Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Pradžių pradžia - Vilniaus pilių kompleksas“

Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Pradžių pradžia- Vilniaus pilių kompleksas“ Šventaragis – legendinis lietuvių
kunigaikštis ir slėnio Neries ir Vilnios santakoje istorinis pavadinimas, kuriame I tūkstantmetyje po Kr. įsikūrė gyvenvietė,
laikui bėgant ir didieji kunigaikščiai. Prieš 700 metų buvusių medinių rūmų vietoje pastatyta pirmoji ne tik Vilniuje, bet ir
Lietuvoje ankstyvoji mūrinė Valdovų pilis, vėliau pirmoji katedra, mūrinė Gedimino pilis, arsenalas. Ši vieta yra Lietuvos
valstybės kūrimosi ir Gediminaičių dinastijos įsitvirtinimo simbolis. Ekskursijos tikslas mokinius supažindinti su Šventaragio
slėniu, jo tikruoju dydžiu, miesto kūrimosi istorija ir legendomis, išlikusiu kultūriniu ir architektūriniu paveldu. Pagrindiniai
programos uždaviniai sudominti ir įtraukti mokinius į mokymosi procesą, supažindinti su meno elementais, istoriniais
reliktais, čia vykusiais svarbiausiais istoriniais įvykiais ir asmenybėmis. Padėti mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir
bendrąsias kompetencijas, ugdyti kultūrinį - istorinį sąmoningumą, pastabumą ir gebėjimą geriau suprasti bei interpretuoti
miesto istoriją, kultūrinę aplinką. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacinius, teminius žaidimus padedančius
suprasti istorinį pasakojimą, tyrinėti, interpretuoti ir sujungti istorijos faktus ir kultūros ženklus į vieną visumą, skatinant
vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą. Siekiama žadinti mokinių domėjimąsi praeities reliktais ir archeologiniais
radiniais, Vilniaus pilių komplekso praeitimi ir dabartimi. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma pagal amžiaus grupę


Be gimtosios kalbos neišgyvensi nė dienos

Edukacinė programa siūlo galimybę pažinti Dzūkijos regiono knygnešystės ypatumus, knygų gabenimo ir platinimo paslaptis, slaptųjų mokyklų veiklą, garsiausius vietos knygnešius, apžvelgti spaudos draudimo laikotarpiu leistus spaudinius. Patirti, kaip savo darbą atlikdavo knygnešiai, su kokiais pavojais jie susidurdavo, galėsite žaisdami žaidimą „Nugabenk knygą“. Tik pasisaugokite maskolių!

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Interaktyvi ekskursija „Žaidžiu Vilnių“

Susipažink su Vilniaus senamiesčio istorinėmis vietomis žaisdamas! Ar norėtum trumpam tapti karaliumi ir pastatyti pilį? Kuo ypatingas Valdovų rūmų pastatas? Kokie Katedros stogo skulptūrų vardai? Kuris senamiesčio bokštas aukščiausias? Kas pavaizduota Lietovos prezidento vėliavoje? Ką buvo galima nusipirkti Vilniaus universiteto vaistinėje? Įsižiūrėk, sudėk, suskaičiuok, įsiklausyk, užuosk, užčiuopk, atpažink!

Edukacinis užsiėmimas-ekskursija „Žaidžiu Vilnių“ supažindina mokinius su svarbiausiais Vilniaus senamiesčio kultūros paveldo objektais, pagrindiniais miesto istoriniais įvykiais ir istorinėmis asmenybėmis. Žaidybinės ir patyriminės veiklos įtraukia kiekvieną mokinį ir padeda atrasti miesto pažinimo džiaugsmą.

Edukacinį užsiėmimą veda gidė ir edukatorė Rūta Norkūnė, Interaktyvių edukacinių ekskursijų vaikams ir suaugusiems iniciatyvos „Idėjų karalystė“ įkūrėja, pažintinių knygų vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ (2021 m. geriausios metų pažintinės knygos vaikams nominantė) ir „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autorė.

Jei nerandate tinkamo laiko, norėtumėte keisti maršrutą ar turite papildomų klausimų, susisiekite el. paštu idejukaralyste@gmail.com arba nurodytu telefonu.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija „Šviesos medžioklė“ pristato žymiausius Klaipėdos miesto ir Lietuvos profesionalių fotomenininkų kūrinius bei juose slypinčius kontekstus apie mus supančią aplinką, tarpusavio santykius ir žmogaus gyvenimą. Edukacija leis pamatyti save, savo aplinką per menininkų kuriamas temas. Čia taip pat bus galima patirti, kad juodai balta fotografija yra lygiai tokia pat ryški kaip ir spalvota, o joje vyraujantys šviesos ir šešėlių kontrastai ypatingai išryškina ir perteikia nuotaiką, stimuliuoja žmogaus jausmus. Mėginsime išsiaiškinti, kiek nuotraukos ir atvaizdai vis dar yra reikšmingi kasdieniniame žmogaus gyvenime, o kūrybinės užduoties metu kviesime „sugauti šviesos“ tiek, kad nuotrauka virstu iškalbingu vaizdu. Pristatant Klaipėdos žymiausius fotomenininkus edukacija atitinka 2023 m. valstybės minimą sukaktį, kuri skirta paminėti „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinėms“ sukaktį.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Archeologiniai požemių tyrinėjimai (1-4kl.)

Ką gali papasakoti plytos, puodų duženos ar net kaulai? Tuo domisi įvairių sričių mokslininkai - istorikai, antropologai, archeologai. Edukacijos metu į katedros požemius pabandysime pažvelgti jų akimis. Jūsų laukia turininga ekskursija, o po jos – praktinė dalis, kurioje patys galėsite tapti archeologais. Specialiais įrankiais kasinėsime paruoštus „kultūrinius sluoksnius“, kuriuose laukia ne vienas įdomus radinys. Drauge aiškinsimės, ką surasti daiktai gali pasakyti apie katedrą, jos požemius ir Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje gyvenusius žmones.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


„Kvapnią kasdienybę dovanojantis rankų darbo muilas" 1-4 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Atvykite į Kuršėnų dvarą ir susipažinkite su muilo atsiradimo istorija, gamybos būdais, pirmaisiais muilo receptais. Išgirskite muilo pavadinimo legendą. Pamatykite kaip damos XIX a. kurdavo kvapnius muilus, juos maišydavo su gėlių žiedlapiais, žolelėmis, uogomis, sėklomis bei išgaudavo netikėčiausias spalvas ir kvapus.
Edukacija „Kvapnią kasdienybę dovanojantis rankų darbo muilas” skirta 1-4 kl. mokiniams norintiems pažinti muilo gamybos amatą, kuomet muilas gaminamas naudojant muilo bazę.  Tikslas  - skatinti gausesnį mokinių domėjimąsi tradiciniu muilo gamybos amatu, siekiant supažindinti, perduoti ir išsaugoti.
1.  Supažindinti mokinius su muilo atsiradimo istorija, jo gamybos būdais;
2. Leisti dalyviams tiesiogiai prisiliesti prie kūrybos proceso, skatinant kūrybiškumą ir naujų pomėgių vystymąsi.
3. Perduoti muilo gamybos amatą ateities kartoms.
Edukacija susideda iš dviejų dalių: 1. Muilo gamyba - dalyviams bus pateikiama teorinė medžiaga apie muilo atsiradimo istoriją, jo gamybos būdus. Tuomet, vaikai savarankiškai kurs muilo idėją ir mėgins ją įgyvendinti. Pasirinks muilo kvapą, žoleles, žiedlapius, uogas, sėklas,  formą. Maišys ir derins spalvas, sluoksnius muilą kurs ornamentus. 2. Muilo įpakavimas: naudodami spalvotą popierių, kartoną gamins ir dekoruos dėžutes ar maišelius muilo įpakavimui.
Visi išsineš estetiškai supakuotą gaminį, kuris džiugins ne tik patį gamintoją, bet tiks kaip puiki dovana draugui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Viešoji įstaiga "Kultūrinių projektų centras"

Mes visi gyvename nuolatinėje vaizdų, garsų ir žodžių apsuptyje. Kasdieninėje komunikacijoje, žodžius išreiškiančius jausmus bei emocijas pakeičiame ikonografija, memais, ar kitais vaizdais. Mūsų sakiniai trumpėja, o vaizdų daugėja. Rašytinis tekstas nepraranda savo svarbos ir poveikio stiprumo, tačiau kinta mūsų ir jaunosios kartos santykis su ja. Gebėjimas nepaviršutiniškai mąstyti ir perteikti žodžius bei jausmus vaizdais yra lavinamas įgūdis, kuris tampa itin svarbus išsilavinusiam šuolaikiniam žmogui. Šių audiovizualinių dirbtuvių metu mokinsimės ne tik kitaip pamatyti ir prisijaukinti literatūros kūrinius, bet ir mokinsimės mąstyti judančiais vaizdais. Mokiniai drauge su pripažintais kino režisieriais Andriumi, Blaževičiumi, Marat Sargsyan, mokinsis kino kalbos pagrindų, aptars pasirinktą poezijos kūrinį, ieškos tinkamų vizualinių raiškos priemonių tiksliai perteikiančių jausmus, pojūčius ir mintis. Mokiniai, savo turimomis kasdieninėmis priemonėmis - mobiliaisiais telefonais mokinsis filmuoti, montuoti filmuotą medžiagą. Rezultatas – trumpas video kūrinys, inspiruotas eilėraščio, tarsi vaizdo poezija.


UAB "Eksperimentinė kūrybinio mąstymo laboratorija"

Finansai – ypač svarbi ir kartais labai jautri tema. Visi sprendžiam su tuo susijusius sudėtingus klausimus, patenkam į pačias įvairiausias situacijas. Su pinigais susiduriame kiekvieną dieną, tačiau ar tikrai tinkamai elgiamės ir teisingai tvarkome savo finansus? Interaktyvus, patyriminio mokymo metodais paremtas edukacinis užsiėmimas yra skirtas geriau pažinti Lietuvos mokesčių ir pensijų kaupimo sistemas ir treniruoti asmeninių finansų valdymo įgūdžius. Simuliacijos metu mokiniai „nugyvens“ 30 metų finansinio gyvenimo, susidurs su įvairiomis gyvenimiškomis situacijomis (liga, ekonominė krizė, šeimos pagausėjimas, darbo netekimas), kurios drastiškai keičia asmens ir šeimos finansinę padėtį. Taipogi privalės priimti finansinius sprendimus, padedančius užsitikrinti orią senatvę. Edukacija leis pasikartoti per ekonomikos pamokas gautas žinias bei praktiškai patirti, kaip lengva (ar sunku) pasiruošti niekada nenuspėjamai ateičiai. Edukaciją kūrė kūrybinio mąstymo lektorius Andrius Chomičius ir Lukas Neverdauskas, verslo analitikas ir edukatorius, turintis daugiau nei dešimties metų darbo banke patirtį.


Mėlyni saulės atvirukai (1-4 klasių mokiniams)

Atrodytų neįmanoma, kad fotografijai sukurti gali pakakti tik paprasto specialiu tirpalu užtepto popieriaus ir saulės šviesos, tačiau tokia fotografijos technika žinoma dar nuo XIX a. vidurio ir vadinasi cianotipija. Apsilankykite Fotografijos muziejuje ir cianotipijos procesą išbandykite patys! Iš mūsų parengtų priemonių pasigaminę šviesai jautrų popierių ir ant jo sukomponavę vaizdą, stebėsite, kaip dienos šviesoje jis virsta mėlynos spalvos fotografiniu atspaudu. Savo sukurtus mėlynus saulės atvirukus galėsite pasilikti atminčiai ar išsiųsti paštu (muziejuje įrengta pašto dėžutė).

Naudojant įvairias medžiagas ir įrankius, bus ugdomi edukacijos dalyvių  smulkiosios motorikos įgūdžiai. Tai puiki galimybė vaikams atrasti mokslinio ir kūrybinio proceso džiaugsmą bei ugdyti pasitikėjimą savo gebėjimais.

Fotografijos muziejaus edukacinių užsiėmimų vadovai - muziejininkai ir profesionalūs fotografai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinio užsiėmimo dalyviai Trakų Salos pilies edukacinėje erdvėje, įrengtoje vartų bokšte, sužino herbų atsiradimo istoriją bei išsiaiškina ir perpranta su herbų sudarymo taisyklėmis: kokios formos gali būti herbo pagrindas, kokios gali būti naudojamos spalvos, kurios spalvos herbuose atitinka metalus, kokios yra paprastų spalvų ir metalus atitinkančių spalvų derinimo taisyklės, ką simbolizuoja spalvos bei herbe vaizduojamos figūros ir figūrų ar simbolių išdėstymo tvarka. Dalyviai viduramžiškoje aplinkoje susipažįsta su gausia vaizdine medžiaga, Lietuvos heraldikos istorija.  Pritaikydami įgytas žinias, užsiėmimo dalyviai pasirinktinai sukuria savo, šeimos, giminės, klasės ar kitą pasirinktą herbą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


IŠVAIKŠČIOK BANGINĮ - orientacinė ekskursija

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Visos kelionės metu Jus lydės mūsų virtualus gidas Brainas, kuris neleis pasiklysti, siųsdamas įvairias užuominas bei užduotis. Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas, bet ir smegenis.
Jei būsite labai atidūs, tai pasibaigus ekskursijai pamatysite, kad išvaikščiojote banginio formos kelią! Kodėl banginio? Sužinosite šio žaidimo metu!
2 km. maršruto po Birštoną metu išgirsite ne tik apie Birštono simbolį - banginį, taip pat atrasite Birštono stebuklus, garsinančius kurortą ne tik šiandien, bet ir Vytauto Didžiojo laikais. Žingsnis po žingsnio versite Birštono istorijos knygos puslapius, kol praeisite banginio formos maršrutą po šį stebuklų kupiną kurortą.

Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet pasiimkite gertuvę ir susitikime Birštone!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Lankomų objektų ieškote patys, savarankiškai, tačiau Brainas bus visada pasiruošęs padėti, jei nesupratote užduoties, ar norėsite kažko paklausti.

Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.


Taškavimo technikos edukacijose mokiniai turės galimybę pasinerti į ypatingą mandalų kūrimo meną, pabrėžiant tiek meninę išraišką, tiek gilesnę kultūrinę mandalų reikšmę. Detalus raštų kūrimas taškeliais ne tik padės lavinti smulkiąją motoriką, dėmesio sutelkimą ir vizualinius-erdvinius gebėjimus, bet ir suteiks meditacinės patirties, kuri skatina sąmoningumą ir streso mažinimą. Per besikartojantį taškų dėliojimo procesą mokiniai ugdys kantrybę, atkaklumą ir pasiekimo jausmą, taip pat susipažins su mandalų kultūrine ir istorine svarba. Šie užsiėmimai orientuoti į holistinę ugdymo patirtį, sujungiančią meninių įgūdžių ugdymą su kultūros pažinimu ir emocine gerove.


