo meistrų darbus prisiminsime ir pasakosime biblijines istorijas. Kadangi viduramžių katedrų vitražai atlieka biblijinių istorijų pasakotojo funkciją, todėl yra puiki medžiaga religinei simbolikai studijuoti. Moksleiviai sužinos spalvų simboliką religiniam mene, religinių atributų ir kitų simbolių reikšmę. Mokysis juos atpažinti ir suprasti. Užsiėmimo pabaigoje su moksleiviais aptarsime istrones vitražo atsiradimo ir išpopuliarėjimo sąlygas, religijos svarbą viduramžių mene, tuomet naudotas menines išraiškos priemones bei jų estetinę ir švietėjišką reikšmę.


Kalėdinis spektaklis- regėjimas ,,Avinėlio kelionė'' ir edukacija

Šį muzikos, vaizdų ir vaidybos sinteze grįstą reginį, puikiai įvertintą publikos ir kritikos, jo kūrėjai vadina „spektakliu- regėjimu“. „Avinėlio kelionė“ yra apie tai, kad kiekvieno iš mūsų širdyje gyvena mažytis avinėlis. Spektaklio metu žiūrovai bus kviečiami jį atrasti ir drauge keliauti per pasaulio sukūrimo istoriją. Po spektaklio bus surengtos edukacinės avinėlių iš vilnos gamybos dirbtuvės.


Edukacinė ekskursija „Gynybinės sienos beieškant“

Kadaise Vilniaus senamiestį juosė gynybinė siena, padėjusi miestui apsisaugoti nuo įsibrovėlių. Ji buvo nugriauta, tačiau gerai paieškojus ir šiandien galime rasti pasislėpusių sienos dalių. Ekskursijos po Vilniaus senamiestį metu moksleiviai sužinos, kodėl ir kur stovėjo miesto siena, keliaudami neatrastais kiemeliais ieškos senųjų gynybinių įtvirtinimų ir atliks įtraukiančias užduotis. Ekskursijos tikslas – sudominti moksleivius miesto kultūros paveldu, atskleisti jo vertybes ir ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą. Pagrindiniai ekskursijos siekiai: įtraukti moksleivius į gyvą miesto gynybinės sienos tyrinėjimą; sudominti moksleivius įvairiais istorinės architektūros, istorinių reliktų, meno elementais; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą orientuotis ir suprasti miestą; iškelti klausimus ir kviesti vaikus interpretuoti miesto istoriją ir dabartį; atkreipti moksleivių dėmesį į paveldo išsaugojimo iššūkius. Ekskursijose, priklausomai nuo moksleivių amžiaus, naudojami įvairūs įtraukiantys metodai: užduotys, padedančios įsisavinti ekskursijos turinį - gynybinės sienos aukščio ir pločio matavimas, gotikinės sienos „statymas “ panaudojant lego kaladėles ir kt.; vizualinė medžiaga, atskleidžianti tematiką - gynybinę sieną vaizduojantys dailės kūriniai, žemėlapiai, istorinės nuotraukos ir kt.; navigavimas – vaikai gauna savo gynybinės sienos žemėlapius.


Kitoje Žemės pusėje: kultūra ir gamta (Nuotolinė paslauga)

Gęsta šviesos, užsidega kino ekranas, nuobodžiauti nebus kada! Keliausime į Naująją Zelandiją, Galapagus ir Antarktidą! Jei kastume tunelį nuo Lietuvos kiaurai per Žemės rutulį, atsidurtume paslaptingoje Naujojoje Zelandijoje. Kodėl maoriai pasisveikindami iškiša liežuvį? Maorių tatuiruotėse – paso duomenys. Puodai ant geizerių – gurmaniški pomėgiai mena kanibalizmo laikus. Kodėl evoliucija „sunaikino“ kivio sparnus? Atgal į praeitį: dinozaurų amžininkai – medžių dydžio paparčiai. Žvaigždynai požemiuose: ant švytinčių siūlų kabančios jonvabalių lervos. „Žiedų valdovo“ gerbėjams – hobitų kaimelis ir kalnų tarpekliai. Nacionalinė vertybė – medus iš šluotinio sėklučio nektaro. Pietų kryžius kapitonams rodė kelią per vandenynus. Iš laivų į salas persikėlusios žiurkės sukėlė ekologinę katastrofą. Kaip pabėgti nuo potvynio arba vietoj valties traktoriumi per bangas. Galapaguose pasitinka ilgaamžiai vėžliai. Kiek kadrų per sekundę mato musės, žmogaus ir vėžlio akis? Į drakonus panašios jūrinės iguanos. Ryklių jauniklių užutėkis. Kodėl archipelage išliko retos rūšys? Č. Darvino evoliucijos gyva iliustracija: skirtingų rūšių kikilių stebėjimas. Povandeninis pasaulis. Sunkiausiai pasiekiamas žemynas – Antarktida. Kas pirmasis pasiekė Pietų ašigalį? Kieno vardu pavadinti Adelės pingvinai? Mokslinių stočių veikla, ledynų ir vandenyno gelmių tyrinėjimas, turizmo kontrolė. Super gyvūnai – imperatoriškieji pingvinai. Pingvinų socialinis gyvenimas, kova dėl akmenukų. Stalo ledkalniai. Spąstai tarp ledo lyčių. Filmo trukmė 45 min. 5 min. žaidimas Proto mūšis „Kultūra ar gamta“ – UNESCO saugomi objektai Lietuvoje, Europoje ir pasaulyje. Iš nuotraukos atspėti, kokioje šalyje yra objektas, kokiai kategorijai priklauso, kuo įdomus ir ypatingas.