Mokiniai edukacijos metu bus supažindinti su senaisiais amatais, tautodaile. Išmoks ir pasigamins individualų pintą mandalos kūrinį. Savarankiškai derins siūlų spalvas, kurs naujus, savitus raštus. Todėl, pagerės mokinių socialinių, emocinių įgūdžių lygmuo, lavės kultūrinis sąmoningumas per patyriminį ugdymą.


Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Šilkinis ruduo". Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo metu suteikiama galimybę gilinti ir plėsti tapybos ant šilko žinias, bei patiems išbandyti naujas idėjas praktiškai. Taip pat skatinamas klasės bendradarbiavimas, nes bus tapomas vienas, didelis darbas puoštas rudeniais lapais. Užsiėmime liejami dažai bei vaško technika dekoruojamas šalis. Kūrybinis rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus, o ir klasė susivienijusi ir gerai praleidusi laiką.
Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kviečiame jus sukurti spalvotas vitražines mandalas - vėjo varpelius ir ypatinga vitražo šviesa ir garsu papuošti savo namus.
Užsiėmimo metu gaminsime vėjo varpelius iš imitacinio stiklo (naudojamas imitacinis stiklas, kad sudaužius nekiltų
pavojaus vaikams susižeisti), keliomis technikomis dažysime, puošime ornamentais ir raštais. Piešimas ant stiklo, tai viena iš
tokių paslaptingų technikų, kur kas kartą negali numatyti, kaip atrodys tavo piešinys. Dėl to piešti labai įdomu. Piešimas ant
stiklo nuramina emocijas, atpalaiduoja judesius, lavina smulkiąją motoriką. Sukurti vitražiniai vėjo varpeliai bus nuostabus
garso bei išvaizdos derinys. Kur bekabėtų vėjo varpeliai, jie papuoš aplinką, o lengvas skimbčiojantis garsas nuramins.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Akmens tapyba – unikalus tapybos būdas, kurį sukūrė Anykščių tautodailės meistras Stanislovas Petraška. Muziejuje nuolat eksponuojami tautodailininko S. Petraškos paveikslai, kuriuos jis nutapė, naudodamas savo sukurtą akmens tapybos techniką. Edukacinės programos uždavinys – ne tik papasakoti išskirtinę Kūrėjo istoriją, bet ir sudaryti sąlygas mokiniams patiems išbandyti šį tapybos būdą. Programos pradžioje (trukmė iki 30 min.) mokiniai bus supažindinami su akmens tapybos darbų ekspozicija. Mokiniai apžiūrės akmens tapybos darbų ekspoziciją, bandys atpažinti gamtinius ir istorinius objektus, kurie dažni Kūrėjo paveiksluose. Papasakojama kaip karininkas, puoselėjęs tarnavimo laisvos Lietuvos kariuomenėje viltį, sovietinės sistemos buvo paverstas tiesiog elektriku, visą gyvenimą degė dviem ugnimis: meile Lietuvai ir jos istorijai bei kūrybos liepsna. Edukatorius pasakos, kaip žmogus, nebaigęs akademinių dailės mokslų, vis tiek siekė kurti ir didžiąją savo laiko dalį praleisdavo savo dirbtuvėlėje, mėgindamas vaizduotėje kilusius ar nuotraukose užfiksuotus vaizdinius kuo tobuliau perteikti akmens tapybos technika. Mokiniai žiūrės trumpą filmuką apie Kūrėją bei jo darbo procesą. Praktinėje edukacijos dalyje, mokiniai galės išbandyti akmens miltelių paruošimo ir tapymo akmens milteliais veiklą, per kurią jie nutapys ir į savo klasę parsiveš Stanislovo Petraškos paveikslo fragmentą. Paveikslo tapybos fragmentai bus parenkami pagal mokinių amžių ir ugdymosi poreikius. Jauniesiems gali būti naudojami S. Petraškos sukurtų pasakų fragmentai bei į veiklas integruotas Kūrėjo sukurtų pasakų skaitymas. Vyresniųjų klasių mokiniams labiau tinkami gamtos ar istorinių paveikslų fragmentai. Edukacinės programos rezultatas – susipažinimas su tautodailininko S. Petraškos asmenybe, kūrybiniu palikimu, bendro paveikslo fragmento atlikimas akmens tapybos technika, suvoktas kūrybos procesas, jam reikalingos kantrybės svarba bei mokinių paskatinimas patiems imtis kūrybinių veiklų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Veiklą pradėsime S. Valdorfo socialiniais susipažinimo žaidimais. Tęsime pokalbiu apie mūsų senolius, jų išmintį: nuo seniausių laikų iki vaikų močiučių ir senelių. Pasitelkdami skaičiuotes vaikai pasiskirstys į keturias komandas. Kiekviena komanda gaus po seną močiutės rankinuką, kuriame ieškos įvairių užduočių ir daiktų padėsiančių tas užduotis išspręsti. Dirbdami komandomis sieks bendro tikslo — atrakinti keturiomis spynomis užrakintą dėžutę. Spręsdami loginio mąstymo uždavinius, įvairius šiuolaikiškus galvosūkius susipažins su visais smulkiosios tautosakos žanrais, nes visos užduotis vienaip ar kitaip bus susijusios su pagrindine tema. Refleksijai naudosime emocijų debesėlius ir diskusiją apie tautosakos aktualumą, panaudojimą ir pritaikymą šiuolaikiniame gyvenime.


Seniai svajoji, kad mokykloje nebūtų knygų, o dar geriau – kad nebūtų nė pamokų? Pamokų neatšauksime, o štai pažinti literatūrą be knygos – galėsi!
...nereginčio rašytojo vaikystę grėsmingai užklojęs internato šešėlis, baimę kelianti didžiulė kliokianti ir ūžianti skylė – berniukų dušas, besikeičiančios, apsiverčiančios teksto raidės ir knygos, prabylančios tiems, kam skaityti sunku ar net neįmanoma – visos šios patirtys tavęs laukia mūsų edukacijoje.
Žmonių įvairovę pažinsi ir priimsi per savo ir jų patirtis. Visos edukacijos metu mus lydės rašytojo Alvydo Valentos, Metų knygos rinkimų laureato, romanas „Pradžios užkalbėjimai“.

Ukmergės r. sav.; Vilniaus m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Edukacinė paskaita „Lietuvos etnografiniai regionai“ (nuotolinė paskaita)

Etnografinis regionas – istoriškai susiformavusi teritorijos dalis, kurioje išlaikyta savita tarmė, tradicijos ir papročiai, integruotas baltų genčių palikimas. Šis palikimas iki mūsų laikų išliko kaip materialusis ir nematerialusis paveldas, pasireiškiantis ir labiausiai atpažįstamas pagal tokius savitumo raiškos požymius: tarmę, tautosaką, muzikinį folklorą, tautinį drabužį, architektūrą, papročius, tautodailę ir tradicinius dirbinius, kulinarinį paveldą.
Lietuvoje šiuo metu paprastai išskiriami penki etnografiniai regionai, pasižymintys istoriškai susiformavusiais kultūriniais ypatumais: Aukštaitija, Dzūkija, Mažoji Lietuva, Suvalkija ir Žemaitija.
Nuotolinės paskaitos metu Zoom platformos pagalba aptarsime kiekvieną regioną pagal jo tapatumo požymius: tarmę, muzikinį folklorą, tautinį drabužį, architektūrą, papročius, tautodailę ir tradicinius dirbinius, kulinarinį paveldą. Gilesniam įspūdžiui susidaryti regionų ribų ieškosime Lietuvos žemėlapyje, klausysime skirtingų tarmių ir dainų, o paskaitos pabaigoje žinias užtvirtinsime žaisdami Kahoot viktoriną.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacija „Teatro elementai pagal Aristotelį“

O kaip teatrą įsivaizdavo ir matė Aristotelis...?
„Teatro elementai pagal Aristotelį“ - tai interaktyvi pamoka, kurioje mokiniai žaidybinėmis priemonėmis susipažins su teatro pasauliui aktualia Aristotelio asmenybe ir praktiškai išbandys šio filosofo siūlomus elementus, reikalingus kokybiškam teatro spektakliui sukurti. Aktorė Kamilė Galkutė pirmoje edukacijos dalyje pasidalins audiovizualiniu filmuku apie šešis Aristotelio teatro elementus (siužetas, charakteriai, dikcija, mintis, vaizdas, daina). Antrojoje edukacijos dalyje elementai mokinių ir aktorės  bus išbandyti praktiškai: mokiniai žais aktorinius žaidimus, išbandys butaforines žaidybines kaukes ir išbandys tokį teatrą, kuriuo Aristotelis būtų patenkintas.
Edukaciją vedantis asmuo – aktorė Kamilė Galkutė. Aktorė baigė Lietuvos muzikos ir teatro akademijos vaidybos bakalauro studijas (2018 m.) bei teatro meno magistro studijas (2020 m.). Aktorė dirba Juozo Miltinio dramos teatre, vysto nepriklausomus projektus ir dalyvauja edukacinės krypties veiklose.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Ką XXI a. žmogui kužda kuklioji viola odorata arba kvapioji našlaitė? Kauno rajono muziejaus istorikų ir edukatorių moksleiviams parengtoje edukacijoje „Gėlių kalba Raudondvario dvare“ stengsimės įsiklausyti ir ją išgirsti. Atvykęs į edukaciją tu:
•	sužinosi dar negirdėtų dalykų apie XIX a. dvarų kultūrą, to meto aristokratų gyvenimą ir be galo jų pamėgtą, šiandien jau beveik pamirštą gėlių kalbą;
•	išsiaiškinsi anuomet populiarias gėlių reikšmes;
•	išmoksi meniškai komponuoti žiedus į puokštes, iš gėlių sudėliojant ne tik pavienius žodžius, bet ir sakinius. Tokiu būdu greitai imsi suprasti kitų tau siunčiamas neverbalines žinutes ir pašnekovų nuotaikas. Be žodžių tiksliai išreikši savąsias;
•	tapsi dėmesingesnis ir pastabesnis;
•	pasidarysi ryškią ir spalvingą puokštę – tikrą meno kūrinį;
•	gausi visas reikalingas medžiagas ir priemones.
Ar gėlių kalba kalbėjo ir Raudondvario grafas Benediktas Henrikas Tiškevičius, neieškojęs žodžio kišenėje lenkų, rusų, prancūzų, anglų, portugalų ir kinų kalbomis? Pasidairykime grafo oranžerijoje, kurioje 1875 m. jau augo įvairių rūšių kaktusai, mimoza ir daugybė apelsinų. Jie pasakojo gražias Raudondvario dvaro istorijas jaunai amerikietei, grafo žmonai Elžbietai Klarai Bankroft, ir prancūzei, jo draugei, Izabelei Fero – papasakos ir tau!


Ar kada nors pagalvojote, kaip nuostabu būtų turėti magiškų galių? Atrodo, neįmanoma? Mes sakome kitaip! Magija = Mokslas? „EUREKADABRA!“ - tai renginys, kurio metu sugretinsime magijos ir mokslo pasaulius. „Hario Poterio“ fanai galės pasireikšti burtažodžių konkurse, o istorijos gerbėjai prisimins Lietuvos ir kitų šalių mitus ir legendas, kupinas raganų, burtų ir kerėjimų. Tačiau renginio širdimi taps mėginimas šiuos burtus ir kerėjimus atkartoti naudojant mokslą! Pasitelkdami chemines medžiagas, tokias kaip vandenilis, įvairiomis spalvomis degančios druskos, skystas azotas, sausas ledas ir t.t. pamėginsime atkartoti burtažodžius ir jų efektą. Ugnies kamuoliai, tirštais garais kunkuliuojantys eliksyrai, sustingdyti produktai ir šviesos blyksniai prikaustys kiekvieną stebėtoją. Dar geriau tai, jog dalį eksperimentų moksleiviai galės atlikti ir patys! Pagrindinis renginio tikslas - skatinti vaikų kultūrinį sąmoningumą per kūrybiškumo ir kritinio mąstymo ugdymą. Taip pat populiarinti mokslą parodant nuostabiąją jo pusę. Renginio metu mokiniai pagilins istorijos, fizikos ir chemijos žinias, o svarbiausia – labai linksmai praleis laiką! Pasijauskite turintys antgamtinių gebėjimų ir patirkite savo magiškąją EUREKĄ!


Aprašomos paslaugos “Meta Piano Trio. Muzikinė viktorina” centre - klasikinė muzika, jos pritaikymas ir adaptavimas skirtingoms amžiaus grupėms bei pateikimas įdomiu, įtraukiančiu renginio formatu. Šiuo metu protmūšių tipo žaidimai yra ypatingai paklausūs ir populiarūs - juos žaidžia tiek vaikai, tiek suaugusieji. Galimybė parodyti turimas žinias, o tuo pačiu ir sužinoti kažką naujo buria žmones ne tik prie žaidimų stalo, tačiau ir prie televizijos ekranų - tai tarsi formuoja naują tradiciją, kuri ne tik smagi, tačiau ir nešanti naudą, naujos informacijos įsisavinimą. Ypatingai reikšmę įgiję karantino metu, jie tarsi tapo viena iš žmonių bendravimo rūšių bei vienu iš laiko praleidimo būdų. Greitas žaidimo tempas, turinio įdomumas bei lengvas azartas prikausto dėmesį bei įtraukia nuo pat pradžios iki pabaigos. Būtent šiuo pagrindu gimė ir “Muzikinės viktorinos” idėja - kodėl gi neapjungus muzikos su kitomis gyvenimo bei mokslo sritimis? Galbūt tai galėtų padėti priartinti klasikinę muziką prie kasdienybės, o tokiu būdu mažasis klausytojas galėtų dar geriau ją suprasti bei susidomėti? Pateikiant moksleiviams įvairiausių sričių klausimus, įtraukiant žaidimo elementus bei pasitelkiant improvizacija, programos metu siekiama drauge su moksleivių pagalba atsakyti į aukščiau iškeltus klausimus. Programos metu, mokiniai turės atsakyti į 10 klausimų, kuriuos iliustruos 10 skirtingų klasikinės muzikos kūrinių. Programos pabaigoje planuojama ir bendra moksleivių bei atlikėjų improvizacija: į renginio vietą planuojama atsivežti įvairiausių barškučių, mažų būgnelių bei kitų perkusinių instrumentų. Renginio pabaigoje, moksleiviai būtų suskirstomi į grupes, kurias atlikėjai apmokytų. Iš to gimtų trumpa improvizacija, tarsi vainikuojanti visą įvykusį renginį bei tarpusavio bendradarbiavimą.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Auksiniai stulpai raudoname lauke buvo Lietuvos didžiojo kunigaikščio Vytauto, Gedimino vaikaičio, herbas, vėliau šis ženklas tapo visos Gediminaičių dinastijos simboliu. XVI a. pradžioje Lietuvos metraštininkai herbo figūrą pavadino stulpais ir priskyrė legendiniam Gediminaičių dinastijos pradininkui Palemonui, atkeliavusiam į Lietuvą iš Italijos. Teodoras Narbutas XIX a. pirmojoje pusėje šį ženklą pavadino Gedimino stulpais, nes manė, kad jį pradėjo naudoti didysis kunigaikštis Gediminas. Manoma, kad Gediminaičių stulpai išsirutuliojo iš nuosavybę žymėjusių ženklų. Ir dabar jis yra vienas iš per šimtmečius išsaugotų Lietuvos valstybės ženklų. Užsiėmimo tikslas – supažindinti su heraldinio ženklo formavimosi raida ir specifika, praplėsti istorinio ir kultūrinio konteksto suvokimą istorinėje aplinkoje. Apie didinguosius Gediminaičius kalbėsimės lankydami išlikusius senųjų pilių mūrus, ieškodami Gediminaičių stulpų senuose kokliuose, monetose ir atkurtose rezidencijos menėse, minutės vaizdo įrašas padės įsiminti Vilniaus miesto įkūrėjo vardą ir įvykių laiką. Edukacijos dirbtuvėse, pasitelkę įgytas žinias ir fantaziją, dalyviai turės galimybę patys pasigaminti istorinę vėliavėlę, ženkliuką ar kitą simbolinį suvenyrą su Gediminaičių stulpais. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimo programą.


Susipažinus su Gintaro kelio fenomenu, romėnų ir baltų gyvenimo būdais, ką jie vertino, valgė, o kaip rengėsi, moksleiviai inscenizuoja turgų ir jame vykstančius mainus. Pasiskirsčius į romėnus ir baltus, moksleiviai išsirenka po vieną iš tam laikmečiui būdingų objektų: gintaras, vaškas, auksinė segė, bronza, kailis ir t.t. Paaiškinus, jog jie turi įgyvendinti būtent savo personažui naudingus mainus, vaikai bando mainytis. Po mainų vyksta refleksija, kurią taip pat galima atlikti ir klasėje (pasidalinama naudinga papildoma medžiaga).


Svetingoji J. Gruodžio žmona, Stasė Petrauskaitė-Gruodienė, kviečia puodeliui kvapnios arbatos, kurią ruošia iš savo pačios užaugintų vaistažolių. Aplankę svetingąją namų šeimininkę, susipažinsite su J. Gruodžio gyvenimu ir kūryba, pamatysite, kur dirbo ir ilsėjosi kompozitorius. Kol vaišinsitės arbata, pažinsite ir pačią kompozitoriaus žmoną Stasę Petrauskaitę-Gruodienę – sužinosite jos biografijos faktus, susipažinsite su jos pomėgiais, išgirsite daug nuotaikingų istorijų iš jos ir kompozitoriaus gyvenimo.
Užsiėmimą galime pritaikyti mokiniams su intelekto sutrikimu. apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.


Edukacinė programa vykdoma gamtoje, kalvio sodybos kieme ir sode. Etnografinė sodyba, seni pastatai, sodas su senomis obelimis sukuria jaukumo įspūdį. Visų pirma vaikai supažindinami su ,,Senovinių žemės ūkio padargų“ ir autentiškos ,,Parubežio kalvės“ ekspozicijomis. Žemės ūkio padargų ekspozicija įrengta senovinėje daržinėje, o kalvė autentiškame pastate veikė jau nuo XIX amžiaus vidurio. Papasakojama apie žemės ūkio padargų paskirtį ir jų gaminimą. Duosime pabandyti vaikams ,,pasukti“ spragilą, paminti kalvio dumples, ,,paskambinti" plaktuku į didžiulį 150 kg. kalvio priekalą. Kalvėje dar pamatysite įvairių kalvio įrankių ir dirbinių, sužinosite apie jų paskirtį, išgirsite pasakojimų apie stebūklingusarklio batus - pasagas. Vėliau dalyviai mokomi senovinių vaikų ir piemenų žaidimų, ratelių bei dainelių. Piemenaudavo vaikai nuo 7 iki 13, 14 metų, priklausomai nuo fizinio pajėgumo. Vėliau tapdavo pusberniais ar pusmergėm. Ištisas dienas nuo pavasario iki vėlyvo rudens piemenukai praleisdavo prie bandos. Todėl susibūrę prasimanydavo visokiausių žaidimų, išdaigų, dainuodavo iš kitų išmoktas ir savo sukurtas daineles ir talaluškas, kurių ir jus pamokysim. Programa bus vykdoma šiltuoju metų laiku. Priklausomai nuo metų laiko (kokie augalai tuo metu tinkami) išmokysime pasidaryti švilpynę iš žilvičio (pavasarį, kai lengvai atsilupa žievė), ,,plerpynę“ iš pienės žiedo kotelio, lumzdelį ar skudutį iš skėtinių augalų žiedstiebių. Yra daugybė mums žinomų žaidimų ir dainelių, kuriuos ir mes patys dar žaidėme vaikystėje, o dabar jie jau primiršti. Ir dar viena maloni atrakcija- piemenukų ,,kugelio" kepimas laužo žarijose. Tai pačiai vaikų grupei, apsilankančiai antrą ar trečia kartą, parinksime kitokią žaidimų ir dainelių programą. Edukacinės programos turinį, atsižvelgiant į užsakovų pageidavimus bus galima koreguoti atsižvelgiant į metų laiką ir tuo metu aktualias kalendorines šventes- Velykos, Atvelykis, Žolinės, Mykolinės (derliaus nuėmimo pabaiga), Jurginės ir t.t.


Garsų terapijos edukacijos pagrindinis tikslas yra skatinti gilų atsipalaidavimą, harmonijos jausmą ir bendrą gerovę, siekiant pasiekti vidinę ramybę, sąmoningumą ir emocinį balansą.
Uždaviniai:
1. Padėti atsipalaiduoti ir mažinti stresą;
2. Padėti susidoroti su emociniais iššūkiais ir permainomis gyvenime.
3. Didinti sąmoningumą apie kūną ir psichiką.
4. Skatinti kūrybiškumą ir naujų idėjų generavimą.
5. Skatinti savirefleksiją.
Šie uždaviniai orientuoti į asmens gerovę, vidinį augimą ir pažinimą. Garsų terapija yra ne tik priemonė atsipalaiduoti, bet ir kelias į gilesnį savęs suvokimą bei harmoniją.
Kas yra garsas? Garsas yra vibracija ir ta vibracija paliečia kiekvieną mūsų fizinio kūno dalį. Todėl garsą galime girdėti ne tik ausimis, bet ir kiekviena kūno ląstele.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Atrakinti eilėraštį su aktoriais Henriku Savickiu ir Kristina Savickyte

Poetinė - muzikinė programa "Atrakinti eilėraštį" skirta suteikti moksleiviams įrankius ir įgūdžius pasirinkti ir pritaikyti geriausią būdą skaityti ir suprasti eilėraštį. J1 sukūrė ir atlieka bei veda aktoriai Henrikas Savickis ir Kristina Savickytė.
Programos pradžioje diskusijos pagalba su moksleiviais aptariama - kokiais būdais jie naudojasi, kokie jų iššūkiai skaitant ir suprantant eilėraščius. Toliau sekančioje pasirodymo dalyje skaitovai - profesionalūs aktoriai Henrikas Savickis (Laimono Noreikos vardo apdovanojimo laureatas kaip geriausias 2024 m. „Poezijos pavasario aktorius – skaitovas) ir Kristina Savickytė - naudodami jų pasirinktus būdus, skaito dešimties poetų eilėraščius bei dainuoja jų eilėmis sukurtas dainas. Po jos - su moksleiviais aptariami naudoti būdai ir „raktai" eilėraščiui atrakinti bei jiems duodama praktinė užduotis - rasti „raktą" parinktam eilėraščiui. Padirbėję grupėse, moksleiviai pasidalina „raktais", kuriais naudodamiesi perskaito eilėraščius.
Poetai – Henrikas Radauskas, Jonas Strielkūnas, Justinas Marcinkevičius, Jonas Aistis, Kęstutis Navakas, Liūnė Sutema, Judita Vaičiūnaitė, Janina Degutytė, Daiva Čepauskaitė, Ilzė Butkutė.


Saugaus eismo spektaklis „Einės ir Stojaus nuotykiai gatvėje“

Nuo mažens vaikams būtina įskiepyti supratimą apie tinkamą elgesį kelyje ir atsakomybę už savo veiksmus. Kartu vaikams turi būti suprantamai paaiškinamos pagrindinės saugaus elgesio kelyje taisyklės. Tam geriausias pavyzdys vaikams interaktyvus-edukacinis vaidinimas "Einės ir Stojaus nuotykiai gatvėje", kuris pasakos vaikams apie tai, kaip išlikti saugiam kelyje! Apie kelių eismo taisykles pasakojanti istorija patikrins vaikų gebėjimus skirti kelio ženklus ir naudotis jais. Vaidinimas skatina mokinius pagalvoti, apie tinkamą ir netinkamą elgesį gatvėse, pėščiųjų perėjose. Vaikai vis įtraukiami į kuriamas situacijas ir kviečiami aktyviai veikti. Scenarijaus autorė - Ilona Ežerinytė. Sukurta remiantis - "Kelio ženklai ir eismo taisyklės". Vaidina - Eimantas Pakalka ir Karolina Pakalkė.


Ekskursijos metu dalyviai pamatys16-25 gatvės meno piešinius, esančius ant pastatų sienų po atviru dangumi Marijampolėje. Šis miestas garsėja tarptautiniu gatvės meno projektu Malonny, kurio dėka miestas tapo išskirtinis, spalvingesnis, atviresnis savo idėjomis ir patrauklesnis miesto svečiams. Stebėdami paveikslus, dalyviai sužinos jų atsiradimo istorijas, darbų atlikimo techniką. Kiekvienas paveikslas yra unikalus, slepiantis savyje daug minčių ir prasmių. Sužinosime, kaip visame pasaulyje žinomos asmenybės, tokios kaip Bobas Dylanas ir Leonardas Cohenas, yra susiję su Lietuva. Mokiniai taip pat gaus informacijos, kaip jie patys galėtų užsiimti savanoryste ir prisidėti prie miesto erdvių gražinimo, o gal net patys dalyvauti gatvės meno piešinių konkurse. Ekskursijos pabaigoje mokiniai atliks virtualią užduotį, kurios nugalėtojai bus paskatinti prizais.


Gyvybės medis lietuvių mitologijoje ir liaudies mene

Edukacine programa siekiama plėsti mokinių pažinimo ribas netradicinėje aplinkoje, skatinti domėjimąsi savo krašto, tautos praeitimi, senąja kultūra, papročiais. Naudojant įvairias edukacinio darbo formas, vaizdines bei metodines priemones, siekiama kryptingai lavinti, mokyti bei ugdyti gebėjimus. Taip pat programa siekiama, kad mokiniai suvoktų etninę kultūrą, kaip nuolat atsinaujinantį reiškinį, pasireiškiantį įvairiais būdais. Didžiausias dėmesys programoje skiriamas Gyvybės medžiui. Koks jo įvaizdis, kokios interpretacijos lietuvių mitologijoje bei mene. Kur galime pamatyti Gyvybės medį? Kokie dar yra pavadinimai (Pasaulio medis, Visatos medis, Kosminis medis, Aušros medis). Parodoma, kur jį galime atpažinti: gyvenamųjų namų puošyboje, buities rakanduose, audiniuose, drožyboje, kitur. Grupėse mokiniai atlieka užduotis. Žaidimo - dėlionės pagalba mokoma sumodeliuoti tradicinį gyvybės medį, šiuolaikinių technologijų pagalba - komponuoti ir sukurti savo Gyvybės medžio eskizą.


Užsiėmimas vyksta muziejaus ekspozicinėse salėse ,,Senieji kaimo amatai ir moterų darbai" ir ,,Žemaitiška troba" .Žemdirbystė - nuo seniausių laikų buvo pagrindinis lietuvių verslas - lėmė ne tik valstiečių buitį, kultūrą, bet ir kaimo amatų vystymosi kryptis. Kaime kartu su valstiečiais triūsė amatininkai, galintys pagaminti ir pataisyti visus reikalingus ūkio padargus. Pagal darbe naudojamas medžiagas amatininkai skirstomi į medžio ir  metalo apdirbimo meistrus.
Medis ,,maitino" dailidę, stalių, kubilių, račių, klumpdirbį, dievdirbį. Edukacijų metu užduodamos užduotys: spalvotais pieštukais spalvinti  kraičio skrynias, vaikai savo rankomis turės galimybę sukrauti jaunamartės kraičio skrynią, įminti mįsles, moksleiviai galės užbaigti lietuvių liaudies sukurtas patarles, darbo įrankių kopijų dėlionės, žaidimai su edukatoriumi bei žaidimai pateikti informacinio terminalo pagalba.  Palietę kraičio skrynios lobius, jaunamartės kraitį , dalyviai pajaus to laikmečio dvasią perpras žemaičių tarpusavio bendravimo ir to laikmečio darbo ypatumus, dainos ir žaidimai apie linus, nes moterų darbus tiek linus raunant, tiek verpiant, audžiant visada lydėjo daina.


Užsiėmimai vyks LLBM teritorijoje, teorinei daliai panaudojant muziejaus ekspozicijas, o praktinei daliai – tarpukario miestelio kalvę. Teorinė dalis susidės iš pasakojimo apie tai, kas yra degutas, deguto amato atsiradimą, deguto pritaikymą įvairiose epochose ir srityse, taip pat apie papročius, kuriuose naudojamas degutas (pvz. Joninės). Pasakojant rodomi įvairūs eksponatai. Baigiant teorinę dalį duodama pirmoji užduotis – kol degs laužas, reikės sukurti mįslę. Praktinė dalis atliekama kalvėje, pasiskirsčius į 4-5 komandas: susipažįstama su beržo tošimi, pademonstruojama, kaip ji paruošiama, paskui prikemšama metalinė dėžutė tošies, užvožiama ant nedegaus, skylėto stalviršio, užsandarinama moliu ir apkraunama malkomis. Po stalviršiumi padedamas indas degutui surinkti. Uždegamas laužas ir kūrenama apie 20-30 min. Tuo pat metu komandos kuria mįslę. Sudegus malkoms, palaukiama, kol atvės dėžutė – kol ji vėsta, vyksta sugalvotų mįslių spėjimas. Dėžutė nukeliama parodyti kas liko iš tošies, iš po stalviršio ištraukiamas indas su degutu. Jis supilamas į sandariai užsukamą mažesnį indelį – tai suvenyras, kurį norintys parsiveš iš edukacijos. Paslauga vykdoma muziejaus sezono metu, t.y. nuo gegužės 1 d. iki spalio 1 d.