Pabėgimo kambario žaidimas Sugiharos namų muziejuje

Viešoji įstaiga Sugiharos fondas "DIPLOMATAI UŽ GYVYBĘ"

Kviečiame moksleivius į pabėgimo kambario žaidimą - interaktyvią istorijos pamoką atnaujintame Sugiharos namų muziejuje Kaune.
Buvusio Japonijos konsulato pastate vyksiančioje edukacijoje moksleiviai taps žvalgais, tiriančiais II pasaulinio karo pradžios įvykius Kaune, sužinos apie japonų diplomato Čijunės Sugiharos, Nyderlandų garbės konsulo Jan Zwartendijk žygdarbį gelbstint tūkstančius žydų gyvybių. Ši edukacija tai įtraukus komandinis žaidimas, tiriant Kauno ir pasaulio istorines mįsles. Žaidimas vyks garsios britų menininkės Jenny Kagan sukurtoje interaktyvioje ekspozicijoje, perteikiančioje tarpukario Kauno laikmečio dvasią ir II pasaulinio karo pradžios įvykius.


Gausiai apdovanotas animacinis dokumentinis filmas apie tremtį "Gyveno Senelis ir bobutė" (Nuotolinė paslauga)

Dokumentinis animacinis filmas yra retas dalykas lietuviško kino padangėje. Kviečiame moksleivius susipažinti su tokio žanro filmu bei pamatyti, kad filmas apie tremtį gali būti ir ne toks jau liūdnas kaip atrodo iš pirmo žvilgsnio. Režisierė Giedrė Beinoriūtė pasakoja apie savo senelius, sovietmečiu ištremtus į Sibirą. Skaudus Lietuvos istorijos etapas pasakojamas labai asmeniškai, pasitelkiant pasakos žanrą. Filmas sukurtas naudojant fotografijas iš asmeninio archyvo, animacinius ir kino kronikų intarpus. Istorijos pasakotoja – maža mergaitė, kuri savaip supranta ir įsivaizduoja anų metų įvykius. Filmas pelnė šiuos apdovanojimus: pagrindinis prizas tarptautiniame kino festivalyje „Stupeni“ Kijeve (Ukraina), specialus tarpvalstybinės televizijos ir radijo kompanijos „Mir“ prizas „Kino kalba – tarpusavio supratimo kalba“ Minsko tarptautiniame kino festivalyje „Listapad“; „Už autentišką santykį su tikrove“ filmas apdovanotas Lietuvos kinematografininkų sąjungos premija ir pripažintas geriausiu dokumentinių filmų kategorijoje; specialusis prizas „Už novatorišką dokumentiką” kino festivalyje “Eurofest” (Montrealis, Kanada); antroji premija Baltijos šalių dokumentinių filmų konkurse Vilniaus dokumentinių filmų festivalyje (Vilnius, Lietuva). Kviečiame moksleivius susipažinti su autoriniu lietuvišku kinu bei praplėsti savo pasaulio matymo ribas.


Meno terapija pagrįsta supratimu, kad mūsų kūriniai gali padėti suvokti kas esame, padėti išreikšti jausmus ir mintis, kurių negalime išreikšti žodžių pagalba. Ji ne tik teikia mums didelį malonumą ir estetinį pasitenkinimą, bet ir skatina savęs pažinimą, ugdo mus kaip asmenybes, nuteikia pozityviai. Užsiėmimų tikslas – suteikti dalyviams teigiamų emocijų. Uždaviniai – skatinti kūrybiškumą, atskleisti mokinių meninės raiškos gebėjimus, lavinti estetinį skonį, mokyti atsipalaiduoti atliekant kūrybines užduotis. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai tampa kūrėjais. Jiems pateikiamos kūrybinės užduotys ir priemonės – natūralios medžiagos tokios kaip druska, vanduo, akmenukai, žemė bei pagalbinės medžiagos – popierius, guašas, akvarelė. Ši veikla nereikalauja gebėjimų piešti. Užsiėmimuose vyksta nenuspėjamas žaidimas dailės priemonėmis bei technikomis. Siekiama pažinti save, o ne sukurti vertingą darbą. Numatomas rezultatas – paveikslas, kurį dalyviai pagal tam tikras instrukcijas ir technikas atliks iš pradžių individualiai, bei vėliau komandose, bandydami suvokti savo bei kitų jausmus ir nuotaikas.


Kviečiame į Botanikos sodo žolininko namelį, kuriame kvepia ne tik džiūstančiomis vaistažolėmis, distiliuojamais gėlių vandenimis, bet ir medumi bei vašku, o netoliese dūzgia ir bičių pilnas avilys. Kartu stebėsime darnų bičių šeimynos gyvenimą ir susipažinsime su vienais seniausių bitininkystės ir žvakininkystės amatais. Sužinosime, kokios šių amatų paslaptys keliaudavo lūpomis iš kartos į kartą. Pasitelkę ištvermę ir susikaupimą susėdę magišku ratu ir mėgaudamiesi raminančiais natūralaus vaško kvapais tradiciniu būdu kiekvienas nusiliesime savo žvakelę. Klausydamiesi edukatoriaus pasakojimo apie žvakių simboliką tradicinių švenčių ir apeigų metu kartu prisiminsime ir smulkiąją tautosaką.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Įvairūs simboliai ir ženklai mus lydi visur: namuose, mokykloje, einant gatve, skaitant knygą, lankantis muziejuje. Tokie vaizdiniai be žodžių gali informuoti, įspėti arba net papasakoti legendą, o gal ir tikrą istoriją. Šiandien naudojamų ženklų reikšmes vargu ar iššifruotų Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės laikų gyventojai, ir atvirkščiai – turbūt ne visų senųjų simbolių svarbą galėtume suprasti dabar. Per edukacinį užsiėmimą pagal specialiai parengtą užduočių paketą dalyviai ekspozicijoje analizuos paslaptingą senųjų simbolių bei ženklų pasaulį, mokysis atpažinti archeologiniuose radiniuose pavaizduotus simbolius bei suprasti galimas jų reikšmes. Edukacinio užsiėmimo antroje dalyje pagal išanalizuotus ir pačių susikurtus ženklus bus gaminamas pakabutis iš spalvoto modelino. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimo ir meninio ugdymo programas, skirtas padėti suvokti simbolių prasmes, reikšmes ir jų kaitą keičiantis istorinėms epochoms.