Parodų salėje edukacinio užsiėmimo dalyvius kviesime atkreipti dėmesį, kurios spalvos vienos su kitomis gražiai „draugauja“ ir dera tarpusavyje, o kurios kontrastuoja. Gilinsimės, kaip spalvas ir atspalvius savo kūriniuose naudoja dailininkai, kokias emocijas jomis galime perteikti. Žinias praktinėje dalyje moksleiviai pritaikys susipažinę su populiaria tekstilės technika – veltiniu. Vilną dažai nudažo itin ryškiai. Tad derindami ryškiaspalvius vilnos pluoštus moksleiviai kurs savo spalvų kompozicijas. Veltinio technika smagi dar ir tuo, kad ja sukurti darbai gali būti puiki dovana arba graži šventinė dekoracija. Sausuoju vėlimo adata būdu velsime kalėdinę arba velykinę dekoraciją (eglutės burbulą, paukštelį, margutį).


Edukacija „Paukštis ar ne paukštis?“ (Lietuvos zoologijos sode)

Kas išskiria paukščius iš kitų gyvūnų, kokios savybės yra būdingos tik jiems? Skraidymas? Ar tikrai tik paukščiai skraido ir ar visi paukščiai skraido (tai mes patikrinsime per mini žaidimą). Truputi reikės ir pajudėti, įsijausti į tam tikrų paukščių vaidmenį. Plunksnos? Plunksnų įvairovė, jų skirtingos paskirtys, pažinimas liečiant ir stebint. Kiaušiniai? Ar tik paukščiai juos deda? Čiulbėjimas? Ar tikrai visi paukščiai visada melodingai čiulba? Ką tam tikri paukščių garsai mums primena? Žaisime žaidimą bandydami identifikuoti tai, ką girdime. Edukacija užbaigiama aptariant apie tai kaip svarbu išsaugoti paukščius ir ką mes galime dėl jų padaryti.


LIETUVA - mano namai! Odinio raktų pakabuko gamyba!

Tuk tuk! Tai - dažnai girdimas garsas odininko dirbtuvėje. Kalam, plakam kaip širdelė..  O mūsų širdelėse visada gyvena meilė savo šaliai. Taigi, ar norėtumėte pasigaminti odininį savo raktų pakabuką namuką, kuriame gyventų meilė ne tik savo artimiesiems, bet ir savo šaliai? O gal norite pabandyti iškalti žodžius odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet kviečiame į Druskininkus, į amatų centro „Menų kalvė“ odininko dirbtuves. Čia ne tik susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, piešti ant odos, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos raktų pakabuku kišenėjė! Laukiame Jūsų ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!

PASLAUGOS TIKSLAS. Išbandyti save odos gaminių kūrėjo vaidmenyje, išmokti komunikuoti vaizdu. Ugdyti tautiškumą.  Uždaviniai. Susipažinti su dalimi Lietuvos papročių, kultūrinių aplinkų, suvokti odininkų gaminamų kūrinių įvairovę. Susipažinti su odų rūšimis bei odininko darbo įrankiais, praplečiant požiūrį apie kultūrinės raiškos būdus. Išbandyti save kaip kūrėją, vertintoją, atskleisti mokinio vidinį pasaulį, pasigaminant rankų darbo raktų pakabuką su Lietuvos simbolika. Patobulinti socialinius įgūdžius bendraujant su kitais edukacijos dalyviais bei vedėju.

PASLAUGOS POVEIKIS.Per pasigamintą gaminį atskleista saviraiška, vidinis pasaulis.Tikėtina, pagerės socialiniai įgūdžiai, nes edukacijų metu bus skatinama bendradarbiauti, klausti ir reflektuoti. Po veiklos tikėtinos teigiamos emocijos leis išmokti mokytis ne tik nuobodžiuoju būdu, bet ir per mokymąsi žaidimo forma per vaizdinius. Po edukacijos dalyvis bus išbandęs save kaip kūrėją, o kaip vartotojas galės vertinti savo ir kitų kūrybinius darbus.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Užsiėmimas vyksta muziejaus salėje, kur skirtingų klasių moksleiviai supažindinami su kino profesijomis.Vėliau trumpai pristatoma režisieriaus Arūno Žebriūno kūryba bei jo filmas „Gražuolė“, kurio fragmentą moksleiviai mėgina patys suvaidinti. Kiekvienas dalyvis turi pareigas ir užduotis: kas vadovauja visam filmavimui – paskirtas režisieriumi, kas filmuoja, kas vaidina, kas parenka rekvizitą, kas tvarko apšvietimą, kas laiko pliauškę ir t.t. Viskas vyksta kaip tikrame filmavime. Filmavimo procesą galima stebėti dideliame ekrane. Po filmavimo visi pasižiūrime nufilmuotą medžiagą, aptariame, kaip sekėsi dirbti, įvardiname, kas pavyko, o ką buvo galima atlikti kitaip.


Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Edukacijos „Akmenų sriuba“ dalyviai turės ypatingą progą dalyvauti kuriant unikalią muzikinę liaudies pasaką. Edukacijos metu, naudojant pasakojimo, muzikos ir ritmo elementus bus netradiciškai pristatomas lietuvių liaudies muzikinis paveldas, lavinamųjų pratimų ir ugdomųjų žaidimų pagalba bus mokomasi saviugdos, savianalizės bei identifikuoti emocijas.


INTEGRUOTA PASAULIO PAŽINIMO, LITERATŪROS IR DAILĖS PAMOKA. Kelionė per metų laikus

Edukacijoje „Kelionė per metų laikus“ mokiniai susipažins su modernaus meno muziejumi ir jame eksponuojamais meno kūriniais bei MO kolekcijos darbais. Atviros, laisvos ir pagarbios diskusijos fone grupėje ir grupinių užduočių metu tyrinėsime metų laikų RUDENS, ŽIEMOS, PAVASARIO ir VASAROS raišką meno kūriniuose. Įvardins reikšmingus ,jiems patrauklius metų laikų požymius, juos lygins su dailininkų pasirinkta menine ekspresija bei vartodami paprastas dailės sąvokas aptars menininkų kūrybinius sumanymus. Interpretuos gautą informaciją, darys išvadas ir pateiks klasės draugams savo vertinimus Mokiniai galės patyrinėti savo santykį su meno kūriniais, įtvirtinti ir apmąstyti lietuvių kalbos, gamtos pažinimo ugdymo programose įgytas žinias su meno kūriniuose vaizduojamu natūraliu pasauliu, panašumus ir skirtumus, stiprins savęs pažinimą ir kalbos raišką. Ugdys estetinį vystymąsi ir kryptingą kūrybiškumo išraišką.


Edukacijos metu: bus pristatomi žydų religinės praktikos ritualai, kasdiena, gyvenamoji erdvė. Taip pat aptartas pasiruošimas Šabui: kaip šiai dienai kaupiamasi ir kaip tvarkomasi rengiantis sutikti Šabo pradžią griežtai nustatytu laiku. Pažinsime tradiciją, atėjusią dar iš Senojo Testamento, skelbiančio, kad Aukščiausiasis pasaulį sukūrė per šešias dienas, o septintąją ilsėjosi ir pasiaiškinsime ar tiesa, kad darbo nutraukimas - tai visiškai nieko neveikimas. Pasitelkę kūrybiškumą diskutuosime kokius darbus žydai privalo atlikti ir kuriuos vis tik vengti dirbti šią dieną. Šis edukacinis užsiėmimas ugdys sąmoningumą priimant kitokią kultūrinę tradiciją; paslauga skatins pagarbą žydų bendruomenės tradicijų atžvilgiu, kels klausimą apie teisę išpažinti ir laisvai pareikšti savo religinius įsitikinimus. Paslaugos gavėjai plės tolerancijos ir empatijos aspektus šiuolaikinės visuomenės kontekste.


Paslaugos tikslas – supažindinti 1-7 kl. mokinius su labai ryškiu ir savitu lietuvių mitologinių sakmių personažu – laume bei įvairiais jos vaizdinio aspektais. Uždaviniai:  1. Kūrybinių užduočių pagalba išanalizuoti mitologinių sakmių personažą - laumę, jos atliekamus darbus, funkcijas, išvaizdos savybes; 2. Parodyti skirtingas vilnos rūšis, susipažinti  su vilnos apdirbimo procesu, pademonstruoti verpimą; 3. Pasigaminti vilnonį aksesuarą; 4. Aptarti laumės vaizdinio prasmes lietuvių mitiniame pasaulėvaizdyje (taikomas tik 5-7 kl.).
Užsiėmimas vyksta užsakovo patalpose. Edukatorius atsiveža visas edukacijai reikalingas priemone: verpimo ratelį, verpstukus, įvairius vilnos pluoštus, įvairias kūrybinėms užduotims reikalingas priemones.
Edukacijos metu išbandomi ir klausytojo, žiūrovo (klausomasi edukatoriaus pasakojimo, stebimas verpimo procesas), ir kūrėjo, atlikėjo (kuriamas suvenyras iš vilnos, dalyvaujama kūrybinėse užduotyse) vaidmenys, skirtingos dalyvavimo edukacijoje raiškos ir komunikavimo su edukatoriumi formos. Paslaugos įgyvendinimo metu lavinama mokinių vaizduotė ir estetinis suvokimas, įgytos teorinės žinios  bandomos panaudoti praktiškai – sukuriant suvenyrą iš vilnos pluošto. Puoselėjamas vidinis edukacijos dalyvio pasaulis – raginama pasikliauti savo fantazija, pojūčiais, išlaisvinti vidinį menininką.  Kūrybinėje edukacijos dalyje  1-4 klasių mokiniai iš paruoštų (jau suveltų) vilnos detalių gamina pakabuką-laumiuką, 5-7 kl. mokiniai mokomi sausuoju būdu velti vilną, pagaminti įvairių formų veltos vilnos detalių, o galiausiai iš jų pasigaminti pasirinktą aksesuarą ir jį dekoruoti.
Edukaciją veda etnologijos mokslų daktarė, mitologijos tyrinėtoja, mokslinių straipsnių autorė Ingrida Stundžė.


Susipažinę su fotografijos istorija XIX a. pab. - XX a. pr. fotostudijoje, moksleiviai kviečiami giliau pažvelgti į vieną seniausių fotografijos žanrų – portretą, kuris šiandien, išmaniųjų technologijų amžiuje, virto masiniu reiškiniu. Fotografija – viena svarbiausių reprezentacinių priemonių, kuri dažnai pasiekia auditoriją pirmiau, nei žmogiškasis kontaktas ir yra neatskiriama jaunimo gyvenimo dalis. Dėka mobiliųjų telefonų fotografavimas tapo kasdieniu, nesąmoningu ir specifinių žinių nereikalaujančių veiksmu. Edukacinėje programoje mokiniai skatinami sustoti ir pažinti portretinės fotografijos nepaprastą procesą, kuris reikalauja techninių žinių, kūrybiškumo ir nėra toks greitas, kaip asmenukės („selfie“) padarymas. Mokiniai profesionalioje fotostudijoje supažindinami su studijos įranga ir technika – fotoaparatais, šviesų įranga, fotografavimo pagrindais ir portretinės fotografijos specifika. Dalyviai mokosi parinkti apšvietimą, posūkį, kompoziciją, išbando klasikinę portretų apšvietimo schemą, kuri buvo paveldėta iš tapytojų ir vėliau adaptuota fotografijai. Darbo fotostudijoje metu mokiniai patiria, kaip gimsta profesionali portretinė fotografija, tapdami fotografo asistentais ir modeliais. Tokia patirtis ugdo jaunuolių sąmoningumą, kritinį mąstymą, kūrybiškumą, leidžia atrasti fotografiją, kaip kompleksinį procesą, apjungiantį meno ir mokslo disciplinas. Edukacijos metu bus ugdomos vyresnių kasių moksleiviams aktualios kompetencijos.


Ši, mokykloje vykstanti, kino edukacijos programa- tai 1-12 kl. moksleiviams skirtos įkvepiančios, praturtinančios filmų peržiūros su aptarimais ir diskusijomsi po filmų, kurias veda žinomi kino režisieriai ir edukatoriai Andrius Bleževičius, Marat Sargsyan ir kiti. Turėdami daugiau nei 15 m. patirtį kino edukacijos srityje, mokykloms siūlome rinktis filmus iš kino edukacijai pritaikytos Lietuvos ir užsienio kūrėjų filmų programos, kuri yra nuolat atnaujinama, papildoma naujais filmais. Filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios ir įdomios temos apie draugystę, meilę, santykius, pritapimą ir išskirtinumą, šeimą, savo tapatybės paieškas ir pasirinkimus, ir t.t. Mokiniai susipažįsta su įvairiomis kultūrinėmis, istorinėmis, socialinėmis patirtimis, mokosi jas suprasti, analizuoti ir vertinti. Filmų programa yra suskirstyta pagal amžiaus grupes. Ją galima rasti internetinėje svetainėje www.cuma.lt, pasirinkus skiltį Kultūros pasas. Filmų aprašus lydi siūlomos temos diskusijoms po filmo. Išsirinkti aktualią temą atitinkantį filmą padės jo aprašymas, informacija apie filmo turinį, kokiai amžiaus grupei jis skirtas, trukmė ir pritaikymas mokomiesiems dalykams. Šios programos edukacinių užsiėmimų tikslas – pasitelkiant kiną kaip priemonę, ugdyti moksleivių kultūrinį sąmoningumą, vertybių sistemą, kritinį mąstymą, plėsti jų akiratį, skatinti kūrybiškumą, vystyti bendrąsias kompetencijas. Gilesniam filmo suvokimui, iš kart po peržiūrų mokiniai gali dalyvauti moderuojamose diskusijose ir aptarimuose, kuriuos veda pripažinti kino profesionalai. Jų metu mokiniai turi galimybę įsigilinti į matytą filmą, mokytis jį analizuoti, interpretuoti, gilintis į kino kalbos subtilybes. Ugdomi mokinių gebėjimai atskirti faktus ir nuomones, analizuoti bei interpretuoti problemas ir dviprasmybes, kritiškai kvestionuoti socialinius reiškinius ir jų prielaidas, vertinti kitokį požiūrį ir matymą.


Interaktyvi edukacija „Problema – (ne)bėda“

Tarpinė stotelė tarp paauglystės ir jau savarankiško gyvenimo – vienas sunkiausių periodų tiek patiems moksleiviams, tiek jų pedagogams. Teatras pasitelkia interaktyvaus teatro metodus tam, kad moksleiviai aktyviai dalyvaudami veiksme, susipažintų su pasaulyje žymia Augusto Boalio „engiamųjų“ teatro metodika, padėsiančia vyksmo dalyviams spręsti jiems aktualias problemas, patirti viešo pasirodymo teikiamas galimybes ir atsakomybę prieš auditoriją, pasitikrinti savo drąsos, savikritiškumo, galimybes, ambicijų pagrįstumą, savivert, reflektuoti savo asmeninius bruožus, simuliuojamoje situacijoje bei įvertinti juos bendrame kontekste. Edukacijoje naudojamas Augusto Boalio „forumo teatro“ metodas, kurį edukacinio projekto režisierius Vytautas Gasiliūnas išvystė dirbdamas su jaunimu mokyklose ir seminaruose, suteikia šansą moksleiviams suvokti, jog jie gali būti situacijos valdovai bei priimti sprendimus, padėsiančius susitvarkyti su iškilusiomis problemomis. Ši metodika leidžia žiūrovui būti ne tik pasyviu stebėtoju, bet spektaklio kūrėju, lygiavertiškai su aktoriais įsitraukiančiu į diskusijas, vaidybines situacijas vienaip ar kitaip keičiančias tolimesnę vyksmo eigą. Profesionalių aktorių simuliuojamos situacijos padės žiūrovams suprasti, jog jie patys gali spręsti juos supančias problemas bei skatins nelikti abejingais gyvenimo žiūrovais. Interaktyvus situacijų simuliavimas padės moksleiviams įgyti ne teorinių, bet praktinių žinių. Spektaklio metu analizuojamos opiausios nūdienos problemos (jaunimo emigracija, psichologinis ir/ar fizinis smurtas, socialinė nelygybė, rasizmas ir kt.).


Edukacinė ekskursija „Viduramžių Kauno pirklio istorijos“

Kaunas – vienintelis Hanza miestas Lietuvoje. Viduramžiais čia virė prekyba, plušo amatininkai. Kokios prekės buvo gaminamos ir parduodamos? Kam viduramžiais buvo reikalingos vaško lydymo krosnys? Ar turi Kaunas valdovų rūmus? Atsakymus į šiuos klausimus išgirsite ekskursijos „Viduramžių Kauno pirklio istorijos“ metu. Pagrindinis edukacinės ekskursijos tikslas – interaktyviais metodais supažindinti moksleivius su Kauno įsikūrimu ir jo istorija viduramžiais. Edukacinės ekskursijos uždaviniai: pateikti įdomių faktų apie Kauno miesto susikūrimą; sudominti mokinius gotikinės architektūros elementais; perteikti viduramžių Kauno miestiečių kasdieninio gyvenimo ypatumus; pasitelkiant mokinių pastabumą, įtraukti juos į miesto ir istorijos tyrinėjimą bei ieškoti teisingų atsakymų į pateikiamus klausimus. Ekskursijose naudojami metodai: gyvas pasakojimas istorinėje aplinkoje (Kauno senamiestyje), papildomas temine vizualine medžiaga (architektūros pavyzdžiai, archyvinės nuotraukos), garsiniais elementais (išgirstama viduramžiais grota muzika) ir interaktyviomis užduotimis, klausimų atsakymų žaidimais, žemėlapio pažinimu. Siekiama, jog po ekskursijos mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie Kauno miesto įsikūrimą ir jo istoriją viduramžiais, gebėtų atpažinti įvairius istorijos ir kultūros elementus, suvoktų išlikusias vertybes, būtų motyvuoti toliau tyrinėti tiek Kauno, tiek savo gyvenamosios vietovės aplinką.


Klounados ir fizinio teatro spektaklis ,,Pasišiukšlinę"

Kaip ir kodėl šiukšliname? Kas šioje temoje mus verčia jaustis nejaukiai? Kas sukelią baimę, siaubą ir kaltę? O kas skatina imtis veiksmų?

Skirtingus teatro žanrus – klounadą, fizinį, dramos teatrą – jungiantis spektaklis „Pasišiukšlinę“ universalia teatro kalba atveria globalios klimato krizės temą. 12 – 17 metų jaunimui kurtame spektaklyje skamba lietuvių klimatosaugininkės Dr. Gintarės Klimienės pranešimas. Į klimato kaitą žvelgiama kaip į socialinę dramą, kurią žmonija pajėgi išspręsti. Žiūrovai dalyvauja sprendimo procese.

Klimato krizė patiriama ir iš asmeninės, „pasišiukšlinusių“, ne itin atsakingų vartotojų, daug metų bandančių neigti, slėpti, ignoruoti perspektyvos. Saviironija atskleidžia komiškus, absurdiškus mūsų elgesio modelius susidūrus su atsakomybės ir įsitraukimo reikalaujančia problema.

Spektaklio kostiumai ir scenografija sukurti iš antrinių perdirbtų medžiagų. Į naujas formas sulydytas plastikas tampa išskirtiniu meniniu objektu. Iš ledo pagamintos ledynų figūros tirpsta ir nyksta viso vyksmo metu.

Spektaklio autorės, aktorės – Kristina Mauruševičiūtė, Vilma Raubaitė, Indrė Lencevičiūtė                                                                   Režisierius konsultantas – Franck Dinet                                                                                Scenografė – Medilė Šiaulytytė
Kompozitorius – Jokūbas Tulaba                                                                                Šviesų dailininkas – Ignas Lungevičius
Mokslinio pranešimo autorė –  Gintarė Klimienė

Spektaklio sukūrimą finansavo Lietuvos kultūros taryba, Vilniaus miesto savivaldybė.
Spektaklio partneriai – Vilniaus mokytojų namai, „Associazione Culturale La Terra Galleggiante“
(Italija), „Teatre Le Samovar“ (Prancūzija).


Spektaklio vaikams „Kas širdutėje gyvena“ tikslas – per lėlių teatro raiškos formą (šešėlių teatrą) supažindinti mokyklinio amžiaus žiūrovą su lietuvių autoriaus kūrinių interpretacijomis, atskleisti jų turtingumą, įvairialypiškumą ir skatinti domėjimąsi. Spektaklyje aktoriai seka eiliuotas pasakas-istorijas ir jas improvizuoja, įpindami į jas muzikines improvizacijas. Pasitelkiant žaismingas ir autoriaus kūrybą aktualizuojančias teatrinės raiškos priemones, per interaktyvų bendravimą su žiūrovais vaikai skatinami aktyviai įsitraukti į spektaklį.


Sapnų gaudyklė – tai magiškas Šiaurės Amerikos indėnų talismanas, galintis apsaugoti žmogų nuo košmarų ir nemigos ir pritraukti gerus sapnus. Dažniausiai sapnų gaudyklė gaminama iš gluosnio šakos žiedo, kurio viduje – supintas tinklas, o išorėje kabo plunksnos. Toks talismanas kabinamas miegančiajam virš galvos. Nakties oras prisodrintas sapnų. Naktį sapnų gaudyklė ima gaudyti ore plaukiančius sapnus. Geri sapnai žino kelią ir per voratinklio gijas ir skylutes prasiskverbia ir patenka ant sapnuojančiojo taip minkštai ir lengvai, kad žmogus dažnai nė nesusivokia užsnūdęs. Blogieji sapnai tokio gebėjimo rasti kelią neturi, įsipainioja voratinklyje, o vėliau ištirpsta ryto saulės spinduliuose arba prasmenga į žemę pro plunksnas, taip ir nepalietę miegančio žmogaus. Sakoma, kad taip pagautas ir sunaikintas sapnas negali daugiau aplankyti žmonių, nes neskraido ore. Manoma, kad geras sapnas pro tinkle esantį rutuliuką arba akmenuką patenka į protą miegančiojo, gulinčio po sapnų gaudykle. Aplankę žmogų geri sapnai per gaudyklę gali grįžti atgal į nakties orą ir keliauti pas kitus arba periodiškai pasikartoti. Tradicinės sapnų gaudyklės voratinklis rišamas aštuoniais mazgais, kurie simbolizuoja aštuonias voro kojas. Voras simbolizuoja moteriškąją kuriamąja energiją, išmintį ir mokslą. Iki šių dienų tinklas yra svarbi sapnų gaudyklių dalis. Jį gausiai puošdavo dekoratyviais akmenėliais, pelėdų plunksnomis ir karoliukais. Šiaurės Amerikos genčių indenės sapnų gaudykles vaikams gamindavo iš gyvulių sausgyslių. Išdžiūvusios sausgyslės sutrūkinėdavo, ir sapnų gaudyklės nukrisdavo ant žemės. Tai simbolizuodavo perėjimą iš vaikystės į pilnametystę.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija Rasų kapinės - „Vilniaus nekropolis“

Edukacinė programa vyks seniausiose ir gražiausiose Rasų kapinėse, įsikūrusiose Ribiškių kalvyno terasose. Šį respublikinės reikšmės paminklą verta patyrinėti keliais aspektais. Edukacinės programos tikslas supažindinti dalyvius su Rasų kapinių senąja dalimi ir jos topografija: kapinėse galima išskirti atskirus kvartalus ir alėjas, turinčias skirtingus pavadinimus: Literatų kalnelis, Profesorių alėja, Angelų kalnelis. Aplankyti čia palaidotų žymių lietuvių kapus, susipažinti su profesorių, visuomeninių veikėjų, dailininkų, muzikantų ir sukilimo vadų gyvenimais ir nuveiktais darbais. Gyvai tyrinėjant Rasų kapinių aplinką, gilinti moksleivių žinias antkapinių paminklų stilių įvairovėje: koplyčios, kolumbariumai, sarkofagai, obeliskai, angelų skulptūros. Gebėti juose rasti paslėptas menines detales ir senuosius įrašus. Šios programos metu moksleiviai įtraukiami į mokymosi procesą, supažindinami su Lietuvos istorinėmis asmenybėmis, kapinių architektūriniu paveldu, tai padės mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir bendrąsias kompetencijas bei ugdyti pilietinį ir kultūrinį – istorinį sąmoningumą. Istorinis pasakojimas papildytas vizualine medžiaga - senovinėmis nuotraukomis, citatomis, muzikiniais intarpais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Pažintinė edukacija Burbiškio dvaro istorijos muziejuje kvies užsiėmimo dalyvius pažinti kultūros paveldą. Edukacinis užsiėmimas vyks Burbiškio dvaro istorijos muziejuje – išskirtiniame kultūros paveldo objekte, unikalioje dvarų kultūrą atspindinčioje vietoje. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviams bus pristatytos muziejaus vidaus ir lauko ekspozicijos. Dvarą puošia 28 ha ploto peizažinis parkas. Jį raižo tvenkinių ir kanalų sistema su daugybe salų, pusiasalių, sąsiaurių, sujungtų gausybe tiltų ir tiltelių. Dvaro parko takai, keliukai ir alėjos kviečia ilgam romantiškam pasivaikščiojimui. Parkas bei dvaro pastatų ansamblis pasižymi ypatinga kūrybiška nuotaika bei atspindi dvaro kūrėjų pasaulėjautą. Burbiškio dvaro ekspozicijose siekiama atkurti kuo tikslesnį praeities vaizdą, XIX a. pab. – XX a. I pusės dvaro atmosferą. Tai ekspozicija po atviru dangumi, leidžianti pažinti ne tik architektūrinį, kraštovaizdžio palikimą, bet ir dvarų kultūros tradicijas. Dvaro-muziejaus pastatuose įrengtos dvaro kultūros istoriją atspindinčios muziejaus ekspozicijos: atkuriami XIX a. pab. – XX a. I pusės rūmų interjerai, karietinėje įrengta dvaro kinkomojo transporto, o svirne – žemės ūkio technikos ekspozicijos. Autentiška aplinka padės užsiėmimo dalyviams geriau pažinti  dvarų istoriją ir kultūrą, skatins apmąstyti kultūros paveldo išsaugojimo svarbą ir reikšmę šiandieniniame kontekste.


45 min. trukmės interaktyvus iliuzijų šou su Jurijumi Majausku Jūsų mokykloje. Pasirodymo salėje bus sukurta mistiška nuotaika, į kurią atvykę moksleiviai pasiners į magišką iliuzijų pasaulį. Pasirodymo metu bus naudojama išskirtinė scenografija unikaliems triukams atlikti, skambės atmosferą kurianti muzika, kruopščiai apgalvoti vizualinio meno sprendimai, apšvietimas, specialieji efektai. Šis iliuzijų šou apjungia klasikinį iliuzijų žanrą, šiuolaikines technologijas bei komediją. Visas šou perteikiamas per vaidybą bei aktyvią komunikaciją su moksleiviais. Pažadame Įtaigų ir įtraukiantį iliuzijų šou, kurio metu neįmanoma tampa įmanoma. Pasirodymo metu atliekamos stulbinančios iliuzijos lavins moksleivių vaizduotę ir kūrybiškumą, bei smalsumą keliant klausimus ir ieškant atsakymų. Pasirodymo pabaigoje moksleiviai turės išskirtinę galimybę dalyvauti praktinėse kūrybinėse dirbtuvėse, kurių metu bus atskleisti iliuzijų meno dėsniai ir kelių triukų paslaptys.


Kviečiame moksleivius atvykti į Kurtuvėnų dvaro sodyboje įsikūrusį lankytojų centrą, kuriame prasidės nauja ir įdomi pažintis su Kurtuvėnų kultūros, gamtos paveldu, žmogaus ir gamtos galia sukurtu kraštovaizdžiu. O kad ši edukacija būtų dar įsimintinesnė – jos metu ne tik pasakosime istorijas, legendas, tačiau ir bandysime išspręsti kryžiažodį! Lankytojų centro ekspozicijoje „Kraštovaizdžio įvairovė“ rasite mįsles, užuominas, užduotis bei jų atsakymus – viską, ko mums prireiks sprendžiant galvosūkį ir atrandant milžinų paslaptis! Edukacijos metu susipažinsime su kultūros paveldu, gamta, bei juos apjungiančia dalimi – žmogumi ir jo veikla. Sužinosime ne tik ką slepia milžinai, bet ir įsijausime į jų veiklą – formuosime žemę, ją keisime, supsimės ant milžino ašarų, bei bandysime palikti savo milžinišką antspaudą. Na, o visas užduotis įveikus, sudėliojus kryžiažodį keliausime į autentišką Kurtuvėnų dvaro svirną kur lauks smagus ir įtraukiantis grindų žaidimas "Pažinkime Kurtuvėnų regioninį parką". Žaidimo principas - kaip kitų stalo žaidimų, kuomet metamas kauliukas ir lentoje į priekį paeinama per tiek langelių, kiek iškrito taškų. Pakeliui komandų lauks įvairūs klausimai, apie Kurtuvėnų regioninį parką, bei įdomios užduotys. Įveikus visas užduotis mūsu lauks milžino staigmena!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kūrybinės dirbtuvės „JUDĖK IR (NE)MĄSTYK“

Jaunų žmonių, ypač tų, kurių asmenybės dar tik formuojasi, kūrybiškumą dažniausiai varžo baimė klysti, kitų nuomonė, kompleksai dėl tam tikrų savo trūkumų. Todėl šiose dirbtuvėse bus sukurta nauja, kūrybai ir laisvei skirta erdvė, kurioje dalyviai, atlikdami teatro profesionalų naudojamus judesio pratimus, išmoks: • pažinti savo privalumus ir trūkumus; • atrasti individualią raišką;• sustiprinti pasitikėjimą savimi • išlaisvinti kūrybiškumą; • susikoncentruoti; • tobulinti analitinius gebėjimus ir savirefleksiją. Šie gebėjimai ypač svarbūs ugdant savimi pasitikinčią ir kūrybingą asmenybę, gebančią save analizuoti ir tobulinti bei siekti užsibrėžtų tikslų ir svajonių. Kūrybines dirbtuves ves Alytaus miesto teatro aktoriai Povilas Adomaitis ir Tomas Kunčinas, kurių išskirtinė domėjimosi sritis – scenos judesys. Povilas profesines žinias nuolat gilina scenos judesio ir psichofizikos srities seminaruose ir dirbtuvėse, turi scenos judesio dėstymo patirties, o nuo 2019 m. rengia kūrybinės laisvės laboratorijas suaugusiesiems, vaikams ir paaugliams visoje Lietuvoje. Tomas – nuo 2001 m. Alytaus teatre kuriantis vaidmenis spektakliuose, roko operose, judesio spektakliuose ir dalyvaujantis gausybėje kitų renginių. Unikali judesio plastika, energija, profesionalumas ir išvermė – stipriosios Tomo savybės, leidžiančios sukurti išskirtinius vaidmenis, kuriuose vyrauja proto ir kūno dermė.