Edukaciniu užsiėmimu „Važiuok dviračiu saugiai“ siekiama ugdyti vaikų loginį mąstymą, skatinti emocinę ir kultūrinę raišką, vaizdžiai ir įtaigiai supažindinant juos su dviračių technikos raida bei pagrindinėmis kelių eismo taisyklėmis (KET), skirtomis dviratininkams. Užsiėmimo metu mokiniai bus supažindinti su dviračio ir dviratininko saugos elementų atsiradimo istorija ir jų raida; su KET važiavimo dviračiais laikymosi svarba ir pasekmėmis jų nesilaikant. Edukacijos dalyviams užduodami įvairūs klausimai, susiję su kelių eismu, saugiu važiavimu dviračiu. Praktinio užsiėmimo metu sukuriamos simuliacijos pagal KET, kur mokiniai pasitelkę kūrybiškumą ir loginį mąstymą, tampa įvairių įvykių „dalyviais“. Taip pat edukacijos metu, pasitikrinus įgytas teorines žinias apie kelių eismo taisykles bei sudalyvavus simuliacijoje, edukacijos dalyviai kviečiami pasigaminti vieną iš saugumą kelyje užtikrinančių elementų – atšvaitą.


Nuo spindulio iki potėpio. Spalvų spektras labai platus! Mokslininkų atradimai taps įkvėpimo šaltiniu kūrybai, o tapybos kūriniai – rimtais „spalvosūkiais“, kuriuos išsprendę pažinsime nuostabų spalvų pasaulį.


Mūsų protėviai naudojo begalę simbolių rankdarbiuose, papuošaluose, drabužiuose, austose juostose. Namų stogus puošė žirgeliai, verpstėse žibėjo žvaigždės, o prijuostėse rangėsi žalčiai. Kokią žinią jie paliko mums šiuose raštuose?
Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su simbolių reikšmėmis bei atliekamomis funkcijomis.
Su moksleiviais ieškosime simbolių pateiktuose liaudies raštų pavyzdžiuose, aptarsime juos kaip mūsų protėvių paliktas žinutes. Senovėje žmonės tikėjo, kad įvairūs ženklai suteikia apsaugą, pripildo mus dvasinių ir fizinių jėgų. Simboliai naudoti ir įvairiuose mistiniuose bei religiniuose ritualuose.
Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas moksleivis galės nupiešti sau svarbų simbolį ant Baltijos pajūrio akmenėlio ir taip įprasminti gautas žinias.


FANTASTIKA: ŽVILGSNIS Į KITOKIĄ ATEITĮ - tai žingeidumą, kūrybiškumą ir akiračio praplėtimą skatinanti edukacija. Pastaraisiais metais pastebima fantastikos idėjų ir motyvų gausa kino ir televizijos industrijoje, kuri neretai tampa tikrovišku ateities vaizdiniu. Moksleiviai, pasitelkę kūrybiškumą, keliaus į kitokią ateitį, domėsis, kokios temos šiandien labiausiai rūpi fantastikos kino filmų, serialų kūrėjams, kokios didžiausios grėsmės galimos mūsų pasauliui ir žmonijai. Edukacijos metu kiekvienas išbandys savo jėgas, kurdamas fantastinį personažą. Drauge ieškosime atsakymų: kokie fantastikos scenarijai gali išsipildyti, o kurie jau išsipildė?


Tylėja“– Alytaus miesto teatro, aktyviai ieškančio dialogo su jaunu žmogumi, (triptikas paaugliams: pirma dalis – „SEEN“ apie kūno kultą (2018m. įvertintas auksiniu scenos kryžiumi); antroji - „KI(T)OKIA apie ankstyvą nėštumą; trečioji - „9.18“ apie smurtą artimoje aplinkoje) – ketvirtasis „meninės terapijos“ spektaklis, šįkart apie dauno sindromu ir autizmu sergančių vaikų paauglių meilę ir socialinę atskirtį. „Tylėja“ - storytelling‘as, kuriamas pagal tikras istorijas, kurias sutiko papasakoti sergančius vaikus auginantieji, su jais augantieji bei dirbantieji. Labai svarbu paminėti, kad nors tema ir sunkiasvorė, tačiau joje daug meilės ir šviesos, ko neretai (paradoksalu) pristinga tiems, kurie sergančiuosius atstumia. Spektaklis „Tylėja“ gilinsis, kaip mūsų visuomenei sekasi priimti neurologinius raidos ir genetinius sutrikimus turinčius vaikus ir nenustumti jų į paraštes.


Akriliniai, aliejiniai dažai, guašas ar akvarėlė? Edukacijos tikslas – mažuosius parodų lankytojus supažindinti su skirtingais dažais naudojamais tapyboje. Per pavyzdžius, kartu su dalyviais aptarsime šių dažų pagrindinius skirtumus ir bandysime išsiaiškinti: kodėl gi menininkui taip svarbu pasirinkti tinkamus? Edukacijos metu aplankysime Parodų rūmuose eksponuojamas parodas ir aptarsime kokius dažus naudoja kūrinių autoriai. Užsiėmimo metu dalyvių lauks smagi viktorina, dažų eksperimentas, na, ir žinoma – negalima apie dažus tik kalbėti, reikia juos ir išbandyti!