Visais laikais dinozaurai domino žmones: nuo senovės graikų supratimo, kad kažkada žemėje karaliavo šie milžinai, iki šių laikų mokslo siekių prikelti šiuos gyvūnus. Edukacinėje programoje sužinosime apie dinozaurų gyvenimo būdą, jų elgesį, tarpusavio komunikaciją. Skatinsime saugoti gamtą, kad  žmonijos neištiktų dinozaurų likimas.


Autentiškoje XX a. pr. aukštaičių sodybos aplinkoje mokiniai išsiaiškina, kas yra promočiutė ir kiek jai gali būti metų. Taip lengviau suvokiamas laikas, į kurį nukelia muziejaus ekspozicija. Susipažįstama su aukštaitiško namo pavadinimu ir patalpų išdėstymu, išsiaiškinama akmens prie įėjimo paskirtis. Stebint eksterjerą ir interjerą, lyginama su dabartimi ir atrandami panašumai, skirtumai bei pokyčiai. Sužinoma, kaip seniau buvo elgiamasi nuėjus į svečius, menamos mįslės ir bandoma jas sukurti. Išsiaiškinus patarlės apie verkiančią duonelę prasmę, vaikams siūloma tyliai pamąstyti ir įvertinti, ką šioji darytų, jų valgoma. Dalyviai kviečiami nudirbti kai kuriuos darbelius, pvz. gliaudant pupas ne tik susipažįstama su retam matyta daržove ir darbu, kurį turėjo atlikti senovėje dalyvių bendraamžiai, bet ir lavinama smulkioji motorika bei atidumas. Kad visados galėtum valgyti duoną su sviestu, reikėjo nemažai pasidarbuoti. Todėl, supažindinus su sviestamuše, verpimo rateliu, naščiais ir mogliais, kviečiama dar patalkininkauti. Mokiniai padalinami į komandas ir išbando visus įrankius. Ugdomi darbo komandoje įgūdžiai, pagarba kitam. Naudojantis sviestamuše ir rateliu ugdomas ritmo pajautimas, o naščiai padeda taisyklingai laikysenai. Kviečiama į pabaigtuvių šventę seklyčioje, kurios metu pritaikomos anuomet galiojusios svečių elgesio taisyklės. Vaišinamasi juoda duona su medumi ir sviestu, žaidžiami tradiciniai vaikų žaidimai.


"Eglė žalčių karalienė". Spektaklio repeticija.

Moksleiviai susipažins su muziejaus ekspozicijomis, S. Nėries jausmų tragizmu, gyvenimo aistra ir lemtimi bei lyrika, išgirs
intriguojančių detalių. Edukatorius papasakos, kokiomis aplinkybėmis poetė sueiliavo poemą „Eglė žalčių karalienė“, kada ji
buvo išleista, išgirs apie teatro specifiką. Dalyviai susipažins su būsimo spektaklio eiga, pasiskirstys vaidmenimis, gaus
originalius teatro dailininkų sukurtus drabužius, kuriais pasipuošę įsikūnys į savo vaidmenį ir gavę tektus bandys suvaidinti
savo personažą. Užsiėmimo pabaigoje - spektaklio aptarimas.


Tikslas: inovatyviomis meninėmis formomis skatinti gilesnį etninės lietuvių kultūros pažinimą jaunimo tarpe.
Uždaviniai:
•	Supažindinti su tradiciniais lietuvių ir baltų simboliais bei jų reikšmėmis bei sutartinių samprata ir simboliškumu;
•	Skatinti atpažinti, suvokti ir vertinti lietuvių etninės kultūros menines apraiškas modernaus meno kontekste;
•	Skatinti taikyti etninės kultūros simbolius kūryboje ir saviraiškoje.

„Skambantys raštai“ – konceptuali erdvė, kurioje kuriamas ryšys tarp tradicijų ir šiuolaikiškumo, siekiant vykdyti etninės kultūros sklaidą. Edukacijos metu pristatoma 11 min. originaliai sukurta audovizualinė instaliacija, kurioje, skambant lietuvių liaudies sutartinėms, jas papildančiai elektroninei muzikai, ant baltų, lininių drobių yra projektuojama grafinė animacija, sukurta remiantis baltiška simbolika lietuvių liaudies mene. Intaliacijos turinys, vaizduojantis keturis metų laikus, lietuviški, baltiški simboliai, raštai bei jų raiška, edukacijos metu yra analizuojami ir interpretuojami, tokiu būdu skatinant ir kritinį bei kūrybinį mąstymą.

Praktinėje dalyje dalyviams suteikiama galimybė patiems priimti sprendimą pasirenkant vieną iš užduočių.
•	Protų mūšis, kurio metu yra pateikiami klausimai, susiję su instaliacijos „Skambantys raštai“ vaizdine ir garsine medžiaga. Siekiama išsiaiškinti, kaip mokiniai įsisavino informaciją.
•	Improvizacija. Dalyviams susiskirsčius į grupeles, skiriama užduotis sukurti instaliaciją papildančius 3-5 minučių etiudus. Galima remtis teatro, literatūros, šokio, muzikos ir kitomis disciplinomis. Peržiūrėję vieni kitų etiudus, dalyviai diskutuoja, ką siekta parodyti, ar gerai suprato vieni kitus, ką jautė.

Edukacinį užsiėmimą veda:
Instaliacijos „Skambantys raštai“ idėjos autorė, grafinės animacijos kūrėja, profesionali grafikos dizainerė, iliustratorė Aurėja Jucevičiūtė bei instaliacijos tekstilinės dalies kūrėja, profesionali tekstilės menininkė  Agnietė Janušaitė-Vitkūnienė.


Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Ar robotai gali šokti lietuvių liaudies šokius? Visa tai sužinosite edukacijos metu. Pasidalinę į komandas ir pasitelkę „Kahoot“ viktorinas, vaikai pasikartos, ką žino apie bites, prisimins lietuvių liaudies šokius. Susipažinę su edukaciniais robotais - bitutėmis „Bee-bot“, mokysis ankstyvojo programavimo, sukurs robotukų šokį „Bitute, pilkoji“.


Kūrybinės gaminio-žaidimo dirbtuvės, tai - įdomi patirtis, kūrybiškas atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Kryžiukai-nuliukai". Jo metu pristatomas žaidimas, jo taisyklės ir suteikiama galimybė patiems išbandyti praktiškai, t. y. kiekvienam susikurti savo žaidimą. Pamokoje piešiama, liejami dažai, dekoruojamas medžiaginis maišelis, piešiame žaidimo "lenta", sukuriamos medinės savito dizaino "figūrėlės". Gal Jūsų kryžiukai-nuliukai taps augalu ar gyvūnu? Ženklu? O gal dar kuo? Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą kelioninį žaidimą, kuris džiugins ne vienerius metus, bus lengvai transportuojamas, detalės nepasimes ir primins gerą laiką su klasiokais. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Neturint jokių dizaino ar tapybos pagrindų, galima sukurti labai gražų žaidimą.


Klasika skamba kitaip (Ta Ta Ta Taaam...)

Panevėžio rajono Šilagalio kultūros centras

Tai kultūros ir meno renginys, papildytas kultūrine edukacija. Užsiėmimo trukmė 45 minutės. Veiklos tikslas – vaikus
supažindinti su muzikos klasikais, variniais pučiamaisiais instrumentais ir jų muzika. Koncertas vyks žaidimo forma.
Programoje Šilagalio kultūros centro orkestras "Sklepučini" Atliks šių kompozitorių kūrinių šiuolaikines interpretacijas:
W.A.Mozart koncertas pianinui Nr. 21 (ar. S.Cortland); J.S.Bach Siuita Nr. 3 (ar.F.Bernaerts); L.van Beetchoven Temos iš
Simfonijos Nr. 5 (ar. R.Newman); J.S.Bach Toccata in D minor (ar.J. van Kraeydonck) ir kt. Koncerto metu bus
demonstruojama vaizdinė medžiaga tiek apie instrumentus, tiek apie kompozitorius. Programos dalyviai bus skatinami
diskutuoti, gyvai reaguoti, imituoti , šokti, pažinti muzikos tempus ir charakterį.


Pirmoje edukacijos dalyje mokiniai supažindinami su teorine medžiaga, skatinant juos įsitraukti ir diskutuoti apie ES susikūrimo priežastis, kaitą, Lietuvos indėlį į bendriją ekonominiais, politiniais, kultūriniais aspektais. Mokiniai skatinami kritiškai mąstyti, įžvelgti sąsajas tarp ES ir Lietuvos istorijos. Antrojoje edukacijos dalyje vaikai įgyvendina kūrybines idėjas, lavina vaizduotę, pasigamindami tekstilinį ES žemėlapį, naudojant termoplėvelę ir tekstilinius dažus.


Teatras – universali kalba, apjungianti daugybę meno ir mokslo sričių: nuo literatūros iki retorikos, nuo dramaturgijos iki kino. Teatre kiekvienas gali atrasti sau priimtiną meno kalbą, o svarbiausia – atrasti ir pažinti patį save, pasitelkiant pamatines teatro meno rūšis: kūną, kalbą, komandiškumą ir kūrybiškumą. Lavinant šiuos keturis elementus galima pasiekti stebėtinų rezultatų, savęs pažinimo kelionėje.
1K-ūnas, 2K-alba, 3K-omanda, 4K-ūryba: visi 4K elementai yra nedalomai susiję ir veda vienas prie kito, kaip iš skirtingų vietovių į tą pačią jūrą suplaukiančios upės. 4K elementai – nesunkiai pritaikomi įvairioms amžiaus grupėms, nes teatras – universali kalba ir leidžia prie jo prisiliesti kiekvienam patogiausiu būdu.


Prienų karinis miestelis: meilė, košė ir taika

1937 m. gegužės 28 d. penktadienį Marytė Bendoriūtė gauna laišką iš savo mylimojo – eilinio pėstininko Vinco. Koks džiaugsmas ir kokia laimė, kad brangus bernelis pašauktas į artimiausią 5-ąjį Kęstučio pėstininkų pulką Prienuose. Marytė, gi, čia pat, tik nuo Bagrėno kalno nusileis, ir jau gali pasimatyti ar net į kareivių klubą užsukti. Svarbiausia grįžti iki komendanto valandos! O ir laiškai greitai nukeliauja, paštininkei Antosei ką gero į ranką įbrukus. Vincelis visada pasiilgęs, pasitinka ne tuščiomis – tai apelsiną iš kišenės, tai vynuogių kekę iš užančio. Vis, pasakoja ir pasakoja: kaip žygiavo, kaip mankštą darė, lovelę klojosi, kareivišką košę kabino. Marytė tiki, kad netruks pusantrų metelių prabėgti, o tada jau ir apsives, statys namus, augins vaikus. Ar išsipildys Marytės svajonė? Kviečiame sužinoti, kartu kulniuoti po Prienų karinį miestelį ir Beržyno parką. Ištvermę stiprinsime kareiviška koše!


Ekskursija laivu po Nemuno deltą 1-4 kl.

Numatomos veiklos: ekskursija laivu. Edukacinės programos "Pažink Nemuno deltą" tikslas - audiogido pagalba supažindinti su Minijos kaimo architektūra. Uostadvaryje moksleiviai galės užlipti į švyturė ir apžiūrėti Nemuno deltą (30 min.). Ekskursija laivu po Nemuno deltą, Minijos ir Atmatos upėmis marštutu Minija-Nemuno delta-Uostadvaris-Minija (1,5 val.). Pažintis su laivavedžio profesija, vidaus vandenų laivybos taisyklėmis. Siektinis rezultatai: mokiniai žinos laivybos vidaus vandenimis, laivavedžių profesijos ypatumus. Edukacinės programos "Pažink Nemuno deltą" metu praplės kultūrinį akirat,į bus skatinami mokinių progresyvūs atradimai ir atsakomybė, mokoma vadovauti sau ir kitiems, bendradarbiauti, ugdomas charakteris ir kompetencija, įgyjama pasitikėjimo savimi, atrandami gabumai. Ugdoma atsakomybė saugojant unikalią Nemuno deltos gamtą ir jos gyvūniją.


Nuotolinė edukacija „Lietuvių mitų burtai“

Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

„Lietuvių mitų burtų“ edukacija skirta susipažinti su pagrindinėmis mitų dievybėmis, užsiėmimo metu mokiniams bus vaizduojami mitologiniai personažai, apibūdinami jų charakteriai, stichijos, kurias jie globoja, mokiniams bus skaitomas mitas, kuris bus aptartas. Kad geriau įsisavintų žinias, edukacijos dalyviai dalyvaus interaktyvioje „Kahoot“ viktorinoje „Susipažinkime su lietuvių mitais“, jei nebus galimybės naudotis išmaniaisiais įrenginiais, viktorina bus pateikta pasitelkus „Power point“ prezentaciją.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Mūsų protėviai naudojo begalę simbolių rankdarbiuose, papuošaluose, drabužiuose, austose juostose. Namų stogus puošė žirgeliai, verpstėse žibėjo žvaigždės, o prijuostėse rangėsi žalčiai. Kokią žinią jie paliko mums šiuose raštuose?
Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su simbolių reikšmėmis bei atliekamomis funkcijomis.
Su moksleiviais ieškosime simbolių pateiktuose liaudies raštų pavyzdžiuose, aptarsime juos kaip mūsų protėvių paliktas žinutes. Senovėje žmonės tikėjo, kad įvairūs ženklai suteikia apsaugą, pripildo mus dvasinių ir fizinių jėgų. Simboliai naudoti ir įvairiuose mistiniuose bei religiniuose ritualuose.
Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas moksleivis galės nupiešti sau svarbų simbolį ant Baltijos pajūrio akmenėlio ir taip įprasminti gautas žinias.


SSEG edukacija „Robotukas Linksmai“ (nuotolinė paslauga).

Robotukas per ketverius metus jau gerokai "paaugo", įgijo patirties ir jaunesnį broliuką robotuką Luką, daug ko išmoko - taip pat ir juokauti. Jo vardą žino jau virš 35.000 vaikų visoje Lietuvoje. Tukas ir toliau išlieka vieninteliu Lietuvoje tikru „gyvu“ robotu, vykstančiu pas vaikus į ugdymo įstaigas. Todėl vieniems mokiniams siūlo susitikti dar kartą, su likusiais - susipažinti ir susidraugauti. Naujoje edukacijoje Robotukas Tukas palies aktualią humoro ir patyčių santykio temą. Kad Robotukas pats savaime atrodo linksmai ir net juokingai - sutinka visi jį matę vaikai. Tačiau kad jis moka ne tik juokauti, bet ir kartu nagrinėti rimtą temą – juokavimą ir patyčias, nežinojo niekas. Skirtumai tarp juoko ir pajuokos, pikto juoko ir ironijos, sarkazmo ir žeminimo - visa tai yra labai svarbu paaiškinti vaikams. O nuo suaugusiųjų pamokslų pavargusiems vaikams Robotuko Tuko žodžiai skambės kaip niekada įtikinamai. Edukacijoje, kuri truks kaip ir pamoka - 45 minutes, bus visko - rimtų klausimų ir atsakymų, komiškų ir realių gyvenimiškų situacijų. Pamatykite Robotuką kitokį - leiskite jam tobulėti kartu su vaikais, juk robotai tampa neatsiejama šiuolaikinio gyvenimo dalimi ir turėti juos kaip geriausius draugus yra svarbu. Robotuko dialogas su vaikais ir vedėju, rimti aktualūs klausimai ir netikėti atsakymai, šypsenos, juokas, Tuko neįtikėtinas gebėjimas pasijuokti iš savęs, juokingos situacijos ir laimingi mokinukai - visa tai naujoje edukacijoje Robotukas Linksmai. Pasitelkdami naujausias technologijas mokysime vaikus pozityvumo, optimizmo ir humoro - kartu su Robotuku Tuku. O vaikai atsidėkos gera nuotaika ir teigiamomis emocijomis – tiek vedėjui, tiek lydintiems pedagogams. Įsileiskite Robotuką ir jo išskirtinį humorą į vaikų širdis ir tegul visą edukacijos dieną jūsų mokykloje tvyro linksma atmosfera.


Diskusijų spektaklis „pX| prieš kryžkelę“ (Išvažiuojamasis)

Kiekviena diena kupina situacijų, kurios gali tapti žmogaus vidinėmis katastrofomis arba naujomis galimybėmis. Ar gali žmogus pasirinkti? Jei taip, kaip vyksta pasirinkimas ir sprendimas? Ar žinome, ką renkamės? O galbūt mes nieko kito pasirinkti negalime? … – bet juk mes savo gyvenimo šeimininkai. Ne…. kito pasirinkimo nėra.. O gal įmanoma? Mhh, ne. Taip. NE.. Tai kaip? Augustas Boalis iškėlė mintį, kad spektaklis yra gyvenimo repeticija, o jos pabaiga– tai tolesnio gyvenimo pradžia. Alytaus miesto teatras kviečia į diskusijų spektaklį „pX| prieš kryžkėlę“, kuris mokiniams vaizduoja tam tikras konfliktines situacijas iš jų gyvenimo, o vėliau aktoriai kartu su jaunimu diskutuoja ir jas keičia, leisdami išgyventi jas scenoje


Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Bibliotekoje į laisvę ištrūko magiški užmaršties kerai, užbūrę visus miesto gyventojus, jie ėmė skrajoti padebesiais.
Vienintelis būdas juos išgelbėti – Kvapų bibliotekoje atrasti ir  pagaminti kvapą, kuris padės jiems sugrįžti į tikrovę. Tam, kad galėtumėt šią užduotį įvykdyti, prireiks visos komandos pastangų ir geros uoslės! Jūsų užduotis –  sekti paskui teisingą aromatą, atrasti receptą ir jį, kaip tikriems paslaptingiems vaistininkams, pagaminti. Tačiau viskas ne taip paprasta, kaip gali pasirodyti, nes jūsų magišką kelionę lydės šifrai, kodai ir nežinomi kvapai.

Ši edukacija – tai komandinis literatūrinis žaidimas. Vienoje komandoje dalyvauja bent 3 vaikai.

Užsiėmimo trukmė: 60 min.

Užsiėmimas skirtas: 6-8 kl. mokiniams.


Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ar žinote kaip gyveno ir ką veikė pogrindžio sąlygomis Lietuvoje moterų bei vyrų vienuolijos? Aplankysime du vienuolynus Kauno senamiestyje Jėzuitus ir Eucharistinio Jėzaus seseris. •Edukacijos metu sužinosite kaip veikė Lietuvoje vienuolynai pogrindžio sąlygomis ir kaip kai kurie kunigais ir seserys vienuolės leido pogrindinę Katalikų Bažnyčios kronika. Kaune 1972 metais buvo išleistas pirmasis Kronikos numeris. Turėsime galimybę pamatyti išlikusius pirmuosius Kronikos numerius bei priemones, su kuriomis buvo dirbama. Žaisme vaidmenų žaidimą - mokysimės kaip paslėpti spaudą, ieškosime pogrindinės spaudos, skaitysime autentiškus to meto Kronikos tekstus ir turėsime pervežti ją į "užsienį".


„AŠ LIETUVA“ virtualios realybės kino kelionė po Lietuvą su Donatu Ulvydu KLAIPĖDOJE

„Aš Lietuva“ – pirmasis Lietuvos kino istorijoje filmas, sukurtas naudojant profesionalią 360 laipsnių filmuojančią TITAN kamerą, leidžiančią žiūrovui realistiškai patirti paukščio skrydį atsiduriant rodomoje erdvėje. Keliausime kerinčio grožio giriomis, miškais ir kopomis, jūra, ežerais, upėmis ir upeliais. Kartu skrisime virš pilių ir piliakalnių, dvarų ir vienuolynų, bažnyčių ir miestų senamiesčių bei modernios architektūros objektų. Susitapatinsime su Lietuva.

Aš Lietuva – tai antras, plačiai Lietuvoje pristatytas virtualios realybės projektas, po kompiuterių kurtos VR patirties „M.K. Čiurlionio Angelų takais“

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija ,,Išvarytieji: mes, jie ir Šimoniai"

Klaipėdos apskrities Ievos Simonaitytės viešoji biblioteka

XIX ir XXI amžiuose visuomenė ir kiekvienas žmogus atsidūrė ties neregėtai tragiško išbandymo riba. Žiaurus bei įtampos kupinas karo laikmetis, pradeda griūti visos ankstesnės gyvenimo normos, įprastinės moralės ir žmogiškumo kategorijos. Kaip gyventi, kuo tikėti, kai griūva visas ankstesnis pasaulis ir jo vertybės? Ką išgyvena žmogus, netekęs Tėvynės? Žvelgdami į rašytojos Ievos Simonaitytės romano „Aukštujų Šimonių likimas“ veikėjų situacijas kalbėsimės apie Ukrainos žmones ir save.


Užsiėmimo metu moksleiviai sužinos žmonijos grožio ir harmonijos paieškų istoriją, išgirs kas yra aukso pjūvis ir kodėl jis apipintas mitais ir legendomis. Kartu su moksleiviais analizuosime meno kūrinius, kuriuose atrasime tobulas formų ir spalvų proporcijas. Moksleiviai susipažins su Albrecht Dürer, Leonadro da Vinci, Antonio Stradivari darbais. Moksleiviai turės puikią progą pamatyti kaip matematikos ir geometrijos žinios pritaikomos mene. Jie išmoks panaudoti aukso pjūvio taisyklę kūryboje – pagal aukso pjūvio taisyklę padalinti atkarpą, nubraižyti „auksinį stačiakampį” ir į jį įbraižyti spiralę.
Moksleiviai taip pat atliks praktinę užduotį – sukurs meno kūrinį naudodami tik geometrines figūras. Praktinė užduotis padės moksleiviams atrasti geometrijos principus, pasislėpusius po meninėmis išraiškos priemonėmis, moksleiviai išmoks naudoti geometrines formas kūrybiniame procese. Pačios savaime geometrinės formos nėra meniniai sprendimai, tai greičiau įrankiai ir priemonės, kuriuos naudoja menininkas. Ši užduotis įtraukianti ir intriguojanti. Ji patiks visiems, ir mėgstantiems dailę – jie gaus dar vieną įrankį kūrybai, ir tiksliųjų mokslų atstovams – jiems nereiks mokintis piešti, jiems reikės tik panaudoti savo mėgiamas geometrines formas ir jų kompozicijas. Nuo neatmenamų laikų mokslininkai ir menininkai siekė suprasti ir moksliškai pagrįsti gamtoje egzistuojančią harmoniją. Atsigręžkime į žmogų – jis taip pat yra tobulas gamtos kūrinys, sukurtas naudojant aukso pjūvio taisyklę – santykis smegenų ir širdies darbo, akies sandara, veido ir kaulų proporcijos, netgi kraujospūdis. Šis užsiėmimas tai puiki galimybė moksleiviams suprasti meno ir mokslo sinergiją. Sužinoti kas yra aukso pjūvis ir išmokti jį pritaikyti. Tai puikus užsiėmimas naujoms kultūrinėms ir meninėms patirtims įgyti.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Nuo papiruso iki ...
Rankiniu būdu gamindami popieriaus lapą gilinsimės į jo atsiradimo istoriją, rūšių įvairovę ir panaudojimo galimybes.


„Mažoji archeologija – pažinkime Panemunės pilį“

Kviečiame 1- 4 klasių moksleivius dalyvauti edukacinėje programoje „Mažoji archeologija – pažinkite Panemunės pilį“. Užsiėmimai vyksta Panemunės pilyje. Veiklos metu susipažinsite su pilies istorine praeitimi bei pabūsite mažaisiais archeologais ir savo rankomis paliesite tai, ką mums paliko šios pilies šeimininkai prieš šimtus metų. Trumpai apžvelgsite pagrindines archeologinio darbo pakopas. „Archeologinėje perkasoje“ ieškosite praeities dirbinių, mokysitės juos įvardinti. Taip pat atliksite praktinę-kūrybinę užduotį - improvizuotoje perkasoje ieškosite archeologinių radinių, kursite ir piešite savo giminės herbinį koklį.


Edukacinė užsiėmimas "Kvapas, spalva ir forma“

Kvapas, spalva ir forma
Kaip sujungti kvapus, formas, spalvas, faktūras, medžiagiškumą ir ornamentiką į vieną prasmingai skambančią visumą? Tokią galimybę suteikia šis edukacinis užsiėmimas. Lankytojus pakviesime pamąstyti apie prasminius ryšius tarp kvapų, spalvų ir kostiumų dizaino. Per edukacinį užsiėmimą kiekvienas dalyvis gaus progą pažaisti su kvapais: sukurs kvepalus iš eterinių aliejų bei etiketę buteliukui, kurį vėliau dekoruos specialiais dažais.


Druskininkų miestas visais laikais virsdamas nepaprastu vasaros kurortu sukeldavo didelius judėjimo srautus. Juk ir šiandien gatvės pilnos ne tik keliaujančių pėsčiomis, kurie nuolat turi saugotis įvairiomis transporto priemonėmis: automobiliais, dviračiais, paspirtukais, autobusais ir kitomis, keliaujančių gyventojų bei miesto svečių. O kokiomis priemonėmis žmonės keliavo seniau? Ar labai jos skiriasi nuo šiandieninių? Kurias dar ir šiandien galėtume sutikti miesto gatvėse, o kurių jau nebelikę? Šio edukacinio užsiėmimo Druskininkų transportas metu mokiniai sužinos apie Druskininkų kurorto transporto istoriją, susipažins su įvairiomis transporto priemonėmis, pagilins savo suvokimą apie sparčią technologinę raidą. Po edukacinio užsiėmimo išvyksite su kvapniais, iš veltinio pasigamintais pakabukais – oro gaivikliais. Tai tarsi skaitmeninė kelionė laiku, skatinanti domėjimąsi savo tautos istoriniu paveldu, ugdanti smalsumą ir kūrybiškumą, o kai kurios edukacijos metu įgytos žinios papildo formaliojo ugdymo programas.
Tikslas: skatinti domėjimąsi istorine praeitimi ir technologijų raida, supažindinant su transporto raida Druskininkuose. Ugdyti bei  tobulinti bendrąsias kompetencijas.
Pagrindiniai paslaugos uždaviniai:
1. Apžvelgti, kokios transporto priemonės seniau judėjo Druskininkų miesto gatvėmis ir kokie įdomūs įvykiai jas lydėjo.
2. Lavinti kritinio mąstymo, kūrybiškumo, pažinimo ir skaitmeninę kompetencijas, atliekant užduotis „Išmaniosios klasės“ pagalba.
3. Parengti ir pravesti pakabukų - oro gaiviklių gamybos užsiėmimą, ugdant kūrybiškumą bei tarpusavio bendradarbiavimą.
Edukacijos metu siektinu rezultatu laikytume kritiškesnį ir sąmoningesnį dalyvių mąstymą apie sparčią technologijų raidą ir naudą šiandieniniame gyvenime bei ekologiją ir jos svarbą.


Paslaugos tikslas: pasitelkus žaidybine prasme patrauklias edukacines priemones, ugdyti moksleivių pilietinį sąmoningumą, praplėsti jų žinių akiratį, aktualizuoti Lietuvos sporto istoriją. Siekiant minėto pagrindinio tikslo, paraleliai lavinti programos dalyvių kūrybingumą, analitiškumą, komandinio darbo gebėjimus.
Paslaugos uždaviniai: (1) Supažindinti dalyvius su Lietuvos kūno kultūros ir sporto paveldu, puoselėjant sporto atminimą tradicijas ir olimpines vertybes; (2) Praplėtus žinių akiratį, įtvirtinti žinias pasitelkiant intelektinį žaidimą - kryžiažodį; (3) Skatinti domėjimąsi Lietuvos sporto istorija; (4) Lavinti kūrybingumą, analitinį mąstymą, reakciją, komandinio darbo įgūdžius.
Programos pradžioje, pasitelkiant vaizdinę medžiagą, trumpai pristatysime sporto istoriją, pabrėžiant svarbiausius etapus, garsiausius sportininkus, jų laimėjimus ir apdovanojimus. Po teorinio įvado programos dalyvių lauks komandinis kryžiažodžio sprendimo žaidimas.