Edukacinė paskaita "Noriu sukurti filmą" (9-10 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Kadangi, gyvename vaizdo kultūros laikais, todėl pasirinkta meno sritis - kinas - puikiai tinkanti priemonė kritiškai ir kartu savarankiškai vertinti aplinką, kasdienybę ir aktualijas Lietuvoje ir pasaulyje. Paskaita padės suprasti kino kalbą, išmokys “skaityti” kino kadrų citatas ir potekstes, padės suvokti žanrų ir stilių skirtumus bei panašumus, išmokys interpretuoti kino dramaturgiją. Tai ypač bus aktualu moksleiviams ateityje, žiūrint filmus, jie jau žinodami kino gramatikos pagrindus, galės analizuoti pamatytą kino kūrinį skirtingais kampais. Taip bus prisidėta prie kūrybiškos, kritiškai mąstančios ir pilietiškos jaunuomenės ugdymo. Paskaitą ves ilgametę edukacinių kino dirbtuvių patirtį turintis režisierius ir prodiuseris Antanas Gluskinas. Paskaita bus suskirstyta į tris dalis. Pirmoje dalyje moksleiviai susipažins su pagrindiniais filmo kūrimo - pasiruošimo, filmavimo ir montažo - etapais ir su filmo kūrybinės grupės narių funkcijomis - kas ką daro ir kas už ką yra atsakingas - filmo kūrimo darbuose. Antroje dalyje moksleiviai bus supažindinti su scenarijaus kūrimo pagrindais bei patys išbandys ,paskaitos metu, per kelias minutes, sukurti scenarijaus pagrindus, kuriuos jie galėtų vystyti vėliau ateityje. Trečioje dalyje bus kalbama apie vaizdą ir garsą, apie jų svarbą filme. Paskaitos vadovas pasidalins patirtimi, kaip naudojant savo turimą techniką - išmaniuosius telefonus ar planšetes, fotoaparatus - nufilmuoti reikiamą vaizdą arba įrašyti garsą. Paskaitos metu moksleiviai bus skatinami aktyviai dalyvauti, išreiškiant savo mintis apie išgirstus filmo kūrimo dalykus. Tokiu būdu bus skatinama nebijoti reikšti savo mintis bei vertinti išgirstą informaciją.


Užsiėmimo "Pasakiškas vaško teatras" metu vaikai pirmiausia išvys mažą spektakliuką pagal pamokančią pasaką. Po spektaklio su vaikais bus aptariamos spektaklio sudedamosios dalys. Pasaka, veikėjai ir scena. Toliau vaikai imsis darbo: iš vaško plokštelių metalinių formų pagalba pasigamins pasakos personažus. Dirbdami su natūraliu, kvapniu vašku vaikai lavins ne tik pirštų miklumą ir smulkiąją motoriką, bet ir kūrybingumą. Vaškas leidžia lengvai improvizuoti ir keisti personažo pavidalą. Galiausiai kiekvienas iš panaudoto kartono dėžutės pasigamins sceną. Ją dekoruos pasirinktais motyvais. Dar pasigamins plakatą ir bilietus. Baigta! Pamokanti pasaka paruošta rodyti namiškiams! Įrodyta, kad pasakos teigiamai veikia vaiko psichikos raidą. Klausantis pasakų lavinama vaizduotė, saviraiška, loginis mąstymas ir kalba. Pasakos diegia svarbias vertybes: drąsą, užuojautą, pagarbą. Jos praplečia vaiko sampratą apie supantį pasaulį, parodydamos, kad jis yra gyvas. Ši idėja svarbi formuojant empatijos, globos bei atsakomybės jausmą viskam, kas mus supa: žmonėms, gyvūnams, augalams ir pačiai gamtai. Edukacija yra paveiki, nes įtraukia visus pojūčius: pasaka - klausą, lėlių gaminimas - lytėjimą, vaškas uoslę o pats spektaklis - regą.


Edukacinė programa „Margučių raštai" (1 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su Velykų šventės kilme ir ritualais: supimosi, laistymosi ir plakimo, kiaušiniavimo, lalavimo, mirusiųjų pagerbimo, vaišinimosi tradicijomis. Pristatomos trys tradicinės margučių ornamentų komponavimo schemos. Demonstruojant video siužetų / pasakojimų „Margučių marginimas skutinėjant", „Tradicinis marginimas vašku", pristatomi tradiciniai, labiausiai Lietuvoje paplitę margučių marginimo būdai. Demonstruojami Jonavos rajono tautodailininkų marginti bei skutinėti margučiai. Mokomasi tradicinių žaidimų su margučiais. Reflektuojama naudojant interaktyvias korteles. Demonstruojamas animacinis filmas „Margučių rytas“. Mokiniai mokosi marginti margučius tradicine marginimo technika – išrašant margučius vašku. Mokiniai eina velykinius ratelius „Oi ant kalnelio“, „Grūšelė“,, žaidžia žaidimus „Nešu nešu puodą“, „Gegutė“. Mokiniai dekoruoja margutį tradiciniu marginimo vašku būdu.


Baltojo lokio Guru Buru edukacinė ir kultūrinė teatro programa

Baltasis lokys Guru Buru tęsia savo didžiąją kelionę po platųjį pasaulį - jis kai ko labai išsiilgęs ieško... Keliaudamas ir turėdamas galimybę susitikti su vaikais, Guru Buru pasidalina savo išmintim apie atšiauriąją Arktį, joje įsikūrusius gyventojus, supančius ledynus ir pusnis. Atskleisime, jog Guru Buru labai mėgsta šokti, surengti viktoriną, žaisti žaidimus, žiūrėti drauge mokomuosius filmukus. Paslaptingoji šiaurė dar niekada nebuvo taip arti! Ai, beje, tik dar viena žaisminga smulkmenėlė - prieš įsitraukdami į nuotykį su Guru Buru, teks jį ir komandiškai atvėsinti. Animatorius Žygimantas Juška.


Tikslas – skatinti mokinių domėjimąsi Užgavėnių šventės papročiais, skatinti tradicijų testinumą, parodyti Užgavėnių kaukių personažų įvairovę. Uždaviniai: 1. Skatinti mokinių domėjimąsi etnine kultūra. 2. Supažindinti su svarbiausiais Užgavėnių papročiais ir pagrindiniais personažais 3. Supažindinti su papjė mašė darbo metodika ir pasigaminti kaukę pagal šią techniką.4. Skatinti mokinių smalsumą, vaizduotę, norą kurti, improvizuoti. Priemonės: kaukių pagrindai, indai, lipalas, laikraščiai, plėvelė, popierius ir kitos priemonės kaukės dekoravimui. Metodai: pasakojimas, aiškinimas, diskusija, kaukių demonstravimas, stebėjimas, individualus kūrybinis darbas. Veiklos aprašymas: užsiėmimo dalyviai ekspozicijoje supažindinami su kaukių paroda. Dalyviai susipažįsta su persirengėlių vaikštynėmis, dainomis. Užsiėmimo metu jie sužino, kas yra Užgavėnės, kodėl per šią šventę vejama iš kiemo žiema ir kviečiamas pavasaris, kodėl deginama Morė, laistoma vandeniu, kodėl reikėjo daug riebiai valgyti – dažniausiai 7, 9, 12 kartų. Per Užgavėnes rengiamas karnavalas – žmonės persirengia įvairiais gyvūnais ir kitomis būtybėmis. Praktinio užsiėmimo metu dalyviai mokomi pasigaminti charakteringą kaukę papjė mašė technika. Siektini rezultatai Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai geriau suvoks praeities kultūrinio-paprotinio palikimo unikalumą ir svarbą šiomis dienomis. Suvoks liaudies meną, susipažins su įdomiomis ir galbūt dar nežinomomis Užgavėnių šventės tradicijomis. Lavins vaizduotę, kūrybinį mąstymą. Pasigamins Užgavėnių kaukę papjė mašė technika.


Edukacinė ekskursija „Nepriklausomybės pėdsakais“

Sostinės senamiestyje ne vieno pastato sienos tyliai kužda istorijas, kaip kūrėsi nepriklausoma Lietuvos valstybė – tereikia įsiklausti, tyrinėti ir atrasti! Ekskursijoje laukia pažintis su svarbiausiomis nepriklausomą Lietuvą kūrusiomis asmenybėmis, istorijos apie ano meto įvykius ir iššūkius bei įvairios įtraukiančios užduotys. Ekskursijos tikslas – pasitelkiant gyvą miesto aplinką supažindinti vaikus su Lietuvos kelio į nepriklausomybę istorija. Pagrindiniai ekskursijos uždaviniai: supažindinti moksleivius su svarbiausiomis Vilniaus senamiesčio vietomis, glaudžiai susijusiomis su šalies valstybingumo istorija; sudominti vaikus įvairiais architektūros, istorinių reliktų, meno elementais ir atskleisti jų sąsajas su nepriklausomybės istorija; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką; iškelti klausimus ir kviesti moksleivius interpretuoti miesto istoriją ir dabartį. Ekskursijose naudojami metodai: užduotys, padedančios įsisavinti ekskursijos turinį – istorinių reliktų/ženklų suradimas pastatų eksterjeruose ir greta, atsakymų į klausimus paieška su pastatais susijusiuose istoriniuose dokumentuose (laikraščių, leidinių, nuotraukų kopijose); vizualinė medžiaga - istorinės miesto nuotraukos, pirmojo lito kopijos ir pan.; garsiniai elementai - klausomasi pirmosios Lietuviškos operos įrašo fragmento.


LEGO® skrydis per Nerį: pažintis su Lietuvos upėmis (1-4 kl.)

Ar kada nors susimąstėte, kad į Lietuvos upes galime pasižiūrėti ne tik kaip į geografinį objektą bet kaip ir į istorinį ar net meno objektą? Edukacijos metu mokiniai susipažins ne tik su Lietuvos upių istorija, bet ir tyrinės kaip upės įkvėpė šokį. Užsiėmimo metu mokiniai kurs savo išradimus įkvėptus istorijos ir šokių motyvais iš LEGO® kaladėlių, kuriais bandysime persikelti per upę!


Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Paslaptingieji pasauliai” (Nuotolinė paslauga)

„Trumpas kinas. Paslaptingieji pasauliai” programoje – keturi animaciniai trumpieji filmai, nukeliantys į unikalias vizualines visatas, kviečiantys pasinerti į džiaugsmo paieškas ir atrasti mitinius miško gyventojus bei miegančio pasaulio būtybes. Kino programa pradinių klasių moksleivius kviečia į atvirą diskusiją apie gyvybės trapumą, gebėjimą atsisveikinti, tikėjimą savomis svajonėmis ir džiaugsmą būti tikru savimi. Filmai padeda plėsti jaunųjų žiūrovų akiratį, pažinti aplinkos procesus ir būti aktyviais mus supančių reiškinių ir įvykių dalyviais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Įtraukiantis edukacinis užsiėmimas „Širdies simboliai: drobė ir jausmų dėžutė laiške“ skirtas trečios, ketvirtos klasės mokiniams, orientuotas į kultūrinio mąstymo ir emocinio intelekto ugdymą. Šio užsiėmimo metu mokiniai supažindinami su tradicinėmis ir netradicinėmis kūrybinėmis technikomis, naudodamiesi jomis išreiškia savo jausmus, susipažįsta su širdies simbolika lietuvių tradicijose ir kuria jausmų dėžutes į kurias talpina drobes su širdies  antspaudais bei laišku saulei.
Klausydamiesi Čiurlionio muzikos reflektuoja.
 Ši veikla skatina bendravimą, kūrybiškumą ir kultūrinį suvokimą. Sužadinamos teigiamos emocijos, kurios leidžia  mokiniams geriau pažinti save. Užsisakykite užsiėmimą ir suteikite vaikams nepamirštamą patirtį sukuriant savo kūrybišką širdį...!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


VAIZDUOTĖS ŽAIDIMAI – edukacinė programa 7-12 metų dalyviams apie kūrybiškus būdus žaisti, lavinti gebėjimus ir inicijuoti naujas idėjas. Edukacijos metu analizuosime, kas lavina vaizduotę, kaip vaizduotė padeda kūrybiškai žaisti ir mokytis, kaip gimsta naujos idėjos ir kam idėjų gimsta daugiau. Kartu siekiama pristatyti universaliąją vaizduotės lavinimo techniką, kuri padeda pradėti treniruotis ir toliau ją plėsti. Siekiant atverti bendruosius vaizduotės lavinimo principus dalyviai kviečiami diskutuoti, kartu kurti ir asmeniškai išbandyti keturias skirtingas vaizduotės žaismą ir kūrybiškumą skatinančias veiklas.
Ši programa yra itin aktuali industrijų ir technologijų amžiuje augantiems vaikams pamatyti ir suvokti erdvinių ir skirtingomis fizinėmis savybėmis pasižyminčių objektų reikšmę žaismo ir vaizduotės lavinimo procesui. Neneigdami technologijų svarbos ir teikiamų galimybių, siekiame parodyti universaliuosius ir technologijų nereikalaujančius metodus, kurie visais laikais darė įtaką tiek žmogaus motorinių, tiek pažintinių įgūdžių lavinimui.
Edukacinę programą sudaro keturi veiklos etapai: 1) dalyvių diskusija apie vaizduotę: kaip ją pažadinti, kam ji reikalinga, kodėl ji gali padėti ne tik žaidžiant, bet ir mokantis; 2) žaidimas su atsitiktiniais daiktais - dalyviai sužaidžia žaidimą pagal pateiktą pavyzdį, parodoma, kaip galima visiškai paprastais būdais sukurti pastabumo ir smulkiąją motoriką lavinantį žaidimą, kaip atsitiktiniai daiktai gali būti kūrybiškai panaudojami; 3) žaidimai su atsitiktiniais daiktais – dalyviai suskirstomi komandomis ir kartu išbando jėgas kurdami žaidimą: kartu ne tik siekia generuoti idėjas, ieškoti netikėto būdo panaudoti daiktus, tačiau ir lavina bendradarbiavimo gebėjimus sujungti skirtingas mintis ir pasiūlymus bei suformuoti galutinį žaidimo variantą; 4) figūrėlės gamyba pasitelkiant natūralias medžiagas – kūrybiškumo ir smulkiosios motorikos lavinimas žaidimo personažui sukurti.


Užmiršta XV a. Vilniaus gyventojų kasdienybė.
Buvo laikas, kai lietuvių kariai ir didikai girdė savo arklius Juodojoje jūroje. Lietuvos didysis kunigaikštis Vytautas Didysis XV a. pavertė LDK viena didžiausių valstybių pasaulyje.
Tačiau ne tik garsios pergalės mūšiuose padėjo išlaikyti tokias milžiniškas teritorijas. LDK sėkmingos plėtros priežastis buvo tolerancija kitų tautų religijoms ir vietos papročiams.
-	Kaip tai pakeitė sostinę Vilnių? Ką šiuo laikotarpiu veikė miestiečiai?
-	Kuo buvo kūrenama pirmoji Lietuvoje veikusi mokykla?
-	Kokias monetas kaldino Aleksandro laikų kalykla?
-	„Pasimatuokite“ viduramžių darbus bei profesijas – kuo norėtumėte būti XV a.?
-	Kai kurių tų laikų profesijų šiandien nebeliko, pastatai pakeitė savininkus ar išnyko iš žemėlapio, tačiau išsaugotos įdomios istorijos ir autentiškos vietos liko.
XV a. Vilniuje gyvenimas virė kaip ir šiandien: iš užsienio keliavo prekės, vyko statybos, miestas klestėjo ir augo. Tad patyrinėkime senąjį Vilnių ir pagalvokime, ar mums būtų patikę gyventi čia prieš 600 metų?

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Spektaklis vyresniųjų klasių moksleiviams "Prabangos" (pagal J.Savickio noveles)

Interaktyvus spektaklis paruoštas pagal Jurgio Savickio noveles ("Palikimas", "Ponia Janina Sudocholskienė", "Prabangos") iš antrojo rašytojo apsakymų rinkinio „Ties aukštu sostu“ (1928). "Jurgio Savickio kūryba inteligentiška, vientisa ir stilinga. Stebėti pasauliui ir gyvenimui autorius pasikėlė nuo žemės ,,ties aukštu sostu ” (V.Mykolaitis- Putinas 1928 m.). Jurgis Savickis yra kone vienintelis europietiško tipo rašytojas lietuvių literatūroje. Tai labai intensyvaus, glausto stiliaus menininkas, reformatorius, į perdėm rimtą lietuvių literatūrą vienas pirmųjų įvedęs ironiją, humorą,parodiją, leidęs sau pažaisti įprastais lietuvių literatūros stiliaus, tematikos ir pasaulėžiūros dalykais bei savo skaitytojų lūkesčiais. J. Savickis – neabejotinai „kitoks“ lietuvių literatūroje. Kitoks, nei iki tol lietuvių novelėse vaizduotas, yra ir jo kūrybos žmogus. Šis kūrėjas išsiskyrė antitradiciškumu: vietoje charakterių – simbolinės figūros, nematomo režisieriaus paverstos marionetėmis, vietoje aiškumo – galvosūkį menantys antrieji pasakojimo planai, kuriuos iššifruoti padeda tik išankstinis autoriaus pažiūrų ir būdo pažinimas. Gyvenimą jis vaizduoja kaip teatrą, kuriame žmogus atlieka tam tikrą vaidmenį


Lėlių teatro spektaklis „Miunhauzeno kelionė“ (išvažiuojamasis)

Spektaklis „Miunhauzeno kelionė“ sukurtas pagal G.A. Biurgerio kūrinį „Baronas Miunhauzenas“. Pasak pastatymo autorės ir režisierės -jaunosios kartos menininkės Mildos Mičiulytės, šiuolaikiniame pasaulyje kiekvienas vaikas geba naudotis įvairiomis moderniomis technologijomis, kuriose viskas jau yra sukurta už jį patį. Tokioje kasdienybėje vis mažiau vietos lieka vaikiškos vaizduotės ir kūrybos plėtojimui. Juolab, fantazuojantis vaikas dažnai yra palaikomas meluojančiu vaiku. Tačiau mažametis neretai savo išgalvotomis istorijomis nesiekia apgavystės ar naudos sau. Tai, ką suaugusieji dažnai negatyviai vadina melu, dažnai yra artimai susieta su beprasidedančia skleistis nežabota vaikų vaizduote, kuri yra kur kas gilesnė bei nepasiduoda suaugusiųjų logikai. Režisierė įsitikinusi, kad kūrybiškumą reikia nuolat treniruoti ir stimuliuoti, norint, kad jis nenusloptų pačiame aktyviausiame – vaikystės – laikotarpyje ir šia nuostata vadovaujasi spektaklyje. Pastatymo siužetas sudėliotas iš įvairių mažo berniuko, kurio prototipas yra Baronas Miunhauzenas, nuotykių. Berniukas Miunhauzenas mokosi dailės klasėje tapyti natiurmortus. Mokytoja savo pamokose tikisi iš jo realistinio tikrovės vaizdavimo, o Miunhauzenas su savo drauge Vaizduote visuomet nukeliauja toliau, nei realybė gali jiems pasiūlyti. Taip jo darbuose gimsta naujos dailės formos - modernizmas, siurrealizmas, kubizmas... Mokytoja, žinoma, pyksta ir yra įsitikinusi, kad Miunhauzenas - negabus mokinys. Berniukas, aiškindamas, kaip jo darbuose gimė visiškai nerealistiniai vaizdai, ima pasakoti įvairiausius išgalvotus nuotykius: apie skrydį ant patrankos sviedinio, apie elnio galvoje išaugusį vyšnios medį, apie tai, kaip pats save už plaukų ištraukė iš pelkės ir kitas istorijas. Mokytoja vadina Miunhauzeną melagiu ir bando grąžinti jį į realybę, tačiau berniukas tvirtina, jog tai ne melas, o jo draugės Vaizduotės darbas. Šią tiesą jis bando įteigti savo Mokytojai ir kviečia nepamiršti fantazijos ir vaizduotės galių.


Pietų Lietuvos gyventojams grikiai nuo senų laikų buvo labai svarbūs. Užauginti nederlinguose Dzūkijos smėlynuose, jie buvo ne tik maistas, bet ir vaistas. Iš grikių gaminti gardūs, kvapnūs patiekalai, o liaudies medicinoje taip pat be jų neapsieita. Edukacinės programos metu kepama ir vaišinamasi tradiciniu dzūkišku patiekalu – grikine babka. Dalyviai supažindinami su senaisiais grikių apdirbimo įrankiais, naudodami muziejuje turimus eksponatus dalyviai praktiškai išbando tradicinius grikių kelio darbus. Atlieka kūrybines užduotis.


Viduržemio jūros regionas - tai Europos lopšys. Lopšys politinės, filosofinės, religinės, teisinės ir, žinoma, kultūrinės minties.
Klasikinė gitara - tai įrankis diskusijai, kokią kultūrinę-muzikinę mintį esame paveldėję iš praėjusių kartų. Programos tikslai
ambicingi: diskusijos ir atlikimo meno pagalba įtikinti jaunuosius klausytojus, kad egzistuoja kitokia muzika nei ta, kuri
skamba radijo imtuvuose ir pakelės degalinėse. Galbūt kažkam tai bus pirmoji patirtis, o kai kam - ir puiki galimybė ateityje
tapti alternatyvios - klasikinės - kultūros "vartotoju" bei girdėti kiek daugiau nei kelis akordus. Programinius tikslus padės
pasiekti D. Scarlatti, M. Giuliani, N. Paganini, I. Albeniz kūriniai ar kūrinių fragmentai.


Spektaklis „Kauno asamblėja“ - tai bendras Nacionalinio Kauno dramos teatro (NKDT) ir dokumentinio teatro kompanijos „Porte Parole“ (Kanada) kūrybinis projektas, kurio tikslas - teatro priemonėmis kurti demokratišką dialogą labiausiai visuomenę supriešinančiomis temomis. Spektaklio kūrimo procese kūrybinė komanda pakvietė keturis nepažįstamus skirtingų ideologinių pažiūrų žmones į vakarienę, kurios metu jie diskutavo labiausiai visuomenę skaldančiomis temomis. Jų pokalbis buvo įrašytas. Spektaklio metu matysite atkurtą diskusiją - aktoriai vaidina realius joje dalyvavusius žmones, jų kalba autentiška ir netaisyta. Žiūrovams suteikiama galimybė tęsti pradėtą diskusiją.
Asamblėja - tai žmonių surinkimas į vieną erdvę, siekiant sugretinti jų ideologinius skirtumus. „Kauno asamblėja“ siūlo galimybę išgirsti kitą ir būti išgirstam. Šis dokumentinis spektaklis sutelkia dėmesį į paprastus žmones, padeda jiems išsakyti savo pažiūras bei bendrauti su turinčiais kitokią nuomonę. „Kauno asamblėja“ - tai siekis atgaivinti mūsų tikėjimą pokyčio galimybe.
Trukmė – 1 val. 40 min. ( be pertraukos)


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Sėkmės istorija- nepriklausoma Lietuva“

Kultūrinės edukacinės programos - ekskursijos „Sėkmės istorija - nepriklausoma Lietuva“ Sėkmės istorija, kurią prieš 100 metų kūrė visi Lietuvos žmonės ir užsienyje gyvenantys lietuviai – mūsų seneliai, proseneliai atvedė Lietuvą į nepriklausomybę. Daugelis savo šeimose turime dar gyvų prisiminimų apie signatarus, ūkininkus, partizanus, dvasininkus, mokytojus, Pasaulio teisuolius, Sąjūdžio dalyvius, ar savanorius - jie mūsų herojai. Edukacinės programos tikslas ugdyti pilietišką, sąmoningą ir laisvą asmenybę, gebančią vertinti svarbiausius Lietuvos istorijos momentus, reikšmingiausius įvykius, didžiausius pasiekimus ir skaudžiausias netektis kovoje dėl nepriklausomos tėvynės. Edukacinės ekskursijos metu mokiniai supažindinami su lietuvių tautos praeitimi, sudėtingu keliu į valstybės kūrimąsi, kovas dėl nepriklausomybės, svarbiausiomis asmenybėmis ir jų darbais, aplankant šiuos įvykius ir žmones menančias Vilniaus vietas. Programos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, istorinis pasakojimas papildomas vizualine medžiaga (signatarų, aktyvių visuomenės veikėjų portretais, senomis nuotraukomis, laikraščių straipsniais) garsiniais elementais – Astos Krikščiūnaitės atliekama „Birutės arija“. Ekskursija siekiama žadinti mokinių patriotiškumą, domėjimąsi valstybės kūrimusi, jos praeitimi ir dabartimi, gebėjimą atskirus istorinius įvykius ir asmenybes suvesti į bendrą visumą. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


„Teatro užkulisiai smalsiems“ – edukacija skirta jauniesiems ir smalsiesiems teatro draugams norintiems pažinti teatro pasaulį iš arčiau. Lektoriai užsiėmimo metu atskleis, kaip profesionaliame teatre gimsta spektaklis, kokie kūrybiniai etapai yra būtini rezultatui pasiekti, kiek dirba įvairių profesijų specialistų. Sužinosite, kas tai yra pjesė, rekvizitas, režisierius, šviesų dailininkas, scenografija, traversos, kas teatre kuria kostiumus ir dekoracijas. Užsiėmimo metu pasitelkiant paslaptingąjį Nacionalinio Kauno dramos teatro edukacijai skirtą „Teatro kubą“, žingsnis po žingsnio bus atveriama žiūrovams nematoma spektaklio kūrimo laboratorija nuo istorijos iki jos „aprengimo“ scenoje.


Edukacinis užsiėmimas "Velnių gyliava" skirtas supažindinti mokinius su lietuvių mirusiųjų paminėjimo papročiais, Vėlinių tradicijomis, chtoniškuoju lietuvių mitologijos pasauliu. Jo metu dalyviai sužinos, kaip į mūsų kultūrą atkeliavo kitų tautų mirusiųjų paminėjimo šventės, pavyzdžiui - Helovinas. Iš kur ši šventė atkeliavo? Ar ji turi kokių nors sąsajų su lietuvių šventėmis? Atlikdami įvairias kūrybines užduotis, žaisdami orientacinį žaidimą mokiniai sužinos, kaip pomirtinį pasaulį įsivaizdavo mūsų protėviai bei kokios lietuvių mitologinės būtybės buvo siejamos su pomirtiniu gyvenimu. Įvairių daiktinių priemonių ir karnavalinių kostiumų pagalba mokiniai galės įsikūnyti į Helovino šventės ir lietuvių mitologijos pasaulio personažus. Užsiėmimas gali būti vykdomas rudens sezono metu.


Pasinaudojant muziejuje jau sukaupta informacija (ikonografinė medžiaga, esamais eksponatais, tarpukario Lietuvos spauda, knygos) mokiniai susipažins su senoviniais vaikų žaidimais ir žaislais. Žaidimai: „Kiaulė“, „Rytinėjimas“, „Žiedų mėtymas“ ir pan. Edukacijai bus naudojamos pagamintos senovinių žaislų kopijos: mediniai arkliukai, vilkeliai, vežimėlis.


Senovės civilizacijų laiko samprata ir skaičiavimas

Užsiėmimo metu moksleiviai įtraukiami į aktualią diskusiją - kas yra laikas ir kaip jį saugoti, tikslingai panaudoti? Kas vagia mūsų laiką? Po diskusijos aptarsime laiko skaičiavimo ypatumus senovės cicilizacijų, kaip tų laikų žmonės suvokė laiką, kokiomis priemonėmis skaičiavo. Moksleiviai patys "užves" vandens laikrodį. Stebės, kaip "sudega" mūsų laikas, kaip šešėlis "komanduoja", ką mums daryti? Užsiėmimo pabaigoje pasidarysime veikiantį saulės laikrodįį ir išmoksime, kaip juo naudotis mūsų saulėtomis dienomis.


Muzikinis spektaklis "Trimito skrydis" (Nuotolinė paslauga)

Koncertinė įstaiga Lietuvos simfoninis pučiamųjų orkestras

Muzikiniame spektaklyje "Trimito skrydis" vaikai bus supažindinami su pasaulio muzika. "Trimito salė" virs lėktuvu, o žiūrovai - jo keleiviais. Muzikinis ""Trimito" oro linijų lėktuvas drauge su spektaklio žiūrovais leisis į neįprastą skrydį aplink Žemę. Drauge su skrydžiui diriguojančiais muzikinio lėktuvo pilotais Rainaru ir Vizaru bei stiuardesėmis, jie apkeliaus pasaulio žemynus ir šalis, išgirs įvairių kraštų muziką, pasieks tolimąją Antarktidą ir net Mėnulį. Ieškoję kur gyvena vėjas, sapnai ir mintys keliautojai sugrįžę namo į žemę supras, koks nuostabus yra mūsų gimtasis kampelis.


Edukacinis užsiėmimas skirtas supažindinti su svarbiausiu aukščiausios valdžios monarchinėje valstybėje simboliu – karūna. Užsiėmimo dalyviai sužinos, ką šis simbolis reiškė, kaip kito keičiantis istorinėms epochoms, kodėl vienoje epochoje buvo vienos, kitoje kitos formos, iš kokių metalų buvo gaminama, kuo puošiama. Vaikams dažnai kyla ir kiti klausimai, pavyzdžiui: kas karūną valdovui uždėdavo, ar jis ją nešiodavo ant galvos visą dieną, ar visi mūsų valdovai turėjo skirtingas karūnas? Per edukacinį užsiėmimą į visus šiuos klausimus atsakysime. Be to, apžiūrėsime valdovų atvaizdus ir juose ieškosime karūnų. O vėliau iš modelino gaminsime pakabučius su karūnos atvaizdu. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimo programą, orientuotas į kultūrinio akiračio plėtimą ir kūrybingumo ugdymą.