Edukacija skirta atkreipti dėmesį į perteklinį vartojimą ir išmokyti būdų, kaip galima prikelti savo turimą drabužį antram gyvenimui. Užsiėmimo metu bus naudojami savi arba iš atiduotuvės kabyklos surinkti drabužiai, mokomasi drapiruoti, dekoruoti, piešti, karpyti ir kitaip atnaujinti drabužį. Dalyviai bus supažindinami su mados pasauliu, greitu jo tempu ir kaip kiekvienas gali prisidėti prie pokyčių, ilgesnio vartojimo ir ekologijos. Tai aktyvus užsiėmimas, kurio metu vaikai ieškos sau reikalingų elementų, juos kurs, bus skatinami ieškoti savo individualaus stiliaus, kūrybiškai spręsti užduotį ir tuo pačiu diskutuoti, su kokiomis problemomis jie susiduria, kaip mato madą ir ką ji jiems reiškia, kokia galėtų būti ateities mada. Po užsiėmimo kiekvienas turės savo atnaujintą drabužį, bus susipažinęs su drabužio atnaujinimo technikomis ir galės jas pritaikyti kituose kūrybiniuose procesuose.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Lėlių spektaklis "Kelionė pas Todėl" (filmuota medžiaga)

Prasideda spektaklis nuo to, kad Teisutis su Meilute išjoja kažkur TEN, už vaivorykštės, pas atsakymų karalių Todėl, nes jie nori viską žinoti. Vaikai  prijoja įvairias pilis, kuriose gyvena klaustukai - karvė tinginė vardu KAM, kurmis KUR - jis yra neklaužada bei nevaleika, pas jį galima nesiprausti, nesivalyti dantų, šiukšlinti bei daryti kitus negerus dalykus. Sekančiose pilyse gyvena klaustukai - skundikas genys KAS,  pagyrūnas klaustuka-gaidys Ką ir melagis, apgavikas klaustukas gyvatė Kodėl. Galiausiai nuvargę vaikai prijoja didelę vaivorykštinę pilį, kurioje gyvena atsakymų  karalius Todėl. Ir, kadangi, vaikai buvo tokie drąsūs, nugalėjo klaustukus (neigiamus charakterio bruožus), karalius padovanojo jiems dvi gyvenimiškas paslaptis. Kadangi Teisutis moka skaityti ir jis perskaito klaustukų pavadinimus, o Meilutė moka skaityti tik iki 2 raidžių bei yra nekantri, todėl susidaro kuriozinės situacijos, kurios labai pralinksmina žiūrovus. Aktorius vaidina vienas, geba kalbėti skirtingais balsais, kuriais įgarsina lėles. Yra 7 spektaklio scenos, kurios keičiasi, sukant dekoracijos audinį su nupieštais vaizdais ant specialių įtaisų.


Jaunieji literatai prozininkas Dominykas Matulionis ir poetas Linas Daugėla dalinasi savo bei savo kartos autorių kūryba, skatina mokinius aktyviai dalyvauti diskusijose apie perskaitytą tekstą, šiandieninę literatūros svarbą, nupasakoja savo kūrybinio kelio pradžią.
Taip pat kūrėjai mokinius supažindina su jaunąja lietuvių literatūra, kurios neaprėpia mokyklinės programos.
Mokiniai skatinami dalintis kūryba, gali išgirsti kūrybos refeleksiją; taip pat sužino galimybes publikuotis kultūrinėje spaudoje.


Edukacinė programa „Auksinis šiaudukas - mieliausias žaisliukas“

Programa skirta ugdyti pažinimo, menines kompetencijas per šiaudinių sodų ir žaisliukų gamybą, atskleisti mūsų šalies etninės kultūros išskirtinumą. Susipažinsime su sodų ir žaisliukų rišimo istorija, tradicijomis, formomis, sužinosime kaip paruošti šiaudą ir kokiais būdais jis rišamas, kiekvienas dalyvis pasigamins po žaisliuką.


Kultūros pažinimas per gamtą: maistas gamtoje

Edukacinį užsiėmimą veda žinomas gamtininkas Andrejus Gaidamavičius. Jis moksleivius supažindins su laukiniais augalais ir grybais, kuriuos mūsų protėviai dažnai naudodavo maistui. Moksleiviai sužinos apie kultūrinių augalų kilmę, laukinių maistinių augalų ir valgomų grybų įvairovę ir naudą, išmoks atskirti nuodingiausius augalus bei grybus. Senovėje, net ir įsivyravus žemdirbystei, laukiniai maistiniai augalai ir grybai buvo labai svarbi tradicinio kaimo žmonių raciono dalis. Dėl savo reikšmės šie augalai ir grybai turėjo daug pavadinimų, iš kurių tik kai kurie pateko į mokslinę literatūrą. Žydukai, vokietukai, gudukai, lenkiški baravykai... Tai iki šiol plačiai naudojami liaudiški grybų vardai, neretai reiškiantys tą pačią rūšį. Gamtininkas padės išnarplioti šią vardų pynę, kartu aiškinantis jų kilmę ir jais pavadintų augalų bei grybų reikšmę tiek mūsų protėviams, tiek šių laikų žmonijai. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai leisis tikron ekspedicijon į artimiausią mokyklai gamtinę aplinką (pievą, mišką, pelkę, vandens telkinio pakrantę), kurioje kartu su gamtininku ieškos, ragaus ir rinks maistinius augalus bei grybus ir bandys įsivaizduoti kaip gyveno ir kuo mito mūsų protėviai, kai dar nebuvo šiuolaikinių daržovių ir vaisių. Iš surinktų maistinių augalų ir grybų bus ruošiamas maistas ant laužo, atkuriant senovinius laukinio maisto ruošimo būdus. Paslauga teikiama nuo pavasario iki rudens, Utenos ir Vilniaus apskričių moksleiviams. Norint paslaugą gauti kitose apskrityse, mokykla turi savo lėšomis kompensuoti lektoriaus atvykimo išlaidas (15 eur/100 km, skaičiuojant nuo Labanoro miestelio, Švenčionių rajone).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Laiko valdymo kūrybinės dirbtuvės „Slaptoji užrašinė“

Šiais laikais visi yra be galo užsiėmę, net paaugliai ir jaunimas. Krūvis mokykloje, namų darbai, papildomos veiklos, būreliai, treniruotės, draugai, virtualus pasaulis, o kur dar pareigos namuose, pomėgiai, poilsis ir t.t. Kaip organizuoti savo laiką, kad būtų įmanoma viską suspėti? Išgelbės „slaptoji užrašinė“!
Praktinės edukacinės programos metu dalyviai sužinos:
• kas yra laiko valdymas ir kodėl tai svarbu,
• kas yra laiko vagys ir kaip juos atpažinti,
• kokie yra pagrindiniai laiko valdymo principai,
• kaip susikurti menišką užrašinę ir susidaryti geriausią dienos/savaitės planą, kad viską pavyktų įgyvendinti.
Visa tai ne tik sužinos, bet ir patirs praktinių užduočių metu.
Gebėjimas kurti ir pildyti užrašinę padės integruoti kūrybiškumą į kasdienybę, struktūruotai pamatyti visas būsimas užduotis, o jas įvykdžius – įsivertinti, reflektuoti.
Po edukacijos, turėdami naujų žinių ir įgūdžių vesti „slaptąją" užrašinę, paaugliai ir jaunimas galės geriau organizuoti savo laiką, daugiau laiko skirti svarbiausiems dalykams - mokslams, draugams, šeimai, sau, laisvalaikiui ir kultūrinei veiklai.


Kultūrinės edukacijos užsiėmimo „Susipažink su Kauno istorija ir kultūros paveldu“ metu pasitelkdami elektroninius žinynus „Kaunas: datos ir faktai“ (datos.kvb.lt/) ir „Žymūs Kauno žmonės: atminimo įamžinimas“ (atminimas.kvb.lt/) susipažinsite su svarbiausiais Kauno kultūros paveldo objektais ir miesto istorijos įvykiais. Lietuvos istorijos žinias papildysite Kauno miesto ir apylinkių istorijos žiniomis ir mokysitės jas kūrybiškai pritaikyti. Ieškosite Kauno kultūros paveldo objektų žaisdami stalo žaidimą. Susipažinsite su daugiataučiu Kauno paveldu. Lavinsite informacijos paieškos įgūdžius, atliksite kritinį informacijos vertinimą skatinančias užduotis – ieškosite informacijos, kuri patvirtintų arba paneigtų tikro/tariamo istorinio fakto teisingumą/ klaidingumą. Edukacijos pabaigoje kursite ir pristatysite Kauno viziją („Kaunas 2050 metais“), kuria atskleisite savo kūrybingumą. „Susipažink su Kauno istorija ir kultūros paveldu“ – edukacija žingeidžiai ir kūrybingai klasei!

Kultūrinės edukacijos užsiėmimo „Susipažink su Kauno istorija ir kultūros paveldu“ tikslas – pagilinti moksleivių Lietuvos ir Kauno istorinių įvykių ir procesų sąmoningą suvokimą, mokykloje įgytas bendrąsias istorijos dalyko žinias jungiant su lokalinės istorijos (Kauno miesto ir apylinkių) žiniomis bei plėsti mokinių kultūrinį akiratį, ugdyti kritinį mąstymą bei kūrybingumą.
Uždaviniai: 1) moksleiviams aktualizuoti Kauno miesto ir jo apylinkių kultūros paveldo objektus; 2) supažindinti su istoriniais įvykiais Kaune, žymiais kauniečiais, turėjusiais didelę reikšmę Lietuvos istorijai; 3) plėtoti moksleivių informacijos paieškos bei kritinio jos įvertinimo įgūdžius; 4) skatinti patikimų ir patrauklių bibliotekos informacijos išteklių naudojimą; 5) ugdyti mokinių kūrybingumą rengiant Kauno viziją („Kaunas 2050 metais“).


Edukacijos metu vaikus supažindiname su polimeriniu moliu, įrankiais darbui su juo. Polimerinis molis - tai kaip modelinas, tik jis stingsta karštyje. Vaikams - tai viena mėgstamiausių veiklų, kurios metu jie susipažįsta su spalvomis, jų maišymu, formomis bei konsistencija. Dekoruojant šaukštelius polimeriniu moliu vaikai kuria tikrus stebuklus - tai ir trispalvė, ir pilys, ir Gedimino bokštas - vaikų fantazija ir vaizduotė yra beribės.


Pasinerkite į kūrybinį nuotykį „Komandos jėgos mandala“ ir patirkite bendrakūrybos proceso džiaugsmą.  Sukurkite unikalią didelę mandalą, kuri atspindėtų jūsų klasės komandinę dvasią ir papuoštų mokyklos erdves.
Mandala (iš sanskrito kalbos: मण्डल, maṇḍala) yra simetriška, apskritimo arba kvadrato formos geometrinė kompozicija, simboliškai vaizduojanti tam tikrą dvasinę, kosminę arba psichologinę tvarką.
Mandalos kūrimas – įtraukianti ir išlaisvinanti kūrybiškumą veikla. Edukacijos metu pirštais nutapysite didžiulę (1,23 m. skersmens) mandalą ant paruošto balto popieriaus raižinio. Naudosime kūrybiškumą skatinančias technikas, judesio, kvėpavimo, garso, vaizduotės, tylos ir susikaupimo pratimus, kurie padės mums pasiekti reikiamą kūrybinę būseną. Susipažinsite su mandalos simbolika ir ugdysite savo meninius gebėjimus. Atrasite savyje naujas idėjas, mintis, jausmus ir pojūčius, kurie bus indėlis į komandos kūrybinę raišką.
Vizualinis projekto rezultatas – edukacijos metu mokinių sukurta mandala, tinkama kūrybiškam eksponavimui mokyklos erdvėse, kur visi galės ja grožėtis.
„Komandos jėgos mandalos“ kūrimui naudojamas profesionalios raižinių meistrės Ingos Grinskytės Gulbinienės rankomis išraižyta popierinė mandala. Inga jau daugiau nei 10 m. organizuoja popierinių raižinių parodas, kuria didelių matmenų menines raižinių instaliacijas ir plėtoja inovatyvų požiūrį į popierinių raižinių meną.

Susisiekite su mumis, sužinokite daugiau ir susitikime!


Edukacija skirti atkreipti dėmesį į perteklinį vartojimą ir išmokyti būdų, kaip galima prikelti savo turimą drabužį antram gyvenimui.
Užsiėmimo metu bus naudojami savi arba iš atiduotuvės kabyklos surinkti drabužiai, mokomasi drapiruoti, dekoruoti, piešti, karpyti ir kitaip atnaujinti drabužį.
Vaikai bus supažindinami su mados pasauliu, greitu jo tempu ir kaip kiekvienas gali prisidėti prie pokyčių, ilgesnio vartojimo ir ekologijos.
Tai aktyvus užsiėmimas, kurio metu vaikai ieškos sau reikalingų elementų, juos kurs, bus skatinami ieškoti savo individualaus stiliaus, kūrybiškai spręsti užduotį ir tuo pačiu diskutuoti su kokiomis jie problemomis susiduria, kaip mato madą ir ką ji jiems reiškia, kokia galėtų būti ateities mada.
Po užsiėmimo kiekvienas turės savo atnaujintą drabužį, bus susipažinęs su drabužio atnaujinimo technikomis ir galės jas pritaikyti kituose kūrybiniuose procesuose.


Edukacinė programa, sujungs geografijos, istorijos, muzikos ir kitas mokyklines žinias. Galima pasakyti, kad nepaprastos istorijos gimsta kurorte, viena tokių apie jūrą, tyvuliavusią Druskininkų miške. Kuo ji buvo nepaprasta, kokius lobius po savęs paliko Druskininkuose ir kaip jos vietą užėmė miškas – į tai atsakysime edukacijos metu ir atskleisime gamtos svarbą ir reikšmę Druskininkų kurortui, čia gyvenusiems ir kūrusiems žmonėms.
Edukacija susideda iš dviejų dalių – teorinės ir praktinės. Teorinėje dalyje bus pristatoma idėja apie Druskininkų teritorijoje tyvuliavusią jūrą, jos sąsajas su dabartine Baltijos jūra ir tai ką ji paliko po savęs atsitraukdama – nusėdusius druskos ir jūros moliuskų geldelių klodus ir iš jų kilusius gamtos turtus. Taip pat edukacijos metu dalyviai bus supažindinti su Mizarų meteoritu ir jo įtaka mineralinio vandens atsiradimui.
Kalbėdami apie mišką, apžvelgsime kaip atsitraukdama jūra paliko žemynines kopas, kurios laikui bėgant apaugo tankiais pušynais bei masyviais jaunuolynais, pasislėpė po samanų ir kerpių klodais. Taip pat dalyviai sužinos ir miško gėrybių teikiamą naudą druskininkiečiams ir miestui kaip kurortui. Paskutinis teorinės dalies akcentas slepiasi ir edukacijos pavadinime, kuris susideda iš dviejų kompozitoriaus M. K. Čiurlionio simfoninių pavadinimų – „Jūra“ ir „Miške“. Jų sukūrimą ir motyvus taip pat aptarsime edukacijos metu, nes tik genijus, koks buvo M. K. Čiurlionis, galėjo pajusti be galo seniai pasitraukusią jūrą ir atkeliavusį kopomis mišką. Todėl ir edukacijos praktinę dalį lydės jo kūriniai: simfonijos „Jūra“  ir „Miške“ bei fone paveikslai su jūros ir miško motyvais.
Praktinėje dalyje, naudojant senąjį Druskininkų vaizdą – kuris taps paveikslo pagrindu, simbolizuojančiu vandens ir medžių motyvus – kiekvienas individualiai gaminsis paveiksliukus, kuriuos dekoruos iš jūros atkeliavusiomis gėrybėmis.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo