Taškavimo technikos edukacijose mokiniai turės galimybę pasinerti į ypatingą mandalų kūrimo meną, pabrėžiant tiek meninę išraišką, tiek gilesnę kultūrinę mandalų reikšmę. Detalus raštų kūrimas taškeliais ne tik padės lavinti smulkiąją motoriką, dėmesio sutelkimą ir vizualinius-erdvinius gebėjimus, bet ir suteiks meditacinės patirties, kuri skatina sąmoningumą ir streso mažinimą. Per besikartojantį taškų dėliojimo procesą mokiniai ugdys kantrybę, atkaklumą ir pasiekimo jausmą, taip pat susipažins su mandalų kultūrine ir istorine svarba. Šie užsiėmimai orientuoti į holistinę ugdymo patirtį, sujungiančią meninių įgūdžių ugdymą su kultūros pažinimu ir emocine gerove.


Edukacija „Pažintis su Žagarės dvaro rūmais“ Žagarės regioninio parko lankytojų centre (Žagarės dvaro rūmai, Malūno g. 1, Žagarė, Joniškio raj.)
Kviečiame 5-8 klasių moksleivius susipažinti su Žagarės dvaro rūmais ir juose įsikūrusiu Žagarės regioninio parko lankytojų centru bei gamtos mokykla. Vienas didžiausių lankytojų centrų Lietuvoje nustebins ekspozicijų gausa ir įvairove, o vaikščiodami po rūmų sales pasijusite tarsi filme „Naktis muziejuje“.
Edukacijos metu pristatysime dvaro istoriją, kam priklausė šie rūmai ir kokias istorijos paslaptis jie saugo. Interaktyviose ekspozicijose naudodamiesi 3D virtualios realybės akiniais galėsite išvysti teatrališką XIX – ojo  amžiaus dvarininkų gyvenimą. Virtualios realybės turas, naudojant mįsles ir užuominas, ves per skirtingas dvaro erdves ir virtualiai susipažindins su išskirtiniais dvaro eksponatais. Jūsų taip pat lauks interaktyvus žaidimas didžiuliame ekrane, kuris supažindins su žymaus XIX - ojo amžiaus dendrologo, Žagarės dvaro parko architekto G.F.F. Kuphaldo darbais, Žagarės dvaro parko augalais ir leis kiekvienam susikurti savo įsivaizduojamą parką. Šios edukacijos metu galėsite pasijusti tikrais dvarininkais ir pažinti jų gyvenimą iš arti: išklausydami, išbandydami, prisiliesdami. Be interaktyvių sprendimų pamatysite įspūdingų medžioklės trofėjų kolekciją, senovinių daiktų bei sporto apdovanojimų ekspozicijas.
Edukacijos trukmė - apie 1 val. 30 min. Kaina 4,50 Eur/asm. (moksleiviams).

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Meninė-terapinė edukacija "Tapyba ant vandens"

Ar kada nors girdėjote kur atsirado tapyba ant vandens ir kokie buvo pirmieji piešiniai? Ar daug laiko ir pastangų reikalauja nupiešti tokius piešinius? Bei kaip jie gali būti perkeliami ant popieriaus? Visa tai ir dar daugiau sužinosite sudalyvavę edukacijoje. Tapyba ant vandens - tai meninė-terapinė edukacija, kurioje patirsite visus nepakartojamus pojūčius piešiant ant vandens, atsipalaiduosite ir pasinersite į gražiausias spalvas. Tapyba ant vandens yra unikali tuo, kad nerasime nei vieno vienodo piešinio. Kiekvienas piešinys yra vienintelis ir nepakartojams, o piešti gali nuo pačio mažiausio iki vyriausio, nes tai nereikalauja jokių meninių sugebėjimų ar žinių. Edukacijos metu lavinsime pasitikėjimą savimi, dėmesio sutelkimą, kūrybiškumą, bendravimo ir derybų įgūdžius, toleranciją vienas kitam ir dar daugelį kitų įgūdžių... Taip pat edukacijos metu skatinsime kultūrinį ir istorinį šalies sostinės pažinimą bei piešiniuose bandysime perteikti svarbią minimą sukaktį "Vilniui 700".

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Akmens amžiaus detektyvų klubas domėsis, ką reiškia gyventi akmens amžiuje. Atlikdama įvairius darbus ir užduotis, edukacinėje programoje sužinosime, kuo vertėsi, kaip atrodė, kuo maitinosi akmens amžiaus žmonės.


Edukacinė paskaita „Lietuvos etnografiniai regionai“

Etnografinis regionas – istoriškai susiformavusi teritorijos dalis, kurioje išlaikyta savita tarmė, tradicijos ir papročiai, integruotas baltų genčių palikimas. Šis palikimas iki mūsų laikų išliko kaip materialusis ir nematerialusis paveldas, pasireiškiantis ir labiausiai atpažįstamas pagal tokius savitumo raiškos požymius: tarmę, tautosaką, muzikinį folklorą, tautinį drabužį, architektūrą, papročius, tautodailę ir tradicinius dirbinius, kulinarinį paveldą.
Lietuvoje šiuo metu paprastai išskiriami penki etnografiniai regionai, pasižymintys istoriškai susiformavusiais kultūriniais ypatumais: Aukštaitija, Dzūkija, Mažoji Lietuva, Suvalkija ir Žemaitija.
Paskaitoje aptarsime kiekvieną regioną pagal jo tapatumo požymius: tarmę, muzikinį folklorą, tautinį drabužį, architektūrą, papročius, tautodailę ir tradicinius dirbinius, kulinarinį paveldą. Gilesniam įspūdžiui susidaryti regionų ribų ieškosime Lietuvos žemėlapyje, klausysime skirtingų tarmių ir dainų, o paskaitos pabaigoje žinias užtvirtinsime žaisdami Kahoot viktoriną.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Vilniaus katedra stovi vienoje seniausiai gyvenamų Vilniaus vietų. Apsilankydami šios šventovės požemiuose pažinsime ne tik pastato architektūrą, bet ir išskirtinių čia palaidotų žmonių istorijas. Specialiai paruoštose iliustracijose analizuosime pastato kaitą, spręsime užduotis, leidžiančias geriau pažinti archeologo darbą, pamatysime senuosius palaidojimus ir vieną iš seniausių freskų Lietuvoje.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Pradžios mokykla XX a. 3-4 deš. Dailyraščio pamoka

Užsiėmimas vyksta Pradžios mokyklos iš Plokščių ekspozicijoje, muziejaus etnografiniame miestelyje. Į užsiėmimą skambučiu pakviečia „mokytoja“, supažindina su šios mokyklos taisyklėmis. Atsižvelgiant į užsiėmimo dalyvių amžių, galimas šių temų aptarimas: tarpukario Lietuvos Respublikos švietimo pagrindiniai uždaviniai; pradžios mokslas, jo turinys, ugdymo bei mokymo metodai, pateikiami pradžios mokyklos kasdienio gyvenimo pavyzdžiai. Užsiėmimas baigiamas dailyraščio pratybomis, jos atliekamos plunksnakočiu su plienine plunksna ir rašalu. PASTABA: Pradžios mokykla, kurioje vedamos edukacijos, yra nešildoma, tad programa vykdoma tik šiltojo sezono metu, t. y. gegužės-rugsėjo mėn.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ne tolių toliai nuo Dzūkijos iki Žemaitijos (literatūrinė muzikinė programa)

Literatūrinė – muzikinė kompozicija dzūkų ir žemaičių tarmėmis. Joje skamba dainų autoriaus ir atlikėjo POVILO GIRDENIO atliekamos dainos žemaitiškai, o poeto JUOZO ŽITKAUSKO skaitomi savo kūrybos eilėraščiai dzūkiškai. Programoje apstu netikėtumų, atskleidžiančių dzūkų ir žemaičių charakterių panašumus bei skirtumus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Dirbtuvių metu dalyviai supažindinami su šiuolaikinio cirko žanru ieškant atsakymų į klausimus: kuo šiuolaikinis cirkas skiriasi nuo tradicinio? Kaip tapti cirko artistu? Kada pradėti mokytis cirko? Kokių yra cirko disciplinų? Taip pat trumpai pristatomos galimybėmis apjungti cirką su skirtingomis meno srtitimis, o prieš pradedant fizines veiklas, žaidimų pagalba daromas apšilimas, kuriuo naudojasi net ir cirko profesionalai. Apšilę ir pasiruošę vaikai keliauja pažindintis su tokiomis cirko disciplinomis kaip žongliravimas ir akrobatika. Praktinių pratimų pagalba mokomasi pirmųjų triukų su trenerių pagalba, kuriuose atsiskleidžia cirko nauda mokinių ugdymo procese, pavyzdžiui, kūrybiškumo, pasitikėjimo savimi ir kitais skatinimas per žaismingas ir įtraukinačias veiklas. Galiausiai vaikai gali parodyti ką išmoko, atlikti triukus kaip tikri cirko artistai ir sulaukti aplodismentų, nes padaryti triuką treniruotėje ir prieš žiūrovus yra dvi skirtingos patirtys. Cirko metodikų pasitelkimas edukacinėse veikose yra naudingas ne tik fiziniame, bet ir emociniame lygmenyje gerinant komunikaciją ir empatiją tarp bendraamžių.


Edukacinis užsiėmimas "Ateities kapitonai"

Edukacinio užsiėmimo pagrindas – ieškojimas motyvuoto atsakymo pateiktai formulei pagrįsti: ar tiesa, kad LAIVAS = VALSTYBĖ? Į atsakymų paieškas leisis komandinių principu tyrinėdami jūrinį paveldą – skirtingų laikotarpių bei paskirčių laivus, laivų modelius, aiškindamiesi jų architektūrinę struktūrą bei kas jų varomoji jėga, identifikuodami galimos laivo įgulos sudėtį bei funkcijas. Aptardami nūdienos realijas, mokysis atpažinti pagrindinius valstybės funkcionavimo, išlikimo elementus. Pasitelkiant šiuolaikiškus, į kritinį mąstymą orientuotus metodus, dalyviai stengsis įvardinti savo vaidmenį, apsibrėžti savo teritoriją bei laisvės, atsakomybės, priklausomybės ribas Lietuvos, kaip valstybės suvokimo ribose. Susipažinę su valstybės apibrėžtimi, mokysis ieškoti, atpažinti valstybės valdymo elementus laive, nuosekliai, bet skirtingais metodais spręsdami vis sudėtingesnius uždavinius: LAIVO „X“ = VALSTYBĖS GYVENTOJAI / LAIVO „X“ = VALSTYBĖS TERITORIJA / LAIVO ĮGULA = VALSTYBĖS „X“ Išsiaiškinę visus nežinomuosius, užsiėmimo dalyviai kurs Ateities kapitonų vizijas. Edukacinis užsiėmimas „Ateities kapitonai“ orientuotas į asmeninio santykio su valstybės realijomis paieškas. Pačių atrasti raktiniai žodžiai, tokie kaip teritorija, siena, riba, laisvė, varikliai, gyventojai, valdžia, įgula, atsakomybė, jūra ir daugelis kitų, padės atpažinti laivą valstybėje, valstybę laive. Padės suvokti jūrinę Lietuvą. Paakins ieškoti savo vietos joje. Pakvies tapti ateities kapitonu.


Bandelių kepimas ant laužo (Piemenėlių duona)

Pristatomoje edukacijoje, mokiniai kviečiami susipažinti su mūsų krašto etnokultūra, fiziškai susipažinti su senovės vaiko - piemenėlio gyvenimo dalimi. Bandelės ant laužo, kitaip vadinamos Piemenėlių duona. Senovėje piemenėlis išeidamas dirbti iš šeimininkės gaudavo ir pietų davinėlį, dažnai tai būdavo sūris, kiaušinis, duona arba mielinės tešlos gabalėlis, kurį piemenukas užsikūręs laužą ir apvyniojęs ant lazdos išsikepdavo. Edukacijos metu keliausime į vaizdingą Veiviržo upės juosiamą Veiviržėnų miestelio slėnį, kursime laužą, kiekvienas dalyvis ant laužo galės išsikepti mielinę bandelę. Tai ne tik įdomi, archaiška, skani,  bet ir labai smagi edukacija. Šios edukacijos metu kiekvienas dalyvis pats vynioja paruoštą tešlą ant lazdos ir kepa ant laužo. Iškepusią bandelę galima pagardinti įvairiais priedais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija „Kūčiukai – antai ir dabar“ supažindins moksleivius su senosiomis Kūčių tradicijomis, kartu gerenuosime idėjas, kokią šią šventę įsivaizduoja šiuolaikinė karta. Kokius papročius ir tradicijas galėtumėme patobulinti, atgaivinti norint puosėlėti jas ateities kartoms. Sužinosime daug smagių faktų kam kūčiukai būdavo naudojami, kokius keistus ir įmantrius pavadinimus jie turi. Kokie Kūčių papročiai kituose Lietuvos kampeliuose ir dar daugiau.
Žinoma po prezentacinės, diskusinės dalies moksleivių lauks nuostabus kūrybos procesas. Savomis rankomis gaminsine, kūčiosime tešlą, ir kepsime gražiausią Kūčių simbolį – kūčiukus. Ragausime ir tradicinį aguonų pieną, o kad nebūtų mažai edukacijos įspudžius trumpai aptarsime prie kisieliaus stiklinės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Norite daugiau sužinoti, kaip buvo laimėtas Žalgiris, vienas didžiausių mūšių viduramžiais? Tuomet kviečiame pasinerti į riterių pasaulį. Ši pamoka padės vaikams geriau orientuotis istoriniame laike: jie tarsi slapti stebėtojai susipažins su riterių gyvenimo specifika Kryžiuočių ordino sostinėje Marienburge. Net praslinkus daugiau nei 600 metų, Marienburgo pilis vis dar yra didžiausia mūrinė pilis pasaulyje! Mokiniai išsiaiškins to meto ginkluotės, ekipuotės ypatumus, sužinos apie taktines gudrybes, padėjusias pasiekti pergalę. Susipažins su Vytauto Didžiojo ir jo sąjungininko Lenkijos karaliaus Jogailos veikla. Paaiškės, kas buvo draugai, o kas – priešai Žalgirio mūšyje, kuris įvyko netoli Kryžiuočių ordino sostinės Marienburgo.


Viešoji įstaiga Lazdijų kultūros centras

Gėlėtas knygos skirtukas – tai daugiau nei priemonė, padedanti rasti skaitomą knygos puslapį, tai ir knygos aksesuaras, lydintis skaitytoją puslapis po puslapio.
Teorinėje dalyje dalyviai bus supažindinti su gėlėmis, kurios tinkamos darbo eigoje. Jų paruošimo būdais.
Praktinėje dalyje dalyviams siūloma kurti metų laiką atspindintį skirtuką, naudojant iš vietoje auginamų gėlių: Skirtukas „Pavasario dvelksmas“, kuriamas naudojant tik pavasarį žydinčius augalus. Skirtukas „Spalvota vasara“ kuriamas iš pievose surinktų augalų . Skirtukas „Atpažink rudenį“ kuriamas rudens lapų arba rudeniui būdingų augalų. Skirtukas „Žiemos pasaka“ kuriamas naudojant jau sudžiovintus augalus.
Išeidami iš edukacijos kiekvienas parsineš namo po išskirtinį vienetinį savo mini meno objektėlį, kuriuo galės ilgai džiaugtis skaitydami knygas.


Skambantis kinas, arba kaip gimsta garsai kine?

Kuriant įvairiausius filmus ne mažiau svarbią vietą užima ir garsai. Tai gali būti personažų dialogai, garso efektai (triukšmai) ir, žinoma, muzika. Garsinė plotmė kine padeda lengviau sekti ir suprasti besivystantį veiksmą, sukurti ir išlaikyti tam tikrą emocinę atmosferą - pasakoti istoriją būtent mūsų ausims sustiprinant vizualinį efektą. Tačiau žiūrint filmą garsai nebūtinai bus iš tų šaltinių, kuriuos matome ekrane, ir tikrai ne visi garsai yra užfiksuojami filmavimo metu - tad ne tik muzika ar kiti efektai yra įrašomi ar kuriami atskirai studijoje. Edukacija atskleis įdomias kino industrijos paslaptis, kur didžiausias dėmesys bus skiriamas būtent kino garsams: jų ypatybėms, kūrimui, įrašymui bei pritaikymui įvairiems filmams.

EDUKACIJOS TIKSLAS:
Atskleisti kino garsinės plotmės kūrybinę, techninę, meninę bei kultūrinę svarbą išskiriant kino garso elementus bei jų kūrimo / panaudojimo metodus.
UŽDAVINIAI:
Atskleisti kino garsų plotmę ne tik kaip integralią kino industrijos dalį, bet kaip ir meno formą, savitą kultūrą bei kūrybinę terpę;
Supažindinti su kino garsinės plotmės pagrindiniais elementais, jų svarba ir reikšmėmis;
Atskleisti esminių kino garsų (dialogo, garso efektų ir muzikos) kūrimo ir panaudojimo bei pritaikymo filmui specifiką;
Supažindinti su galimomis profesijomis / funkcijomis, kurios yra itin svarbios kino industrijoje siekiant sukurti kokybišką (ir efektingą) garsinį patyrimą filmo žiūrovui;
Ugdyti analitinį mąstymą filmų peržiūrų metu;
Skatinti tolimesnį susidomėjimą ir savarankišką žinių gilinimą.


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Kultūrinę edukacinę programą „Pažink kitaip Zigmą Gėlę“ “ sudaro dvi dalys. Užsiėmimo pradžioje muziejininkė mokinius kviečia per žaidimus, įvairias užduotis, t. y. kitaip susipažinti su poeto Zigmo Gėlės namais. Edukacinis užsiėmimas vedamas Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centro Naisių filialo salėje. Čia mokiniai per įvairias veiklas ir kūrybines užduotis susipažįsta namų apyvokos daiktais, kurie buvo naudojami Šiaurės Lietuvoje XX a. pradžioje. Edukacinėje salėje mokiniai mokysis atpažinti lygintuvą (kočėlus), šviestuvą (balaną), išbandys juos. Susipažins su senoviniu apavu: naginėmis, klumpėmis, bandys vaikščioti apsiavę medines klumpes. Užsiėmimo metu visi aktyviai dalyvaus, turės galimybę ne tik pamatyti senus daiktus, sužinoti jų paskirtį, bet ir patys išmoks jais naudotis. Nauja patirtis, puikūs įspūdžiai, gerai praleistas laikas, jauki aplinka garantuojama kiekvienam. Vėliau mokiniai dalyvaus kūrybiniame procese: išdalinamos kortelės su sukarpytais Zigmo Gėlės eilėraščių tekstų žodžiais. Dėlionės principu iš turimų žodžių kurs savo eilėraščio posmą, rašys su žąsies plunksna. Pabaigoje muziejininkė perskaitys, kokį eilėraštį iš tų pačių žodžių yra sukūręs poetas Zigmas Gėlė. Rašantieji su žąsies plunksna su savimi išsineš savo parašytus tekstus ir nupieštus piešinius. Antroje užsiėmimų dalyje kultūros renginių organizatorė mokiniams siūlys tradicinius, kuo senesnius žaidimus, nes jie yra pamiršti, todėl vertingi ne tik kaip žaidimai, bet ir kaip kultūrinis istorinis reiškinys. Žaidimai mokiniams: „Išsiskaičiavimai“, „Krivulė“, „Akloji bobutė“, „Muštukas“„Tabalas“, „Lapių lenktynės“ ir kt. Minėtų žaidimų metu bus naudojamos liaudies buities rakandų kopijos, kurios buvo neatsiejamos buityje. Pagrindinis lietuvių liaudies žaidimų įrankiai: lazda, lininis maišas, krivulė, lininė staltiesė, lazdos. Manome, kad mokiniai išmoktus žaidimus ir ratelius vėliau mielai žais laisvalaikiu.


Panevėžio muzikinio teatro pučiamųjų instrumentų orkestro "Garsas" muzikinė ir edukacinė programa LAIKO SPALVOS Pažintinėje kelionėje muzikologė pristatys penkias epochas: renesansą, baroką, klasicizmą, romantizmą ir XX-o amžiaus modernizmą. Edukacinė – koncertinė programa „Laiko spalvos” skirta visiems, norintiems susipažinti su epochomis, bei išgirsti tų epochų kūrinius.


Dirbtuvių metu vaikai kuria originalų floristinį aksesuarą pasirinktinai: kaklo pakabuką (duodama odinė virvelė su metaliniu užsegimu) arba raktų pakabuką (duodamas metalinis žiedelis su grandinėle). Aksesuaras kuriamas graikinio riešuto kevale.
Kuriama tik iš natūralių medžiagų: džiovintų gėlių, mažų kankorėžiukų, stabilizuotų samanų, kitokių smulkių džiovintų augaliukų. Jokio plastiko ir jokių blizgučių! Medžiagos kompozicijai pritaikomos pagal metų laiką, sezonines šventes.
Sukūrę darbelį, vaikai gali iškart jį praktiškai panaudoti - užsisegti ant kaklo, prisegti prie raktų ar papuošti savo kuprinę.
Edukacinės dirbtuvėlės vyksta Druskininkų amatų centre "Menų kalvė", kur yra įsikūrę net 9 skirtingų sričių menininkai. Mokinių grupės gali apsilankyti visose dirbtuvėse bei apžiūrėti parodų salėje kas mėnesį besikeičiančias įvairių kūrėjų parodas. Edukacinis užsiėmimas vyksta Rūtos Kazakevičienės floristikos dirbtuvėje, kur vaikai pamatys gausybę gamtos turtų: ne tik lietuviškos gamtinės medžiagos, bet ir tokių egzotiškų augalų, kaip "budos riešutas", "dramblio ausys", "gervės kuodas" ir kt. Apžiūrėję floristės dirbtuvę, vaikai žais įdomų gamtinį žaidimą.
Edukacinės veiklos metu vaikai susipažins su floristo darbo specifika, pamatys įdomių, neįprastų meno kūrinių, išbandys savo kūrybinius gebėjimus kurdami meninę kompoziciją, kurią parsiveš namo.
Edukaciją veda menininkė floristė Rūta Kazakevičienė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kauno tautinės kultūros centro edukacinėje erdvėje mokiniams pristatoma edukacija „Vidury dvaro žydi grūšelė“. Mokiniai supažindinami su augalų semantika mūsų kultūroje, pristatoma augalų svarba archajinėje sampratoje. Augalų svarba kalendorinėse šventėse, augalų simbolika tautodailėje. Mokinių kultūrinio akiračio plėtimas prisidės prie patriotiškumo ugdymo ir labiau sustiprins kultūrinį žingeidumą savo tautos kultūrinėmis vertybėmis. Edukacijos praktinėje dalyje mokiniai individualiai pasidarys atspaudą. Mokiniai galės pasirinkti vieną iš penkių Lietuvos etnografinių regionų, kuriems yra būdingi tam tikri Gyvybės medžio arba kitaip Pasaulio medžio bruožai. Puikiai praleistas laikas su bendraamžiais, tautosaka ir tautodaile, naujų meninių idėjų įgyvendinimas.


Kaip aikštėje iškilo bokštas? Kodėl ir kokiu metu čia skamba varpai? O gal patys norėtumėte trumpam tapti varpininkais? Kviečiame apsilankyti Vilniaus katedros varpinėje. Kartu su gide kopsime XIV amžių menančiais mūriniais laiptais ir įspūdingomis medinėmis XIX amžiaus konstrukcijomis. Mokiniai skambins ekspozicijoje easančiais varpais, savarankiškai naudos interaktyvias priemones (mobilias kameras miesto apžvalgai, audiopunktus su trumpais teatralizuotais pasakojimais apie varpinėje dirbusius žmones). Nuotaikingame filmuke balandis Pranas pristatys varpinės ir Vilniaus katedros bei aikštės istoriją. Patys drąsiausi galės apžiūrėti miestą iš 45 metrų aukščio ir pamatyti senojo laikrodžio varpus.


Fotografijos meno veiklos skirtos ugdyti mokinių kūrybiškumą pasitelkiant fotografijos meno sritį, supažindinant su fotografijos istorija Lietuvoje, parodant skirtingas fotografijos technikas ir priemones, sužadinant mokinių prigimtinį poreikį skleistis kūrybiškumui. Šiais laikais, kuomet visame pasaulyje, o tame tarpe ir Lietuvoje informacinės technologijos yra labai stipriai pažengusios, mokiniams yra labai svarbu atskleisti fotografiją kaip meninę raiškos priemonę, žengiant pirmus fotografijos kelyje dar mokykloje. Šiuo metu beveik kiekvienas mokinys turi mobilųjį įrenginį, kuriuo gali fotografuoti, tačiau didžioji dauguma vaikų net nesuvokia ką gali įamžinti jų mobilusis telefonas, įskaitant tiek meninę, tiek techninę puses. Per šiuos edukacinius renginius bus ugdomas mokinių bendras kultūrinis, meninis išprusimas, atskleista informacinių technologijų taikymo patirtis, plėtojamos meninės ir estetinės kompetencijos. Fotografija bus atskleista kaip moderni ir universali vaizdinė komunikacijos priemonė parodant ypatingą fotografo santykį su pasauliu formą. Edukaciniai užsiėmimai bus pritaikyti pagal vaikų amžiaus ypatumus.


Kūrybinių teatro dirbtuvių metu kartu su moksleiviais darysime įvairius vaidybinius trenažus, skirtus dėmesio valdymui, atmosferos/erdvės pajautimui, vaizduotės lavinimui, koncentracijai, emocinei atminčiai, bendradarbiavimui, tempo-ritmo pojūčiui, balso pažinimui ir valdymui ir tt. Improvizuotose situacijose pagal paskirtas temas, rengsime sceninius etiudus.


Mokydamasis apie gamtą iš gamtos vaikas supranta, kad iš pažiūros gąsdinantys augalai, vabzdžiai, gyvūnai yra visai nebaisūs, o kaip tik – reikalingi ir atliekantys tam tikrą svarbų vaidmenį. Edukacija „Gyvosios gamtos beieškant“ skirta vaikams pažinti ir paliesti gyvąją gamtą iš labai arti. Edukacijos metu vaikus supažindinsime pirmiausia su skrajūnais paukštukais, jų namelių įvairove, parodysime kur gyvena voverytės ir kodėl šikšnosparniams taip pat reikia namelio. Ieškodami Dinozaurų parke skruzdėlyno, išsiaiškinsime kodėl vieni gyvūnai ar vabalai saugomi Raudonojoje knygoje, kiti dar nėra įrašyti. Ieškosime žinių apie gilias lietuviškas tradicijas, tikėjimą ir papročius, diskutuos apie biologinės įvairovės ir ekosistemų atliekamų pagalbos funkcijų svarbą, bandant prisitaikyti prie klimato kaitos. Edukacijoje dalyvaujantys vaikai sutiks nuostabiąsias parko pažibas – alpakas, jas pamaitins. Aplankys šalia esantį triušiukų miestelį – mokysis suprasti ką triušiukai valgo, ko negalima duoti, kaip laikyti ir glostyti, o kaip negalima kelti jų. Iš arčiau pažįstant gyvąją gamtą, neabejotinai sustiprės ryšys tarp vaiko ir gamtos.


Mitologinio personažo Naminuko vėlimo dirbtuvės pas dvaro vėlėją

Dvaro vilnos manufaktūroje, kur karaliauja charizmatiškoji vilnos vėlėja, atsiveria kitas pasaulis. Užsukusius, Jus pasitiks įvairiausi vilnoniai kūriniai – nuo linksmai besišypsančių veidelių iki gėlėtų skarų ir kitų aprėdų. Mielai priėmusi Jus savo dirbtuvėse, vėlėja papasakos apie vilnos naudą bei pasidalins savo amato paslaptimis. Programos metu vaikai kurs savo ypatingą „vilnonį prisiminimą" – Naminuką. Po programos kiekvienas dalyvis bus apdovanotas Jaunojo dvariškio liudijimu.


Dailininkai grafikai yra tikri burtininkai – iš vieno piešinio jie gali sukurti šimtus atspaudų arba estampų. Apžiūrėję dailininkų išraižytas linoleumo ir metalo plokštes sužinosime, kodėl viena grafikos rūšis vadinama giliaspaude, o kita – iškiliąja spauda. Išbandysime įvairias grafikos technikas ir gudrybes, o ant balto popieriaus lapo grafikos presu atspausime baltą piešinį.


Spektaklis vaikams „Skersgatvio pasaka“ su programa: Kalėdų senelio belaukiant

jams
Trumpas paslaugos aprašymas:
Spketaklis „Skersgatvio pasaka“ su programa Kalėdų senelio belaukiant. Pjesė „Skersgatvio pasaka“ (1979 m.) – bene stipriausias Juditos Vaičiūnaitės draminis kūrinys, pasakojantis nuostabią istoriją apie tai, kaip berniuko Gryčio sapne draugų būrys išvaduoja meistro dukrą Stiklę iš prakeiksmo. Tik bendromis pastangomis jie randa raktą jos išvadavimui. Tai ne tik graži istorija apie draugus, bet ir nuostabių personažų kupinas spektaklis. Vaikus žavi juodas katinas Markizas, Stiklės lėlė Negriukė, berniukas Grytis, Dama iš seno portreto, Ledo gėlė, o kur dar visų mėgstamas Sniego senis raudona nosimi. Spektaklio metu vaikai supras, kaip svarbu būti savimi, nebijoti stengtis dėl kitų. Šios pjesės pasaulis slėpiningas – didžioji veiksmo dalis vyksta meistro namuose, stiklo šlifavimo, veidrodžių gamybos ir restauravimo dirbtuvėje, tarp galybės veidrodžių, prietemoje, tačiau nuoširdi draugystė ir drąsa įveikia kerus. Šis spektaklis idealus šventiniam Kalėdų ir Naujųjų metų laikotarpiui. Aktoriai kviečia atsigręžti į visiems brangius dalykus – draugystę, rūpestį, ištikimybę, žodžio laikymąsi, tikslo siekimą. Teatrinę ir estetinę šventę kuria talentingos scenografės ir kostiumų dailininkės Jurgitos Jankutės sukurti išskirtiniai kostiumai, aktorių grimas, šokiai, muzika ir dainos. Režisierė - Janina Matekonytė. Po spektaklio moksleiviai laukia Kalėdų senelio, tuo metu jie bendrauja su pasakos personažais, gali užduoti jiems klausimus, patys moksleiviai gali ateiti į sceną ir prisistatyti kaip darė personažai. Kartu su aktoriais kuria šokį pagal labiausiai patikusią spektaklio dainą. Esant poreikiui Kalėdų senelis gali išdalinti jūsų dovanėles.


Ekskursija „UNESCO saugomo Vilniaus senamiesčio panoramos“

Tai sportiška, dinamiška ir aktyvi ekskursija, kurioje ne tik grožėsimis skirtingomis Vilniaus panoramomis, bet ir kopsime į senamiesčio kalvas. Pakeliui ekskursija supažindins su senuoju Vilniaus Užupio priemiesčiu, jo geneze bei dabartine menininkų išpuošta Nepriklausoma Užupio respublika. Legendų bei vaizdų pagalba bandysime modeliuoti senojo Vilniaus miesto gyvenimą, jo išskirtinumus, nuo kalvų skaičiuosime skirtingų maldos namų bokštus, ieškosime pasislėpusių vandens šaltinių bei aplankysime ilgiausią senamiesčio statinį. Ekskursija yra pritaikyta skirtingo amžiaus vaikams.


Edukacinė programa „Poeto Stasio Jonausko kūryba vaikams“

Skuodo rajono savivaldybės R. Granausko viešoji biblioteka

2023 m. minėsime poeto Stasio Jonausko 75-asias gimimo metines. S. Jonauskas buvo LR Vyriausybės kultūros ir meno bei kitų premijų laureatas, žymus Lietuvos ir Skuodo krašto poetas.
Savito braižo poetas daugiausia kūrė suaugusiems, o 1996 m. buvo išleista vienintelė jo eilėraščių knygelė vaikams „Šoka žaliosios varlytės“.
Kultūros paso programa „Poetas Stasys Jonauskas vaikams“ skiriama jo kūrybos populiarinimui ir sklaidai 1-4 klasių mokiniams. Vaikus pasitinka ir visą renginį lydi pagrindinis knygutės personažas – varlė. Programoje bus skaitomi S. Jonausko eilėraščių tekstai. Kiekvienas skaitomas eilėraštis ekrane bus iliustruojamas Regioninio  vaikų kompiuterinių piešinių konkurso „Žaliųjų varlyčių šokis“ dalyvių piešiniais.
Edukacinėje programos dalyje akrostichu kuriamas naujas eilėraštis, kurio pirmosios raidės poeto asmenvardis – Stasys Jonauskas. Mokiniai sužinos kas yra akrostichas. Kūrimui naudojamos knygutės „Šoka žalios varlytės“ eilėraščių žodžiai. Ši veikla organizuojama komandiniu principu. Vėliau mokiniai kurs poeto eilėraščių iliustracijas kompiuterinius piešinius „Paint.NET“ programa ir trumpai pristatys savo kūrinius ir kurį eilėraštį jie iliustravo.
Užsiėmimo baigiamasis akcentas – lankymasis ir nuotrauka prie poeto Stasio Jonausko atminties suolelio parkelyje prie Skuodo kultūros centro.


Edukacinė programa "Linksmieji instrumentai" supažindins vaikus su instrumentais, fotografija, Gif kūrimu. Vaikai sužinos kad ir vaizdo kameros objektyvas pasidengia dulkėmis, nešvarumais ir pirštų atspaudais. Nešvarus objektyvas fotografuoja neryškiai, sulieja vaizdą, nuotraukose atsiranda dėmių. Sužinos ir išmoks kaip prižiūrėti vaizdo kamerą, kaip sufokusuoti vaizdą ekrane. Kaip naudotis tinklelio linijomis keliant fotografiją į projektorių. Refleksijuojant padėsime lavinti individualius įgūdžius ir įvertinti jų efektyvumą. Pabaigoje atliekamas pasirinkto atlikėjo instrumento pagal gif’ą, pažintis gyvai su instrumentu ir instrumentalistu.


Edukacinėje sodyboje „Vėjų fėja“ sutiksime Jus su daina ir jaukiai prie židinio kalbėsime apie baltų ženklus, išaustus drobėse, išraižytus molio puodynėse, iškaltus žalvaryje, akmenyje. Mėginsime suprasti senųjų simbolių prasmes ir senąją lietuvių pasaulėžiūrą. Susipažinsime su mitologinėmis būtybėmis ir jų atspindžiu ženkluose. O patį linksmiausią Kauką pasikviesime draugauti ir kartu dalyvausime žaidimuose, spėlionėse, pasivaržymuose. Visi pasigaminsime sau medinuką su baltiškais raštais. Pasidalinsime komandomis ir surengsime smagias ženklų ieškojimo varžybas. Vaišinsimės šeimininkės arbata ir smagiai bendrausime.


Ar žinote, kad vokiečių kalba yra kultūros ir mokslo kalba? O tai, kad tie kas ją moka, gali susipažinti su žymių filosofų, rašytojų ir poetų bei mokslininkų veikalais originalo kalba? Kartu su vokiečiais lietuviai jau nuo Gedimino laiškų iki šiandienos turi kultūrinius, ekonominius, dvasinius ir kt. saitus. Minint Vilniaus 700-uosius metus, verta pažvelgti, o kaip gi sostinė buvo kurta įvairių Vokietijos kūrėjų? Ar žinote, kad ten, kur dabar yra Vokiečių gatvės promenada, kadaise buvo susiglaudę namai? O kad vokiečių katalikai statė gotikinės architektūros stiliaus bažnyčias, kurių galima rasti Vilniuje? O kaip galima po Vilnių vaikštant atrasti Faustą? Kviečiame į edukaciją, kurioje raginsime klasikos kūrinių skaitymą ir gramatikos užduotis padėti į šalį, o gyvai ir praktiškai pamatyti ir prisiliesti prie vokiečių kultūros pėdsakų, asmenybių, jų kūrybinio palikimo, sukurtų architektūros paminklų, ar kitų kūrinių, daugiakultūriškumo ir savęs pažinimo. Moksleiviai turės puikią progą ne tik teoriniame lygmenyje, bet ir praktiškai „pakvėpuoti“ kūrėjo oru.


Vinetu kaimas, gyvosios Amerikos indėnų istorijos muziejus, vykdo atvykstamasias edukacines, patyriminės programas po visą Lietuvą ir gali aplankyti Jūsų įstaigą su išskirtine, edukacine kultūrine programa „Būgnų ir dainų ratas“. Nuo seno senovės žmonės žinojo apie būgnų skleidžiamo garso ir jo vibracijos magiškas galias, kurios pakelia nuotaiką, stiprina kūną, protą ir dvasią. Ne veltui žmogui duotas ir balsas. Net be žodžių, vien garsu galima išreikšti savo emocijas, pajusti save. Dainuodami ir muzikuodami galime įgyti daugiau sveikatos, harmoningam ir laimingam gyvenimui. Dainos ir muzika suartina kultūras ir žmones, leidžia juos geriau pažinti. Jai sklindant įsivyrauja taika, meilė ir darna, tiek žmogaus viduje tiek ir išorėje. Edukacijos ,,Būgnų ir dainų ratas” dalyviai gaus po indėnišką instrumentą: būgną ar barškutį, su kuriais lavinsime tam tikrus muzikos ritmo ir dainavimo gebėjimus, kurie pravers ne tik muzikuojant, bet ir kasdieniame gyvenime. Pasileisime į harmonijos, grožio ir bendrumo paieškas, o radę tai, pasimėgausime paieškų vaisiais. Atsipalaidavę ir pažadinę savo kūrybinę energiją kursime ritmus, kurie dar niekada neskambėjo po šia Saule. Grojimas būgnais ir dainavimas - tai tam tikra meditacijos forma, terapija, kurią naudoja daugelis tautų ir genčių,nes ji prasklaido pilkus debesis, suteikia energijos, padeda paleisti baimę, blogas mintis ar emocijas ir atveria kelią į pasitikėjimą, džiaugsmą ir laimę. Tai būdas pažinti save ir atverti savo prigimtines savybes, gebėjimus, kurie duoti siektiisėkmingo, laimingo ir darnaus gyvenimo.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Baltijos jūra – ypatingą vietą kiekvieno mūsų širdyje užimantis gamtos perlas. Visais laikais ji masino kūrėjus, įvairiomis raiškos formomis siekusius užfiksuoti gaivališkos stichijos keliamas impresijas. Mikalojus Konstantinas Čiurlionis – be abejo, vienas žymiausių lietuvių menininkų, simbolistinei krypčiai priskiriamas tapytojas ir kompozitorius, savo kūriniuose siekęs muzikos bei dailės sintezės. Nepamirštama yra kompozitoriaus sukurta simfoninė poema „Jūra“ – odė neaprėpiamam vandenyno grožiui. Beklausydami šio kūrinio, susipažinsime su muzikinio pasakojimo bruožais, stebėsime ir aptarsime kylančias vaizdines asociacijas, o pasitelkdami animacijos studijos teikiamas galimybes, muzikos įkvėptus įvaizdžius paversime animacinio filmo siužetu. Pasinerkite į vaizduotės pilną animacijos jūrą, lydimą nuostabių, klasikinės muzikos garsų.


Šilutės Hugo Šojaus Švėkšnos ekspozicijoje vedamo edukacinio užsiėmimo „Mano jidiš vardas“ tikslas – supažindinti užsiėmimo dalyvius su Švėkšnos žydų bendruomenės istorija, jidiš kalbos rašmenimis, pristatyti jidiš kalbą ir priminti, kad ja kadaise buvo kalbama ne tik Lietuvoje, bet ir Švėkšnoje. Pristatoma lietuvių kalbos įtaka jidiš kalbai: pateikiami pavyzdžiai, kokie lietuviški skoliniai žydų šnekamojoje kalboje prigijo ir buvo vartojami Švėkšnos miestelyje. Uždaviniai: pristatyti Švėkšnos žydų bendruomenės istoriją; papasakoti apie jidiš kalbos atsiradimą ir vartojimą Lietuvoje; naudojant antspaudukus, jidiš rašmenimis užrašyti savo vardą. Naudojamos priemonės: PowerPoint pristatymas; jidiš kalbos raidynas (pritaikytas prie lietuvių kalbos abėcėlės), padarytas antspaudukų pavidalu. Vienoje spaudo pusėje pavaizduota lotyniška raidė, o kitoje – jos atitikmuo jidiš kalbos rašmenimi. Veikla ir rezultatai: išklausę pasakojimo apie Švėkšnos žydų bendruomenę ir jidiš kalbą, edukacinio užsiėmimo dalyviai, naudodami jidiš abėcėlės raides, turi galimybę parašyti vardus (ant popieriaus, audinio ar kito paviršiaus). Užsiėmimo metu vaikams pristatoma žydų tautinė mažuma, jos kultūriniai skirtumai, siekiama, kad mokiniai būtų tolerantiški, norėtų pažinti įvairias kultūras, atsisakytų stereotipinio mąstymo.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Moksleiviai susiduria su įvairiomis socialinėmis problemomis – tokia yra dabartinė mūsų aplinka. Kalbėti šiomis nepatogiomis temomis visada svarbu ir būtina. Menas yra vienas iš būdų paskatinti atsiverti, susimąstyti, reflektuoti, dalintis savo potyriais ir emocijomis. Pasinaudodami Meno bibliotekos lobynu, edukacijos dalyviai atranda meną kaip priemonę perteikti socialinę tikrovę ir laikmečio atspindį, kas padėtų suvokti savo vaidmenį socialiniame kontekste. Atrinkti meno kūriniai tampa priemone nagrinėti aktualias socialines temas, tokias kaip: vaikų vienatvė, depresija, vaikų išnaudojimas, korupcijos apraiškos, moters vaidmuo šeimoje ir visuomenėje, sovietmečio ydos, tarpusios žmonių santykiuose ir besitęsiančios dabartiniame laikmetyje. Šių nepatogių temų ieškosime menininkų: R.Katiliūtės, A. Puipos, S. Sližio, Š.Šimulyno, S. Eidrigevičiaus, kūriniuose. Temų gausa leidžia edukacijos dalyviams pamatyti meną kaip problemų išraišką ir jų sprendimo galimybę. Kuo daugiau temų edukacijos dalyviai atrastų meno kūriniuose, tuo aiškesnis taptų suvokimas, kad menas gali būti socialiai paveikus ir jame galima ieškoti atsakymų į rūpimus klausimus. Per meno kūrinio pažinimą yra plečiamas ne tik dalyvių kultūrinis laukas, ugdoma kultūrinė patirtis, bet pasiekiamas ir psichologinis efektas: dalyviai yra skatinami formuluoti ir reikšti savo nuomonę, išsakyti mintis, reflektuoti savo potyrius, emocijas. Meno kūrinys šioje edukacijoje yra tik priemonė arba forma savirefleksijai: kalbėdamas apie meno kūrinį, dalyvis iš esmės kalba apie save.


Mazgų rišimas yra archajinis, įvairiose kultūrose žinomas užsiėmimas, patikrintas laiko, žmonijos patirties ir egzistuojantis šiandieniniame pasaulyje. Knygose aprašomi 4000 mazgų rišimo pavyzdžiai. Įvairūs mazgų rišimo būdai aktualūs skirtingų profesijų žmonėms: jūreiviams, medikams, skautams. Sparčiai populiarėjant aktyvioms laisvalaikio praleidimo formoms (buriavimui, jėgos aitvarams, jodinėjimui, ekstremaliam laipiojimui uolomis) yra reikalingi įvairūs virvių tvirtinimo ir rišimo būdai. Moksleiviai, dalyvaudami užsiėmimuose, susipažins su mazgų atsiradimo istorijomis, sužinos kiekvieno mazgo pritaikymo sritį ir išmoks paprastų ir sudėtingesnių mazgų rišimo technikos, gilinsis į Baltų tautų laivybos istoriją. Parengta edukacinė programa „Jūrinių mazgų istorijos“ leis jauniems žmonėms plačiau ir giliau suvokti šį unikalų žmonijos paveldą. Autentišką medžiagą parengė ilgus metus mokykloje dirbantis IT, elektros, elektronikos ir automatikos profesijos mokytojas, laivybos entuziastas, buriuotojas Arūnas Stankevičius. Programa įvairiapusiškai įdomi, nes mazgų rišimo technikos bus mokoma kartu su unikaliomis jų atsiradimo istorijomis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Druskininkų kurorto istorija yra neatsiejama nuo gamtos išteklių ir juos naudojusių gydytojų ir vaistininkų. Šios edukacijos tikslas - supažindinti su Druskininkų kurorto istorija, plėsti ir gilinti žinias apie gamtos išteklius, formuoti vientisą supančio pasaulio vaizdą, parodyti glaudų gamtos ir žmogaus ryšį.
Uždaviniai: supažindinti su Druskininkuose iš vietos naudingųjų išteklių kurtais gydymo metodais, gamtos išteklių panaudojimo galimybėmis; neformalioje aplinkoje gerinti tarpusavio bendravimą ir žaidžiant praturtinti savo žinias apie sveikatos gerinimą natūraliais būdais. Praktinio užsiėmimo metu mokiniai, padedami edukatorių, pasigamins aromaterapinių tablečių, kokios buvo gaminamos kurorto gydyklose XX a. pr. įkurtoje laboratorijoje. Vėliau tabletes galės panaudoti gydomosioms vonelėms. Mokiniai bus supažindinami su artimoje aplinkoje sutinkamais augalais ir jų eteriniais aliejais bei jų pritaikymu kasdienybėje. Edukacijos metu bus pasiūlytas žaidimas - viktorina apie Druskininkų apylinkėse esančius gamtinius išteklius ir jų panaudojimą. Mokiniai pakviečiami į improvizuotą XIX a. vaistininko parduotuvėlę, kurioje tampa pirkėjais. Jie supažindinami su parduotuvės asortimentu (gamtos ištekliais ir iš jų pagamintais produktais) ir „užsisako“ daiktus, reikalingus loterijos būdu ištrauktoms užduotims atlikti.
 Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su Druskininkų istorija, senaisiais gydymo metodais ir išbandys tabletės gaminimo procesą, taikytą kurorte XIX –XX a. pr., praplės savo akiratį ir atskleis kūrybiškumą.


Edukacinis užsiėmimas Telefonijos istorija. Laiko mašiną atsukus...

Šiais laikais negalime įsivaizduoti gyvenimo be telefono. Jis yra universali bendravimo, informacijos gavimo, perdavimo, taip pat komunikacijos priemonė. Telefono raidos istorija nėra ilga, tačiau pasižymi ypatingu progresyvumu. Dabartinė karta praktiškai negali įsivaizduoti laikų, kai nebuvo mobiliųjų telefonų. Edukacijos metu mokinius supažindinsime su seniausių laikų lietuvių ir kitų šalių skubių pranešimų perdavimo sistemomis, įdomia telefonijos istorija, žymesniais jos kūrėjais, telefonų kaitos evoliucija, veikimo principu bei galimybių aspektu. Mokiniai galės apžiūrėti ir rankomis paliesti jiems pateiktą gausią laidinių ir mob. telefonų kolekciją (įvertinti jų dydį, svorį, dizainą, veikimą), išbandyti robotuko veikimą, naudojant du planšetinius kompiuterius. Su vaikais aptarsime mokomųjų filmų fragmentus „Telefonijos istorija“, „Ar išnyko laidiniai telefonai?“, „Gyvenk realybėje, o ne telefone“, kursime ateities telefono viziją. Pažintinių ir praktinių veiklų metu dalyviams pateiksime įdomias, jų amžių bei gebėjimus atitinkančias interaktyvias kritinio mąstymo užduotis ir klausimus. Persiųsti garso signalus žmonės bandė įvairiais būdais. Pirmasis telefonas, sukurtas prieš daugelį šimtmečių, gali būti laikomas „Virvės telefonu“. Edukacijos metu pasigaminsime ir išbandysime šį telefoną sujungę virvę su 2 tuščiomis skardinėmis, taip gaudami inkų naudotą telefono pirmtako pavyzdį. Edukacija adaptuota ir specialiųjų poreikių turintiems mokiniams.


Nusivelsim sau veltinį 8-12 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Kas yra veltinis? Veltinis – viena iš seniausių tekstilės technologijų, kai iš vilnos pluošto nuveliama medžiaga, gražūs aksesuarai, karoliai, žaislai.  Jau nuo seno žmonės savo buityje naudojo vilną, nes ji ne tik puikiai šildo, bet ir turi gydomųjų, tonizuojančių savybių. Šiandien dienai vilna naudojama kur kas plačiau: įvairiems aksesuarams, žaislams, namų interjero detalėms ar kt. atributikai gaminti.
Programa „Nusivelsim sau veltinį” skirta 8-12 kl. mokiniams norintiems pažinti sausojo vilnos vėlimo amatą, ar praplėsti jau turimas žinias ir įgūdžius. Edukacijos metu, panaudojant įvairių rūšių ir spalvų vilną, specialias adatas, poroloninės kempines vilna badoma, o vilnos plaukeliai sukimba tarpusavyje. Tokiu būdu gimsta nuostabūs meno kūriniai.
Pirmiausiai, užsiėmimo metu mokiniai supažindinami su vilnos vėlimo amatu, jo ištakomis, istorija. Pristatomos vilnos rūšys, jos panaudojimo galimybės. Išaiškinami keli įdomūs faktai apie vilną. Vėliau, mokiniai supažindinami su gamybos procesui reikalingomis priemonėmis, demonstruojama vėlimo technika, rodomi vilnos ir veltinių pavyzdžiai.
Mokiniams suteikiamos visos reikalingos priemonės: vilna, poroloninės kempinės, įvairių rūšių vėlimo adatos, siūlai, klijai, specialios akytės ir kita dekoro atributika. Jų pagalba vaikai patys mokosi šio amato ir kuria norimus dirbinius - figūrėles, žaisliukus, papuošalus ir kt. Edukacijos pabaigoje laukia refleksija –  sukurtų darbų aptarimas.
Sukurti veltinukai kartu keliauja su mokiniais į mokyklą ar namus.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Pažink save metaforinių asociatyvinių kortelių pagalba

Savęs pažinimas – vienas svarbiausių uždavinių žmogaus gyvenime. Pažindami save gebame lengviau planuoti ateitį, lengviau susidoroti su iškylančiais sunkumais, lengvesnis tampa bendravimas su savimi ir kitais žmonėmis.
Darbas su metaforinėmis kortelėmis sužadina smalsumą ir naujų dalykų atradimo poreikį. Tai inovatyvus būdas kūrybiškai žvelgti į save. Tam tikslui pasiekti susitikimo metu bus naudojamos klausymo, stebėjimo, mąstymo, žaidimo, savirefleksijos, klausimų atsakymų, diskusijų formos.

Susipažinę su MAK (metaforinėmis kortelėmis), jų įvairove, istorija, panaudojimo galimybėmis ir paskirtimi kibsime į darbą, kurio pagrindiniai uždaviniai bus: iš arti pažvelgti į savo gerąsias ir blogąsias savybes, blogąsias savybes pakeisti gerosiomis, atsikratyti neigiamo savęs vertinimo, sustiprinti pasitikėjimą savimi, paieškoti savo idealiojo „AŠ“ ir galimybių juo tapti.
Renginio pabaigoje aptarsime kuo svarbi savęs pažinimo kelionė ir kaip ją galėsime tęsti savarankiškai.


Kviečiame vaikus patirti šokio ir judesio džiaugsmą! Čia eksperimentuosime, žaisime, bendrausime ir kursime kaip komanda. Kiekvienas galės atrasti savo individualumą ir susijungti į bendrą klasės šokį.
Programa įtraukia vaikus, lavina kūrybiškumą, praplečia saviraiškos galimybes bei komunikacijos įgūdžius. Po proceso, tikėtina, pagerės klasės santykiai ir nuotaika bus pakili. :)


MUZIKOS ENCIKLOPEDIJA TRUMPAI - STYGINIAI INSTRUMENTAI

Koncertinė įstaiga Lietuvos nacionalinė filharmonija

Interaktyvi virtuali programa skirta 1-4 klasių mokiniams. Pamokos metu yra plačiai apžvelgiami simfoninio ir kamerinio orkestrų styginiai instrumentai: smuikas, altas, violončelė, kontrabosas bei arfa. Analizuojama šių instrumentų specifika, istorija, evoliucijos raida, gamybos proceso ypatumai, techninės galimybės bei garso išgavimo būdai. Supažindinama su žymių kompozitorių ir atlikėjų kūryba. Pamokos pabaigoje žaidžiama trumpa virtuali viktorina naudojant išmaniuosius telefonus, o nugalėtojas apdovanojamas prizu - Lietuvos nacionalinio simfoninio orkestro CD. Tokiu būdu skatinamas dalyvių aktyvumas, kūrybiškumas, domėjimasis muzika.


Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Ar galima pasakas paliesti ir užuosti, o gal paragauti? Atsakymus sužinosite edukaciniame užsiėmime „Pajusk pasaką“. Kviečiame moksleivius į unikalią literatūros pažinimo patirtį – klausytis Prano Mašioto pasakos „Kiškis Drąsuolis“ užrištomis akimis ir pasitelkiant pojūčius. Pasakojimo žodžius lydės įvairūs jusles žadinantys veiksmai ir sensorinės priemonės (pvz.: skaitant sakinį „Miške augo kiškelis“ klausomasi pušų ošimo garso, rankomis liečiamas samanų gabalėlis), kurios sustiprins dalyvių skonio, kvapo ir lytėjimo pojūčius, išlaisvins vaizduotę, atpalaiduos.


Lazeriai, eksperimentai ir sprogimai - spektaklis „Eureka!“

Eureka efektas – tai staigus ir netikėtas problemos sprendimo suvokimas. Ar nebūtų įdomu pamatyti tą momentą, kai
praeityje gyvenę mokslininkai patyrė savo EUREKĄ? Nusikelkime laiku kartu su linksmaisiais mūsų aktoriais, kurie įkūnys
tokius mokslininkus, kaip pirmajį žmonijos astronautą Wan Hu ar sieros rūgšties išradėją ir alchemijos tėvą Džabirą Ibn
Hajaną ir kartu patirkime atradimo džiaugsmą. Lazeriai, eksperimentai ir sprogimai pavers šią kelionę neužmirštamu
nuotykiu. Įvairūs eksperimentai bus perteikiami ne tik teoriškai, bet ir praktiškai – sprogimai, ugnies kamuoliai ir garų geizeriai privers kiekvieną aikčioti iš nuostabos ir ilgam pasiliks atminty. Forumo teatro principu pastatytas spektaklis leis žiūrovams patiems iškelti problemas, pasiūlyti sprendimo būdus ir taip nulemti pasirodymo eigą. Viso renginio metu mokiniai bus kviečiami aktyviai dalyvauti diskusijose su vedėjais, įsitrauks į pasirodymą savo idėjomis ir pasiūlymais. RGB projekcinio lazerio filmukai padės lengviau suprasti eksperimentuose vykstančius procesus ir sukurs magišką atmosferą.
Pagrindinis renginio tikslas - skatinti vaikų kultūrinį sąmoningumą per kūrybiškumo ir kritinio mąstymo ugdymą. Taip pat populiarinti mokslą parodant nuostabiąją jo pusę. Renginio metu mokiniai pagilins istorijos, fizikos ir chemijos žinias, - o svarbiausia – labai linksmai praleis laiką!


Tautinio paveldo karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija, žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis. Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.


Nuo seniausių laikų akmenys žavėdavo Žmogų neįprasta išvaizda, blizgesiu, spalva, skaidrumu, tvirtumu ir retumu. Šalia estetinio poveikio atnešdavo ir naudos, tarnaudavo komerciniams poreikiams bei tikslams. Apie akmenis jau seniai sklinda legendos - neva jie viską prisimena ir viską žino, turi magiškų ir gydomųjų galių. Akmenų įvairovė didelė - kalnų masyvai, lauko rieduliai, prabangiuose papuošaluose blykčiojantys deimantai, karūnose spindintys rubinai, safyrai, smaragdai... Vienus akmenys pakeri savo grožiu ir didybe, kitus - savo ramybe ir tyla. Žmogaus ir mineralų draugystė amžina. Užsiėmimo metu, vaizdinėmis priemonėmis, apžvelgsime mineralų kaip kristalinių uolienų kilmę, susipažinsime su netradiciniu mineralų panaudojimu, praktinė informacija, kaip identifikuoti juos, kaip prižiūrėti, kaip ir kur panaudoti. (Teorinė dalis 25-30 min. ) Iš natūralių pusbrangių mineralų, paruoštų pusgaminių vėrimui, gaminsime sau papuošalą/apyrankę. Pasidarytas papuošalas lieka užsiėmimo dalyviui. Užsiėmime suteikiamos visos darbui reikalingos medžiagos ir priemonės. Dalyviui tereikia ,,atsinešti" truputį kantrybės, lašelį kruopštumo ir spalvingos kūrybinės nuotaikos. (Praktinė dalis 30 min.)


Šios edukacijos metu moksleiviai sužinos, kad pirmuosius aitvarus gamino Tibeto vienuoliai iš bambuko ir šilko. Į Japoniją, kurios niekas neįsivaizduoja be aitvarų, kur yra didžiausias aitvarų muziejus, aitvarai atkeliavo tik 7 amžiuje. Ir puolė japonai juos naudoti karo pramonėje. Gamindavo didelius ir keldavo žmones, kad iš aukštai pamatytų priešų pozicijas. Turbūt iš čia ir atkeliavo posakis – aitvarai laimę neša...laimę laimėti karą. Į Europą aitvarai atkeliavo 13 amžiuje. Pats Markas Polas apie juos užsiminė, pasakodamas apie savo keliones Azijoje. Tiesa, kažką panašaus į orą kėlė ir Senovės Romos gyventojai.Visose šalyse aitvarai buvo ir simbolių, ir meno, ir laisvės, ir pasididžiavimo objektais. Šiais laikais aitvarai gali gaminti elektros energiją, tampyti laivus po vandenynus ar net pasiekti saulę.
Edukacijos metu aptarsime aitvarų atsiradimo istoriją ir kilmę, taip pat pristatysime vaikams aitvarų rūšis bei aptarsime pagrindines aitvarų gamybos technikas, susipažinsime su medžiagomis ir įrankiais reikalingais aitvarų gamybai. Aptarsime labiausiais paplitusius aitvarų tipus, jų skirtumus ir ypatybes.
Edukacijos metu gaminsime paprastus, lengvai kylančius į dangų aitvarus. Šis užsiėmimas reikalauja šiek tiek kruopštumo ir kantrybės, puikiai tinka įvairaus amžiaus moksleiviams ir suaugusiems, kur dalyviai nori linksmo užsiėmimo, nesudėtingo proceso ir greito rezultato. Aitvarą galima pagražinti savo piešiniais, taip pat užrašyti slapčiausią savo svajonę ar norą. Taip jis taps puikiu Jūsų draugu, o susitikimą vainikuojanti simbolinė aitvarų leidimo ceremonija bus puiki proga pajusti vėjo laisvę! Šis užsiėmimas – kūrybos, gamybos ir ramybės oazė, o paleistas į dangų aitvaras – sugalvoto noro išsipildymas.


Kiekvienas gyvas organizmas turi savo unikalų kodą, kuris lemia organizmo ypatybes, esminę informaciją. Šis genetinis kodas vadinamas DNR. Paprastai apie DNR kodą kalbama biologijos
pamokoje, tačiau parodoje ieškosime metaforinio parodos DNR kodo - parodos esmės. Darbas vyksta grupėse ir pagal pasiūlytas temas - DNR kodo grandis: istorija, muzika, žmonės ir
miestas arba gamta, vaikai konstruoja savitą parodos DNR vaizdą.
Kiekviena grupė atsitiktine tvarka išsitraukia vieną temą ir šios temos atspindžių ieško meno kūriniuose eidami per parodą.
Kiekviena grupė analizuoja skirtingą parodos DNR grandį-temą. Siekdami kuo geriau šią temą atskleisti, moksleiviai klauso edukatoriaus pasakojimo, o po to savarankiškai parenka vaizdinius, garsinius įrodymus (meno kūrinius) bei raštu žymisi savo įžvalgas, atsakydami į užduočių lape pateiktus klausimus.
Taip pat, savo temai iliustruoti moksleiviai savarankiškai parenka meno kūrinius juos fotografuodami.
Edukacijos pabaigoje visos grupės pristato savo DNR grandies temai sukauptą informaciją ir nufotografuotus meno kūrinius. Vaikai sudeda telefonus/planšetes su nuotrauka ant žemės, kad matytųsi jų parinkta fotografija. Telefonų/ planšečių ekranuose esančios nuotraukos iliustruoja DNR temos vaizdą. Sudėję viskas nuotraukas kartu, pamatome visuminį vaizdinį parodos DNR kodą. Kiekviena grupė žodžiu pristato savo atsakymus į edukacijos
teminius klausimus - taip išgirstame kiekvienos grupės argumentuotą DNR grandies apibūdinimą. Kiekvienos moksleivių grupės parodos DNR kodas išeina unikalus.

Užsiėmimas pabaigiamas refleksija.

Edukacijos tikslas - analizuoti meno parodą per skirtingas formalaus ugdymo programas: istorija, biologija, muzika, pilietinis ugdymas, etika.

Uždaviniai:
- ugdyti gebėjimą meno parodą naudoti kaip mokymosi priemonę
- supažindinti su meno parodos turiniu, mokėti jį analizuoti meniniu, istoriniu, kultūriniu kontekstu
- kritinio ir argumentuoto mąstymo ugdymas


Kaip gimsta skudutis 3-4 kl. išvykstamasis, visoje Lietuvoje (išskyrus Kauno m. ir r.)

Dalyvausite įtraukiančiose susikaupimą, mąstymą, pojūčius ir kūrybiškumą lavinančiose tikrose garsų dirbtuvėse ir sukursite vieną iš tautinės muzikinės raiškos ženklų – skudutį - bei išmoksite išgauti sudėtingesnę muziką tobulindami pasigamintą skudutį. Išmoksite parinkti įrankius ir geriausią ruošinį skudučio gamybai. Pažinsite muzikavimo priežastis, funkcijas ir naudą. Susipažinsite su lietuviškos kilmės skudučiais, kitų tautų analogais, senaisiais kaimo muzikavimo papročiais ir technika, šiuolaikinėmis tautinės muzikos kryptimis. Klausysitės ir kursite savo muziką. Dėmesio! Užsiėmime galimi nestiprūs susižeidimai (rakštis, odos paviršiaus įbrėžimai). Pageidautini dalyvių įgūdžiai ateinant – mokėjimas padrožti pieštuką peiliu, drožiant „nuo savęs“, o aukštesnis lygmuo - drožiant „į save“. Dirbama be apsauginių pirštinių (vaikai turės galimybę pažinti medžiagą, įrankį, bus mokomas saugiai įvertinti instrumento aštrumą).


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Etninės kultūros išsaugojimas ir puoselėjimas priklauso nuo mūsų pačių ir mus supančios aplinkos. Todėl edukacinės programos tikslas – inovatyviomis priemonėmis skatinti mokinių domėjimąsi senaisiais baltų ženklais ir baltų etnokultūra, ugdant jų kūrybiškumą, kultūrinį supratimą. Veiklos metu vaikai tamsoje lankys parodą „Baltų simbolių interpretacijos“, vėliau per vaizdines priemones tyrinės baltų simbolių reikšmes, savitų simbolių kūrimo būdus bei tapybą šviečiančiais akriliniais dažais. Susikūrę eskizus, tapys ant drobės, kurs baltų simbolių interpretacijas, o pabaigoje patys surengs tapytų darbų parodą ir ją pristatys.


Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Moksleiviai bus supažindinami su etnografine ekspozicija, duodamos užduotis surasti baltiškų simbolių, edukacinėje klasėje bus pateikiama platesnė informacija apie baltų simboliką ir jos reikšmę, pagal gautą informaciją reikės sukurti suvenyrą su baltų simbolika (skirtukai, amuletai , papuošalai).


Mandala- harmoningas, tikslios geometrinės struktūros piešinys rate atspindintis amžinuosius Visatos dėsnius ir tvarką. Jo istorija siekia net 5000 metų visame pasaulyje. Kurdamas mandalą žmogus prisiliečia prie paties Buvimo paslapčių, vėl atranda savyje darną, jėgą ir begalinės laisvos kūrybos džiaugsmą. Užsiėmimo metu pristatysime kitų tautų (Tibetiečių, Indėnų) sukauptą patirtį mandalų kūrime. Šių tautų tradicijas. Kam jos buvo kuriamos. Užsiėmimo metu sužinosite kaip kuriamos mandalos su spalvotu smėliu ir kodėl jas gali kurti kiekvienas. Išgirsite kaip žmogaus dvasinę būseną gali keisti tam tikra geometrinė forma, spalva, simbolis. Kurdami asmeninę spalvoto smėlio mandalą mokysitės suprasti jos simbolinę kalbą, o kartu geriau pažinti savo vidinį pasaulį. Užsiėmimo pabaigoje panaudosime 3D piešinio iškėlimo technika, kad vaikai gautų dar idomesnį ir originalesnį sprendimą. Po užsiėmimo piešiniai atitenkna mokiniui. Turi išliekamąją vertę.


,,Misija (Ne)Įmanoma''. Patirtinis edukacinis žaidimas 7-8 kl. mokiniams

Žaidimą ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ užpildo linksmų, kūrybiškumą skatinančių, keistų, nepatogių, tačiau būtinai kultūrinį akiratį plečiančių, draugystę skatinančių ir komandą formuojančių užduočių vykdymas, unikalios piešimo ir rašymo simbioze paremtos refleksijos, sukuriančios dalyvių tarpe taip reikalingą bendrumo jausmą. Užsiėmimo metu dalyviai ne tik piešia, konstruoja, vaidina, dainuoja ir t.t., jie per savo patirtį ir išgyvenimus išjaučia bendruomenės iššūkius, geba juos įvardinti ir pasiūlyti būdų jiems išspręsti, ima labiau vertinti unikalius kolektyvo narių gebėjimus ir vienoje ar kitoje meno srityje bei jų indėlį į bendrą komandos sėkmę.
Edukacijos programą sudaro: susipažinimas, klausimų ratas, ,,ledlaužiai’’ pratimai, žaidimo pristatymas, strategijos planavimas, žaidimo procesas, užsiėmimo refleksija.
Mūsų didelės komandos tikslas - mokyklos bendruomenės bendravimo kultūros bei moksleivių kūrybiškumo puoselėjimas per kultūrinę raišką bei kultūrinį sąmoningumą.
Edukacija remiasi David Kolb patirtinio ugdymo principu, taip pat ,,Nesmurtinės komunikacijos’’ bei ,,Ubuntu’’ filosofijomis, S. Covey visų savo būties lygmenų pažinimo bei jų lavinimo principais.
Kultūrinio, kūrybiškumą ugdančio žaidimo ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ vedliai - jungtinė lektorių grupė iš Whatansu komandos.
Kadangi mūsų kolektyvas yra platus, eduakcija  vienu metu gali vykti kelioms grupėms/klasėms iš karto.


Smėlis yra naudingoji iškasena naudojama įvairiose srityse. Smėlis naudojamas  stiklo, keramikos, porceliano, metalo  gamyboje bei statybose.  Šioms sritims labiausiai tinka kvarcinis smėlis, kuris turi daugiau nei 90 procentų kvarco mineralų.  Kvarcinis smėlis turi daugybę panaudojimo būdų ir mene. Nuo seniausių laikų smėlis naudojamas smėlio tapybai, smėlio skulptūroms, mozaikai, smėlio laikrodžiams, dekoratyviniuose dirbiniuose, keramikos ir stiklo gamyboje. Edukacijos metų ištyrinėsime iš smėlio pagamintus meno kūrinius, apžiūrėsime smėlio mėginius, ištirsime smėlio savybes ir pasigaminsime stiklo sagę.
Išklausę teorinę dalį mokiniai susiskirstys į komandas. Į komandas susiskirstys žaisdami žaidimą "Kur naudojamas smėlis?". Žaidimo tikslas įtvirtinti teorinėje dalyje išgirstą informaciją. Komandos dirbs klasėje įkurtoje laboratorijoje. Kiekvienai komandai bus paruoštos laboratorinės priemonės (smėlio mėginiai, kolbos, mėgintuvėliai). Tiriamojoje dalyje ištirs smėlio savybes, nustatys jų rūšį, išmoks atpažinti kvarcinį smėlį. Atliks eksperimentą su impregnuotu smėliu. Eksperimentų metu vaikai bus mokomi kelti hipotezes, nusakyti rezultatus, kelti išvadas.
Kūrybinės veiklos dalyje mokiniai dirbs individualiai. Kiekvienas pasigamins stiklo sagę. Vaikai skatinami mąstyti, kodėl mokėmės apie smėlį, o gaminame stiklinę sagę. Kuo stiklas susijęs su smėliu? Edukacijos metu nuolat ieškome sąsajų tarp aplinkoje esančių daiktų ir smėlio.
Metodai: eksperimentas, kortelių žaidimas, diskusija, sagės gamyba, piešimas.
Priemonės: kvarcinis smėlis, impregnuotas kvarcinis smėlis, vanduo, kolba, šaukštelis, stikliniai kristalai (kabišonai), klijai, spalvinimo priemonės, popierius, sagės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „Priimk jūros iššūkį!“ Jūra yra didi ir galinga, su ja nepajuokausi ir jos neužvaldysi, todėl būtina ją pažinti bei išmokti sugyventi su ja. Nuo seno žmonės bandė prisijaukinti jūrą, kūrė įvairias gelbėjimosi priemones, kad būti vandenyje būtų saugiau, ar kad nutikus nelaimei būtų galima išsigelbėti. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai trumpam taps jūrininkais ir priims jūros iššūkį: šifruodami užkoduotas žinutes, rišdami jūrinius mazgus, išmokę apsirengti gelbėjimosi liemenes, bandys saugiai sugrįžti namo.


Paauglystė yra permainų metas. Daug pokyčių, jausmų ir klausimų, apie kuriuos nedrąsu kalbėtis. Labai svarbu suprasti, kokie pokyčiai vyksta ir neišsigąsti vykstančių permainų. Drąsiai priimsime pokyčius tada, kai turėsime pakankamai žinių. Ši edukacija - tai gidas, kuris žaismingai ir įdomiai pasakoja apie lytinio brendimo pradžią. Aptarsime, kaip keičiasi jaunuolio kūnas ir kokie vyksta su tuo susiję biologiniai procesai. Skirsime dėmesį tarpasmeninio empatiško santykio kūrimui.

Edukacijos tikslas – socialiai atsakingas ir sėkmingai funkcionuojantis tarpasmeniniuose santykiuose jaunuolis, gebantis greitai reaguoti į besikeičiančią situaciją ir kūrybiškai spręsti iškilusius sunkumus.

Edukacijos uždaviniai:
*Lavinti kūrybiškumą;
*Ugdyti kritinį mąstymą;
*Mokyti reikšti savo nuomonę ir išklausyti kitą;
*Mokyti suprasti savo psichologinę būseną ir ją valdyti;
*Supažindinti su fiziniais ir psichologiniais pokyčiais paauglystės laikotarpyje;
*Akcentuoti asmens higienos svarbą;
*Ugdyti pagarbą savo ir kito asmens atžvilgiu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Tai puiki galimybė susipažinti su Kaunu iš arčiau: pajusti istorišką miesto dvasią, išgirsti dėmesį prikaustančių legendų ir patiems dalyvauti narpliojant detektyvus! Žaidimo metu komanda, pagal mobiliojoje programėlėje pateiktas užduotis, ieško senovinių pastatų, unikalių objektų ir vietovių. Moksleivių komandos, pagal duotas užuominas, turi atrasti Kauno miesto istorinius, kultūros, turizmo objektus. Komandose žaidžia po 5 - 10 moksleivių. Iš viso gali dalyvauti penkios komandos, išbandydamos skirtingus maršrutus Kauno senamiestyje. Dalyviai, gavę kūrybišką, loginę ar edukacinę užduotį, turi išsiaiškinti, koks tai Kauno miesto objektas ar simbolis ir jį surasti. Viso orientacinio žaidimo metu komanda, atėjusi iki tikslaus objekto, turi padaryti visos komandos bendrą „asmenukę“, kurioje būtinai turi matytis ir rastas objektas bei komandos nariai. Žaidimą laimi daugiausiai vietų suradę, ir daugiausiai taškų surinkę dalyviai. Žaidime iš viso yra nuo 7 iki 10 punktų. Maršruto sudėtingumo lygis parenkamas pagal moksleivių amžių. Šiame žaidime bus įdomių iššūkių ir netikėtumų tiek kauniečiams, tiek ir miesto svečiams. Žaidimo trukmė yra 2 val. Žaidimo metu naudojami asmeniniai išmanūs telefonai su interneto prieiga.


Edukacinis interaktyvus spektaklis „Kur išvažiavo cirkas?“

Cirko artistas į užsakovo patalpas atvyksta prieš vieną valandą. Paruošia patalpą. Pasiruošia pats "pavirsta klounu". Paruošia
įrangą, rekvizitą, muziką.
Penkios minutės iki spektaklio pradžios klounas sutinka žiūrovus , padeda susėsti į paruoštas vietas.
1. Pradžia - pasisveikinimas, prisistatymas.
2. Žongliravimas: kuokelės.
3. Žongliravimas: kamuoliai.
4. Klaunada:" Kamuoliai".
5. Fokusas: "stebuklinga knyga".
6. Ekvilibristika: "dresiruotas kamuolys".
7. Klaunada: "kamuolys"
8. Fokusas: "stebuklingi cilindai".
9. Ekvilibristika ant volelio.
10. Klaunada: volelis
11. Pabaiga, atsisveikinimas su visų žiūrovų grupiniu šokiu.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacinėje programoje „Kaip gyveno mūsų senoliai” mokiniams yra pristatomas XIX a. pab. – XX a. Sūduvos krašto valstiečių kasdieniniai darbai ir buitis. Programa pradedama susipažinimu su darbo įrankiais kurie buvo naudojami žemdirbystėje, javų rūšimis, bei valymo mašinomis. Dalyviai praktiškai dalyvauja paruošdami grūdus maistui – piestoje grūsdami ir rankinėmis girnomis maldami. Buities skyriuje susipažįstame su indais, medžiagomis iš kurių jie pagaminti, apšvietimo priemonėmis, jų veikimo principais. Programos pabaigoje sprendžiamos užduotys, menamos mįslės. Kūrybiškumas ugdomas pritaikant senus daiktus, kuriant ir inscenizuojant pasakojimus, užbaigiant patarles. Edukatorius veda pamoką apsirengęs tautiniu kostiumu.


Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su A. Gustaičio tarpukaryje sukonstruotais ir karo avicijos dirbtuvėse serijomis gamintais lėktuvais ANBO , suvoks kaip atrodė bendras Lietuvos kultūrinis landšaftas tarpukariu, kaip jis buvo modernizuojamas, pradedant nuo šalies ūkio, susisiekimo, architektūros, medicinos, švietimo iki ANBO laikų aviacijoje.
Sužinos, kiek ir kokios paskirties A. Gustaičio sukonstruotų ANBO lėktuvų buvo pagaminta karo aviacijos dirbtuvėse tarpukariu. Kodėl lėktuvai buvo pavadinti būtent akronimu ANBO.
Žiūrės dokumentinę medžiagą apie  A. Gustaičio vadovaujamos trimis „ANBO IV“ lėktuvais Europos apskridimo maršruto detales ir šio skrydžio reikšmę nepriklausomai Lietuvos valstybei.
Pamatys ANBO lėktuvų 3D vaizdo projekcijas, per interaktyvią prieigą susipažins su šviesoraštinėmis ANBO lėktuvų brėžinių kopijomis.


Kalvystės edukacinis užsiėmimas „Metalo magija“

Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai apsilankys Kalvystės studijoje „Malūno kalvė“, kuri įkurta veikiančiame vandens malūne. Čia sužinos Lietuvos kalvystės ir metalo gavybos istoriją, susipažins su metalo dirbinių ekspozicija, kurioje seniausi eksponatai - metalo apdirbimo įranga ir archeologiniai radiniai siekia XV amžių. Šalia istorinių eksponatų – ir šiuolaikinės meninės kalvystės skulptūros bei modernūs metalo apdirbimo įrenginiai, su kuriais dalyviai susipažins ir galės išbandyti praktikoje: kaitins metalą bei kals nesudėtingos formos kalvišką dirbinį.


Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Kalnai kelmuoti, pakalnės nuplikę! Kas jūsų grožei senobinei tiki? Kūrinio autorius, kunigas Antanas Baranauskas taip beveik prieš 200 metų pradėjo rašyti savo žymiąją poemą ,,Anykščių šilelis”, kurioje aprašo ne tik miško augaliją, bet ir ten gyvenančius miško žvėris, miške besilankančių žmonių elgesį. O ar dabar šilas toks pats, kaip beveik prieš 200 metų? Tą išsiaiškinsime kartu. Edukacijos dalyviai supažindinami ne tik su A. Baranausko žymiąja poema, bet ir kviečiami panagrinėti dabartinę Anykščių šilo florą ir fauną. Edukacijos pabaigoje pakviesime būti ekologiškais ir perdirbti popierių.


„Ekologinis iššūkis – eksperimentai laboratorijoje“ (išvažiuojamoji)

Ekologinis iššūkis - interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kuriame susipina mokslas, menas ir kultūra. Nagrinėsime svarbias temas: - ozono sluoksnio plonėjimas; - šiltnamio efekto susidarymas; - plastiko atliekų mažinimas. Visi bus supažindinti su saugumo taisyklėmis, mokiniai naudos apsauginius chalatus bei akinius. Aprodysime laboratoriją bei: - supažindinsime su tikrais cheminiais indais, paaiškinsime jų paskirtį, įvardinsime jų pavadinimus, - visi pamatys ir eksperimentuos su įvairiomis cheminėmis medžiagomis, - mes demonstruosime, o Jūs eksperimentuosite. Visi norintys mokiniai turės galimybę palaikyti ugnį rankose.


Virtuali komiksų laboratorija ir gyvo piešimo sesija (Nuotolinė paslauga)

Ar kada yra tekę išgirsti komiksą? O skaityti bežodę grafinę novelę? Kas gi yra protagonistas ir antagonistas? Edukacijos dalyviai kartu su knygų ir komiksų iliustruotoja Greta Alice kviečiami prisijungti į komiksų laboratoriją, kurios metu giliau pažvelgs į komiksų atsiradimo bei populiarėjimo istoriją nuo JAV iki Japonijos, susipažins su skirtingais komiksų stiliais, bei skaitys bežodžius komiksus. Interaktyvaus susitikimo metu moksleiviai dalyvaus gyvo piešimo sesijoje —  bus kviečiami kartu kurti veikėjus pasitelkiant „veikėjo anketas“, o vėliau kartu kurs komiksą ekspromtu, kuriame patys nulems pagrindinių veikėjų likimus bei drąsiai keis įvykių tėkmę. Visas jų mintis tuo metu gyvai iliustruos dailininkė. Edukatorė atskleis komiksų kūrimo užkulisius —  kaip sukurti gerą istoriją, kokiomis taisyklėmis remiantis sugalvoti pagrindinius veikėjus, kaip kuriami bežodžiai komiksai, kuriuos lengva perskaityti, nors juose nėra ...nė vieno žodžio! Autorė kvies žvilgtelėti ir į savo „darbo stalą“ —  pasidalins kūrinio keliu nuo eskizo iki knygose spausdinamų iliustracijų, papapsakos kaip, pasitelkiant linijas ir šešėlius sukurti judesį ir emociją. G. Alice pristatys Europos, JAV bei Azijos komiksų kūrėjus ir atskleis svarbiausią paslaptį, —  kaip, net ir neturint stiprių piešimo įgūdžių, galima sukurti pačius įspūdingiausius komiksus! Dalyviai bus kviečiami pažvelgti į komiksus pasitelkiant savo asmenines patirtis —  ar į problemas galime žiūrėti su humoru? O gal pačios juokingiausios situacijos gali būti su siaubo prieskoniais? Po susitikimo dalyviai gaus užduočių rinkinį, kuriame ras: komiksų kūrimo taisykles, siūlomas komiksų rekomendacijas bei instrukciją kaip sukurti savo komiksą. Greta Alice yra iliustravusi daugiau nei trisdešimt knygų. Tarp jų rašytojų Tomo Dirgėlos, Evelinos Daciūtės, Ignės Zarambaitės knygos. Dailininkė rezidavo komiksų rezidencijose Latvijoje ir Suomijoje, jos darbai buvo pristatyti Europoje bei aštuoniose personalinėse parodose Lietuvoje.


Šiais laikais negalime įsivaizduoti gyvenimo be šviesos ir elektros. Šis išradimas yra įgalinantis žmogaus veiklą bei skatinantis augimą. Per šimtmečius keitėsi apšvietimo paskirtis. Senovėje šviesdavosi dėl šviesos, o šiais laikais apšvietimas kuriamas tiek apšviesti pastatams, tiek konkretiems objektams, tarkime, tiltams, skulptūroms, paminklams. Edukacijos metu mokiniai susipažins su elektros istorija, apšvietimo evoliucija. Sužinos kaip žmonės gyveno iki elektros išradimo, kokiais būdais šviesdavosi, kaip atsirado ir keitėsi apšvietimo išradimai, kokie buvo rasti pirmieji šviestuvai Lietuvoje. Mokiniai sudalyvaus virtualioje senovinių šviestuvų parodoje. Palygins senovinių šviestuvų dizainus su šiuolaikiniais, apžiūrės nuo molinių ornamentuotų dubenėlių su moliniu dagčiu, žibalinių lempų iki šiuolaikinių modernių su Led apšvietimu. Taip ugdomas mokinių kritinis mąstymas, techninės, kūrybinės ir meninės kompetencijos. Išnagrinėję apšvietimo evoliuciją ir sužinoję, kokie elementai sudaro elektros grandinę, sukurs šviečiantį modelį - šviestuvą (robotuką, eglutę arba žibintą). Modelyje sujungs elektros grandinę, taip kad ji veiktų ir įsižiebtų LED lemputė. Sukurti darbeliai liks vaikams, kurie bus puiki mokomoji priemonė.


Panaudojant specialų spalvotą popierių ir džiovintus augalus sukuria individualiai dekoruotus žibintus. Ugdomas tvarumas, nes kuriama iš panaudotų stiklo indų ir pačių sudžiovintų augalų.


„Archeologinis kostiumas ir virvučių vijimas akmenukais“

Daugiausia duomenų apie žmonių aprangą ir papuošalus archeologai gauna tyrinėdami palaidojimo vietas, mat pagal senovės baltų tikėjimą buvo priimta žmogų laidoti su visais jo asmeniniais daiktais. Išlikusias aprangos detales restauruojame, darome kopijas. Edukatorius, vilkėdamas archeologinį kostiumą, demonstruoja aprangos detales, papuošalus, aiškina jų paskirtį. Mokiniai supažindinami su medžiagomis, iš kurių priešistorėje gamintas drabužis: kailis, oda, vilnonis ir lininis audinys. Pristatoma, kokie būna vyriški ir moteriški drabužiai, kokia avalynė. Tada pereinama prie senovinių papuošalų: įvairūs karoliai, talismanai, žalvarinės segės, smeigtukai, apyrankės ir kiti puošybos elementai. Per papuošalų formas ir ornamentiką galima spręsti apie tuometinį pasaulio suvokimą, apie papročius ir senuosius tikėjimus. Kaip neatsiejama archeologinio kostiumo dalis demonstruojami moters darbo įrankiai, taip pat mūsų protėvių ginklai. Edukatorius parodo, kaip senovėje užkurdavo ugnį naudojant skiltuvą ir titnagą. Mokiniai turės progą patys pasidaryti spalvotą papuošalą – iš vilnonių siūlų pintą apyrankę. Vaikai dirbdami komandoje po du senoviniu virvių pynimo būdu nusipins ilgą virvę, kurią padalinę užrišime jiems ant riešo. Taip vaikai įprasmins apsilankymą edukacijoje ir turės savos gamybos papuošalą-suvenyrą.


2010 m. duris atvėrė pirmasis Lietuvoje Angelų muziejus, kuriam savo sukauptą angelų kolekciją padovanojo kultūrininkė Beatričė Kleizaitė-Vasaris. Čia pamatysite Lietuvos nacionalinės kultūros ir meno premijos laureatų Leono Striogos ir Vlado Vildžiūno, Leonardo Gutausko, Aloyzo Stasiulevičiaus, Vytauto Igno, Jurgos Ivanauskaitės, Filomenos Linčiūtės, Jono Daniliausko darbus, lietuvių tautodailininkų darbus, senąjį lietuvių liaudies meną. Ši kolekcija nuolat pildoma naujais meno kūrėjų darbais. Pradžioje apžiūrime Angelų muziejaus ekspoziciją, kalbame ir diskutuojame apie angelų vaizdavimą dailėje; mokiniai supažindinami, kaip keičiantis dailės stiliams, kito ir angelų vaizdavimas. Apžiūrimas senųjų dievdirbių palikimas. Kūrybinės užduoties metu dalyviai kuria savo „Sapnų angelą“. Naudojamos technikos sudėtingumas parenkamas pagal amžiaus grupę. Dalyviai ieško spalvinių derinių, parinkdami skirtingas formas, dydžius ir ritmą, kuria savo kompozicijas. Atsiskleidžia vaikų fantazija ir individualumas.


Kultūrinė edukacija-spektaklis „LEDO VAIKAI“. Tremties istorijos literatūroje ir teatre (išvažiuojamoji)

Tai kultūrinio ugdymo pamoka, kurios metu jos autorė ir vedančioji, aktorė, režisierė ir rašytoja Birutė Mar pristato ir skaito ištraukas iš autentiškais tėvų prisiminimais paremtos istorinės pjesės teatrui „LEDO VAIKAI“, sukurto lietuvių tremtinių-sovietinės okupacijos aukų prisiminimų motyvais, peržiūra. Spektaklyje panaudoti fragmentai iš D.Grinkevičiūtės knygos „Lietuviai prie Laptevų jūros“, įtrauktos į mokyklinio literatūrinio ugdymo programas (spektaklis buvo nominuotas „Auksinio scenos kryžiaus“ apdovanojimui kaip geriausias nacionalinės dramaturgijos pastatymas). Antroje renginio dalyje vyks edukacija-interaktyvi diskusija su moksleiviais apie skaudaus Lietuvos istorijos puslapio aplinkybes ir jo pažinimo svarbą. apie nelengvą XXa. antros pusės Lietuvos kelią į laisvę, istorijos ryšį su šiandiena, akcentuojant svarbiausių žmogaus vertybių - Tėvynės meilės bei vidinės laisvės (kaip sąlygos išlikti sunkiausiose gyvenimo aplinkybėse) svarbą. Taip pat, bus diskutuojama apie istoriniais faktais kuriamos literatūros bei teatro aktualumą ir paveikumą, skatinant vaikų savarankišką mąstymą ir požiūrį į istorinius įvykius. Edukacinė pamoka ugdys moksleivių literatūrinės ir teatrinės kalbos - kaip galimybės aktualizuoti istorinius įvykius šiandien – suvokimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Paslauga skirta supažindinti mokinius su gatvės menu bei atlikti kūrybinį darbą, kuris būtų atliktas ant popieriaus lapo su aerografu. Aerografas yra priemonė, kuri veikia tuo pačiu principu kaip purškiami dažai. Mokiniai įgautų įgūdžių dirbti šia technika. Planuojamas rezultatas - didelio formato , meninę vertę turintis kūrinys, žinių apie gatvės meną pagilinimas.


Purškiamų (spiritinių) kvepalų gamyba – nuostabus užsiėmimas, kuris leidžia mėgautis įvairiais aromatais, stebėti, kaip jie sąveikauja tarpusavyje, kaip dera su mūsų pasaulėžiūra, įpročiais, emocijomis. Kvapas sukelia prisiminimus, jis turi galimybę reguliuoti mūsų emocijas, mintis, net veido išraiškas! Asmeninių kvepalų gamyba pradedama nuo kvapų paletės išrinkimo ir, svarbiausia, nusiteikimo derinti skirtingus kvapus ir noro juos pažinti. Labai svarbu bet kokius kvapus uostyti pačiam neprisikvėpinus, tam, kad pašaliniai kvapai netrukdytų mums “apčiuopti” ir pajausti nuostabius aromatus, tvyrančius aplink mus. Kiekvieno iš mūsų pasirenkami kvepalai gali daug papasakoti apie mūsų charakterį, nuotaiką, socialinį statusą, pažiūras, pomėgius. Kvepalai yra tarsi mūsų parašas, kuris gali nuolat kisti, priklausomai nuo aplinkos, įvykių, mūsų vidinės būsenos pokyčių. Kviečiame į kvepalų gamybos dirbtuves ir išbandyti save parfumerio vaidmenyje, įsiklausyti į savo emocijas bei nuotaiką, pažinti skirtingus aromatus ir iš unikalių pasirinkimų susikurti sau purškiamus kvepalus. Mūsų siūlomą natūralių eterinių aliejų kvapų paletę sudaro 70 kvapų.

Užsiėmimo metu Jūsų laukia teorinė įžanga ir praktinė dalis, kurios metu, po kvapų degustacijos komponuosite savo pasirinktus aromatus į unikalią paletę, kurią naudosite kvapo sukūrimui. Aptarsime kvapų derinimo taisykles, ieškosime tinkamiausių aromatų bendro kvapo kūrimui pagal pasirinktus kriterijus. Kvapus kursime mažose stiklinėse, stebėsime ne tik kvapo kaitą, bet ir dominuojančias spalvas, vertinsime kvapą skirtingais metodais. Sukūrę kvapą, jį perkelsite į buteliuką su parfumerine baze (sudėtyje yra alkoholio). Kiekvienas dalyvis susikurs 10 ml natūralių purškiamų kvepalų.


Edukacija "Babilono sodų vaistinėlės turtai"

Šiandien mums įprasto ir kasdienio gėrimo arbatos istorija siekia tūkstantmečius bei atskleidžia skirtingų valstybių kultūras per arbatos gėrimo ritualus. Unikalios arbatos gėrimo tradicijos nuo seno puoselėjamos įvairiose pasaulio šalyse, o edukacijos metu paneigsime nusistovėjusią stereotipinę nuomonę, kad apie arbatą nusimano tik anglai ir kinai.
Edukacija „Babilono sodų vaistinėlės turtai“ metu, netoli Palangos esančiuose„Babilono soduose“, mokiniai ne tik sužinos daug įdomių faktų apie arbatą, bet ir degustuos ne vieną jos rūšį išskirtinėje aplinkoje t.y. prie žymiausių pasaulio architektūros statinių miniatiūrų, netgi tai šaliai būdinga muzika, taip sukuriant tikrovišką tos šalies, apie kurią kalbame arbatos gėrimo prasme kultūrą ir savitumą, estetišką aplinką. Edukaciją sudaro teorinė ir praktinė dalys. Teorinės edukacijos dalies metu (trukmė – iki 30 min.), edukacijos dalyviai sužinos apie Kinijos (kininio arbatmedžio 6 skirtingas arbatos rūšis), Japonijos (Japoniška matčia), Indijos (masala chai), Anglijos (juodoji arbata), Egipto (jamaikinės kinrožės), Nyderlandų (karamelinę)  ir Babilonų sodų prieskonių darželyje augančių žolelių arbatų vartojimo kultūrą, istoriją, tradicijas ir reikšmę. Praktinės edukacijos dalies metu (trukmė – iki 30 min.) iš Babilono sodų prieskonių daržo moksleiviai rinks vaistinių žolelių rinkinius namų gamybos arbatą , turės sugalvoti jai pavadinimą. Praktinės programos metu moksleiviai originaliai sužinos apie tradicinius Lietuvoje auginamus arbatai augalus, jų poveikį, skonius.


Prienai turi senas istorines popieriaus gamybos tradicijas. Popieriaus dirbtuvėse beveik iki Pirmojo pasaulinio karo buvo gaminamas aukštos kokybės popierius su vandens ženklais. Kaip teigiama istoriniuose šaltiniuose, aukštos kokybės popierius buvo vežamas net į Maskvą, Peterburgą, Varšuvą. Minima, kad 1794 m. popierius buvo gaminamas net su 32 įvairiais vandens ženklais. Popieriaus dirbtuvės sunyko prieš Pirmąjį pasaulinį karą, neatlaikiusios kitų popieriaus gamintojų konkurencijos. Užsiėmimo metu dalyviai susipažins kaip buvo gaminamas popierius, kaip keitėsi popieriaus gamybos technologijos nuo seniausių laikų iki šių dienų. Susipažins su senaisiais Prienų ir kitų miestų vandens ženklais (kurie yra išlikę senuose dokumentuose, knygose), jų formomis, reikšmėmis, pamatys išlikusį tarpukariu naudotą vandens ženklo tinklelį su filigranu. Patys pasigamins savo vandenženklio filigraną, atsispaus popieriuje. Taip bus skatinamas kūrybiškumas ir domėjimasis savo ir kitų miestų istorijų vingiais, juos užrašant ant balto popieriaus lapo.


Ar norėtum pasinerti į kūrybinį spektaklio procesą? Ar žinai, kokie esminiai elementai būtini spektaklio gimimui? Kokia yra Teatro meno prigimtis? Edukacinis užsiėmimas „Šeši elementai“ supažindins su pagrindinėmis, teatre bendradarbiaujančiomis meno sritimis, suteiks galimybę patiems sukurti ir atlikti trumpas scenas. Sužinosi, kad režisierius ne tik vadovauja aktoriams ir rėkia ant jų, bet atlieka ir daugybę kitų svarbių veiksmų, susipažinsi su specifiniais, aktorių naudojamais apšilimo žaidimais, kursi muzikinį takelį ir kostiumus aktoriams! Tapk režisieriumi, scenografu ar kompozitoriumi ir sukurk savo originalią, populiariosios „Jūratė ir Kastytis“ legendos interpretaciją.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Šilko tapyba" metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama lieti dažus bei įvairiomis technikomis dekoruoti šilkinę skarelę. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Viešoji įstaiga Vilniaus miesto muziejus

Ką atskiros miesto erdvės gali pasakyti apie visą miestą, rajoną, jo gyventojus, o gal ir mus pačius?

Edukacijoje kalbėsimės apie rajoną apskritai. Ar rajonas – administracinis, teritorinis, o gal socialinis vienetas? Kokios rajonų sudedamosios dalys – gatvės, pastatai, gyventojai, gamta, gyvūnai? Ir kaip rajonus galime pažinti, o kaip ištirti?

Užsiėmimo metu patys tirsite rajono viešąsias erdves ir tai, kas jas sudaro. Kalbėsime apie vietos, žmonių ir kitų, kartais pamirštamų (pavyzdžiui, vabaliukų), rajono naudotojų santykius. Taip ieškosime ryšių tarp gyvųjų ir negyvųjų aplinkos elementų. Aptarsime, kas yra kokybiška viešoji erdvė ir kaip ji galėtų būti pritaikyta visiems. Išbandysime ne tik erdvių tyrimo metodus, bet pabandysime ir kūrybiškai pažiūrėti į rajono erdves, įsivaizduoti kaip norėtume, kad rajonas ar jo erdvės atrodytų.

Ši edukacija suteiks įrankių tyrinėti gyvenamąją erdvę, galbūt tai taps proga pažvelgti į savo kasdienybėje pražengiamas gatves nauju, tyrėjo žvilgsniu?

Praktinis užsiėmimas vyks lauke, o jei orai neleis – muziejaus erdvėse.


Edukacinio užsiėmimo tikslas: moksleivius supažindinti su Advento laikotarpio tradicijomis ir papročiais, išmokyti pasigaminti Advento vainiką bei kalendorių, supažindinti su jų atsiradimo istorija ir reikšme. Uždaviniai: 1. Išmokyti grupės dalyvius iš įvairių gamtinių medžiagų pasigaminti Advento vainiką; 2. Išmokyti pasigaminti Advento kalendorių iš įvairių antrinių žaliavų, su gerų darbų užduotėlėmis, skirtomis visai klasei prasmingiau laukti Kalėdų. Edukacijos metu mokiniai yra supažindinami su Advento laikotarpio tradicijomis ir papročiais, prosenelių gyvensena. Edukacijos metu išbandomos ir klausytojo (klausomasi edukatoriaus pasakojimo), ir kūrėjo, atlikėjo (gaminamas advento vainikas ir kalendorius) vaidmenys, skirtingos dalyvavimo edukacijoje raiškos ir komunikavimo su edukatoriumi formos. Paslaugos įgyvendinimo metu lavinama mokinių vaizduotė ir estetinis suvokimas, įgytos teorinės žinios apie advento vainiko ir kalendoriaus kilmę, iliustruojamos praktiškai – gaminamas klasę papuošiantis advento vainikas ir gerų darbų kalendorius. Visi tame procese gauna individualias užduotis, pavyzdžiui – sukurti ir užrašyti po gerą darbą, kurį turės atlikti klasės draugai, kasdien traukdami iš advento kalendoriaus po užduotį. Mokiniai yra laisvi savarankiškai reikšti savo idėjas, nors edukacijos metu yra pasiūlomi keli variantai, kokį kalendorių gamins mokiniai nusprendžia patys, taip pat ir tai, kokiu būdu bus dekoruojamas advento vainikas. Programos dalyviai gauna visas reikalingas priemones. Užsiėmimo metu iš natūralių gamtinių medžiagų, bei antrą kartą panaudojamų žaliavų gamina Advento vainiką bei kalendorių. Edukatorė demonstruoja, kaip paruošiamas karkasas, tvirtinamos atskiros detalės. Gaminant pasakojama apie Advento laikotarpį, darbus, kurie buvo dirbami, o kurie draudžiami, sekamos sakmės ir pasakojimai. Edukacinio užsiėmimo dalyviai išmoksta pasigaminti Advento vainiką bei kalendorių, sužino jo gaminimo subtilybes, prasmę ir svarbą mūsų kultūroje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Užsiėmimo metu pristatomi pirmieji senovės Rytų Pabaltijo gyventojai, jų darbo įrankiai, kasdienis gyvenimas, tradicijos, papročiai. Didžiausias dėmesys skiriamas kuršiams, supažindinant su jų kultūra, gyvenimo būdu bei visuomene. Demonstruojami unikalūs kuršių moterų bei vyrų papuošalai, jų ornamentika, nešiojimo tradicijos. Pristatomas kuršių amatų ir prekybos centras - Žardės gyvenvietė - su joje archeologų rastais išskirtiniais radiniais. Užsiėmimo metu bandoma susisegti lininį audinį baltiškomis segėmis, pačiupinėti ir pajusti baltiškų ginklų tvirtumą. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis iš molio gaminasi miniatiūrinį dubenėlį „ašarinę“.


Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai išgirs pasakojimą apie vieną seniausių liaudies amatų – audimą, bei vieną iš svarbiausių liaudies audinių rūšį – juostas. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susiriš nesudėtingą juostelę – skirtuką knygai ar draugystės apyrankę.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Šilkinis ruduo" metu suteikiama galimybę gilinti ir plėsti tapybos ant šilko žinias, bei patiems išbandyti naujas idėjas praktiškai. Skatinamas klasiokų darbas komandoje ir bendradarbiavimas. Pamokoje liejami dažai bei dekoruojamas bendras, didelis, šilkinis šalis karšto vaško technika. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus.
Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Programa siekia supažindinti vaikus su susirašinėjimo laiškais tradicija, parodyti buvosiunčiami laiškai ir atvirlaiškiai, kurie dabar saugomi muziejuje.  Supažindinti su Vydūno muziejuje saugomais atvirlaiškių ir laiškų pavyzdžiais bei prisiminti, kokias emocijas patiria žmogus gavęs užklijuotą voką, tarsi paslaptį. Kokiu nekantrumu degame, norėdami sužinoti, kas viduje? Ši programa dalyviams siūloma prieš pagrindinių kalendorinių švenčių Kalėdų ir Velykų laikotarpį, kai visi gyvena laukimo nuotaikomis ir galvoja, kaip nustebinti artimuosius. Edukacinės programos dalyvius kviečiame tapti Kalėdų senelio elfais-nykštukais arba Velykų kiškio pasiuntiniais, kurie prieš pagrindines kalendorines šventes pluša rašydami sveikinimo laiškus dovanų laukiantiems žmonėms. Užsidėjus tinkamą nykštuko kepuraitę (raudoną-žalia Kalėdų, geltona ir auksinė - Velykų šventei) tampame mažaisiais raštininkais ir vadovaujami pagrindinio raštininko (programos vadovo) sukuriame sveikinimo atviruką savo namiškiams ar kitiems artimiesiems bei draugams. Šiam tikslui pasiekti, kiekvienas dalyvis turi atsivežti savo namų ar kitą mielą adresą. Pirmiausia iš jau paruoštų įvairių popieriaus ir kitokių medžiagų formų bei spalvų ir detalių pagal kalendorinės šventės tematiką suklijuojame norimą kompoziciją ar simbolinius akcentus ir pagaminame sveikinimo atviruką. Po nykštukų ar kiškučių žaidimo pertraukėlės, rašome sveikinimo tekstą. Tam pasižiūrėję, ekrane išdėliotus sveikinimų tekstų pavyzdžius, kokiais žodžiais kreipiamės ir kaip rašomas sveikinimo tekstas, kuriame savo trumpą pasveikinimą ir jį užrašome kitame atviruko lape. Trečiasis žingsnis - ant jau paruošto voko su  atgaliniu adresu, reikia užrašyti gavėjo, kuriam norime išsiųsti sveikinimą adresą. Norintys išsiųsti laišką, gali užklijuoti pašto ženklą ir įmesti į pašto dėžutę, esančią muziejuje. Laiškas per Lietuvos pašto tarnybą po kelių dienų pasiekia namus ir adresatą.


Edukacinė programa „Žinomas ir nežinomas Laurynas Ivinskis“ 6-8 kl.  mokiniams

Kalendoriai atsirado jau seniausiuose civilizacijose, kuomet žmonėms kilo poreikis planuoti ūkinę veiklą ir apsispręsti, kada švęsti religines šventes. Šiandien beveik visame pasaulyje kalendorius plačiai naudojamas. Laiko tėkmėje kalendoriai keitėsi, įgavo kitus pavidalus. Pirmųjų lietuviškųjų kalendorių pradininkas -Laurynas Ivinskis. Jo leisti ir redaguoti kalendoriai -  pirmieji lietuvių kalba.
Edukacija „Žinomas ir nežinomas Laurynas Ivinskis“ skirta 6-8kl. mokiniams.
Programos tikslas - Išsaugoti Lauryno Ivinskio atmintį, jo veiklos įvairiapusiškumą, pirmųjų lietuviškų kalendorių svarbą.
Kas yra kalendorius? Koks kalendorius vartotas senovės Lietuvoje? Dėl ko žmonės pradėjo skaičiuoti laiką? Kaip atrodė pirmieji kalendoriai? Kas ir kodėl sukūrė pirmąjį lietuvišką kalendorių? Kokia kalendorių reikšmė gyvenime? Į Šiuos ir kitus klausimus ieškosime atsakymų edukacinio užsiėmimo metu. Aptarsime pirmuosius laiko skaičiavimo būdus, ieškosime skirtumų ir panašumų tarp naudojamų senovėje ir dabartinių kalendorių. Susipažinsime su Lauryno Ivinskio asmenybe, jo  įvairiapusiška veikla, darbu. Apžiūrėsime ne tik jo išleistą pirmąjį lietuvišką kalendorių, bet ir visą „Senųjų kalendorių“ ekspoziciją.
Antroje užsiėmimo dalyje atliksime kūrybinę užduotį: gaminsime savo kalendorių. Dalyviai kūrybai naudos įvairias medžiagas: spalvotą popierių, džiovintus augalus, juosteles, siūlus, sagas, pagalbines detales, iškirstas dekoratyviniais skylamušiais ir kt.  Kūrybiškai atlikdami užduotis, lavinsime atmintį, skatinsime svajoti.


Lietaus garso muzikos instrumento gamyba

Tai edukacinis užsiėmimas, kurio metu vaikai bus supažindinami su lietaus garso instumento gamyba ir jo istorija. Užsiėmimo metu bus mokoma viso proceso, nuo skylučių darymo, pagaliukų tvirtinimo, kruopų pylimo ir dekoravimo. Instrumento gamybai bus naudojamos antrinės žaliavos, papasakojant apie daiktų antrinio panaudojimo naudą. Vaikai bus skatinami kūrybiškai pasižiūrėti į visą procesą ir ieškoti savo individualios išraiškos instrumento apipavidalinime. Po užsiėmimo, kiekvienas vaikas turės savo instrumentą, kurį galės pasiimti su savimi ir ilgai juo groti.


Edukacinė programa "Protų mūšis: Kas ta bitė?"

Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Protų mūšis „Kas ta bitė?“ skirta pradinių ir vyresnių klasių moksleiviams. Vykdoma Bitininkystės muziejuje teikiamos ekspozicinės informacijos pagrindu, paįvairinant žaidybiniais elementais. Naudojamos interaktyvios vizualinės programos. Klausimų ir informacijos turinys pritaikomas pagal dalyvių amžių. Pradžioje (15 min.) pateikiama trumpa paskaitėlė su vaizdinėmis priemonėmis apie bites ir bitininkystę, kurios pagrindu suformuluoti proto mūšio klausimai. Dalyvaujantys moksleiviai pasidalina į kelias grupes, kurios varžosi tarpusavyje: kas greičiau ir tiksliau atsakys.


Vienas ekspresyviausių Lietuvos kūrėjų, jo koncertuose stebina gebėjimas suderinti gaivališką pirmapradiškumą ir sielos kūrybą. Atlikėjo daugiaplaniškumą padeda atskleisti pasitelkiami skirtingi instrumentai ir nuolatinis ieškojimas – atlieka gyvybingą, optimistišką muziką, taip pat apmąsto mistišką tamsą. Šiame permainų kelyje susipina verksmingas dudukas, dvasinga bansurės fleita, įdomioji kinų hulusi fleita, nuoširdusis lamzdelis ar airiškos fleitos, kuriomis atliekama šokių muzika. Visi Sauliaus Petreikio pasitelkiami instrumentai – tai tik didingo medžio, kurio šaknys tvirtai siejasi su viso pasaulio tautomis, todėl muzika skleidžia vienybę. Kartais tai eksperimentas, o kartais išliekamąją vertę turinti struktūra, nes atlikėjas kuria nuo archajiško folkloro iki modernios World muzikos ir netgi su ekspresyvaus džiazo elementais. Šis koncertas yra kelionė aukštyn mitinio pasaulio medžio šakomis, jos gidas Saulius Petreikis – nuoširdus, ekspresyvus ir visad nenuspėjamas.


Edukacinis užsiėmimas "Baisiai gražios Užgavėnių kaukės"

"Teatras kišenėje" kviečia kurti ir švęsti kartu. Edukaciniame užsiėmime "Baisiai gražios Užgavėnių kaukės" su moksleiviais prisimenamos ir aptariamos šios šventės tradicijos: personažai, žaidimai, dainos, šokiai, patiekalai. Edukacijos dalyviai iš filco, dirbtinio kailio gabalėlių ir siūlų pasigamina savo pasirinkto personažo kaukę. Tada vaikai kviečiami aktyviai įsijungti į teatralizuotą šventinį vyksmą, prisistatyti auditorijai, kartu dainuoti, žaisti tradicinius šios šventės žaidimus, pritaikyti smulkiosios tautosakos kūrinius, muzikuoti su buityje naudojamais daiktais. Šios kūrybinės edukacijos puikiai tinka ir priešmokyklinukams, ir pradinukams, ir penktokams. Užsiėmimas trunka dvi pamokas. Atsižvelgiant į amžiaus grupes, pagal poreikį daromos pertraukos. Edukacijos metu vaikai taip pat turi galimybę aktyviai pajudėti žaidžiant žaidimus, šokant, muzikuojant. Atsižvelgiama į specialiųjų poreikių vaikų galimybes, suteikiama pagalba gaminant kaukes, pristatant savo kūrinius auditorijai, įsijungiant į teatralizuotą šventinį veiksmą. Jeigu dirbama specialiųjų poreikių moksleivių klasėse, kiekvienas vaikas į veiklą gali įsilieti kiek jam norisi, stengiamasi švelniai ir sklandžiai kiekvieną įtraukti į kūrybinį procesą, pasidžiaugti rezultatu. Edukacinio užsiėmimo tikslas skatinti dalyvius saugoti ir puoselėti savo šalies tradicijas, suvokti, kaip smagu gyvai jas pritaikyti savo gyvenime. Gaminant pasirinktų personažų kaukes lavinama vaizduotė, kūrybiškumas, smulkioji motorika, estetinis suvokimas, kuriant teatralizuotą pasirodymą, plečiamas žodynas, supažindinama su Lėlių teatro galimybėmis.


Užsiėmimas skirtas lavinti vaizduotę ir galvoti apie tai kas svarbu kiekvienam vaikui, jo idealai ir svajonės. Edukacijos metu kiekvienas vaikas kurs savo herojaus statulą iš antrinių žaliavų, sugalvos jo super galias ir pasidalins pasakojimu su grupe.
Bus skatinama „atpalaiduoti“ smegenis ir palikti daug vietos fantazijai. Taip pat vaikai sužinos apie medžiagų antrinio panaudojimo naudą, supažindinami kaip kiekvienas gali kas dieną prisidėti prie švaresnės planetos.


Varėnos r. Liškiavos daugiafunkcis centras

Programos tikslas -  Atsižvelgiant į mokinių amžių, supažindinti juos bent su 7-10 vaistažolių.
Uždaviniai:
1. Supažindinti programos dalyvius su žoliavimo tradicijomis;
2. Sudaryti sąlygas programos dalyviams paragauti bent 7-10 vaistažolių arbatų.
3. Sudaryti sąlygas programos dalyviams iš pateiktų žaliavų patiems pasidaryti savo arbatą.
Programos metu mokiniai susipažins su žoliavimo tradicijomis, sužinos, kada ir kokias vaistažoles rinkdavo mūsų senoliai. Praktinėje dalyje mokiniai išragaus jau paruoštas arbatas, matys jas natūraliai atrodančias bei nuotraukoje. Išragavę arbatų, pasidarys savo vaistažolių mišinius. Arbatai sukurs savo pavadinimą, logotipą, pakuotę papuoš. Pasigamintas arbatas vaikai parsiveš į namus.


Pirmasis žingsnis į teatro pasaulį (išvažiuojamoji)

Teatras – tai ištisas pasaulis, į kurį žengiant pirmuosius žingsnius susipažįstama su scenos judesio pratimais, mokomasi pajausti šalia esantį žmogų, bendrauti ir bendradarbiauti, kuriant sceninius etiudus. To ir jūsų mokyklos mokinius gali išmokyti Jurbarko kultūros centro edukacinis užsiėmimas „Pirmasis žingsnis į teatro pasaulį“.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Vilniaus legendų skrynia“ Kiekvienas miestas ir miestelis turi savų legendų,
padavimų. Vilniaus miestas ne išimtis. Vienos Vilniaus legendos sukelia baimę ir siaubą, kitos žavi nuostabiomis meilės
istorijomis lyg Šekspyro dramose. Nedaug yra miestų Lietuvoje, kurie turėtų tiek padavimų, legendų ir mistinių pasakojimų,
kaip Vilnius. Jo legendos – miesto istorijos dalis, įkvepianti menininkus kūrybai, o kitiems sukelianti jausmų įvairovę. Bemaž
su kiekvienu kalnu, su kiekvienu senesniu namu ir bažnyčia yra susijęs vienoks ar kitoks istorinis padavimas. Pakeliui nuo
Gedimino kalno iki Aušros vartų išgirsite daugybę legendų, apie meilę, slibiną ir ne tik Tvardovskio stebuklus, sukurtų prieš
kelis šimtus metų ir perduotų iš lūpas į lūpas iki mūsų dienų: Edukacinės ekskursijos tikslas ugdyti mokinių tautinį tapatumą,
pažinti ir vertinti Lietuvos tautinę kultūrą. Suprasti kokie istoriniai įvykiai, tikėjimai, papročiai, apeigos ir bendravimas su
gamta lėmė įvairių legendų, pasakų, padavimų kūrimą. Pažinti ir suvokti liaudies kūrybą, tradicinę kultūrą, jos ypatybes ir
raidą, ugdyti atsakomybę dėl savo tautos ir Lietuvos etnokultūrinio paveldo vertybių likimo, jų puoselėjimo ir išsaugojimo
ateinančioms kartoms. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacinius, teminius žaidimus, padedančius gyvai tyrinėti
miestą, juos supančią aplinką ir smulkias jos detales. Mokiniai skatinami domėtis miesto istorija, vertinti ir saugoti Lietuvos
kultūros paveldą, liaudies kūrybą, puoselėti tradicijas savo šeimose, bendruomenėse, kūrybiškai pritaikyti savo etnokultūros
žinias ir gebėjimus gyvenime


Dar prieškarinėje Lietuvoje Vyriausybė buvo priėmusi sprendimą, kad ūkininkų užaugintą žąsų perteklių privalo išpirkti valdininkai. Taip Mažojoje Lietuvoje pradėti rengti kalėdiniai žąsų turgūs, kurie prieš 14 metų atgaivinti Pagėgiuose. O šiemet, Pagėgių kultūros centre duris atvėrė ir žąsų muziejukas.
Taigi kviečiame visus visus į Pagėgių kultūros centrą. Čia jus pasitiks Žąsų muziejaus "direktorė" ir pasveikins senąja šišioniškių kalba, o močiutė aprodys muziejų, duos visokiausių užduočių. O tiksliausiai atsakęs kiek muziejuke yra eksponatų (kurių yra šimtų šimtai:)) gaus prizą. Apžiūrėję žąsis ir žąsinus, eisime į nuostabiais, gamtos vaizdais ir baltiškais simboliais, vietinio jaunimo ištapytą edukacijų klasę, kur (iš anksto pasirinkus vieną iš veiklų visai klasei) dekoruos po du pagal specialų "žąsų kojelių" receptą iškeptus žąsies formos sausainius arba rašys laišką draugui žąsies plunksna. Edukacijos pabaigoje, gerdami arbatą iš aplink Pagėgius surinktų ir paruoštų vaistinių augalų, aptars veiklų rezultatus, pasidalins savo įspūdžiais ir pamąstymais. Visi su savimi išsineš ne tik žinias ir naują patirtį, bet ir po sausainį (jei jo nesuvalgys edukacijos metu:)) arba laiškelį, rašytą žąsies plunksna.


Naujasis Klaipėdos valstybinis muzikinis teatras - pirmasis po Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo šalyje pastatytas muzikinis teatras, statytas daugiau nei penkerius metus. Tai moderniausiai įrengtas teatras mūsų šalyje. Naujas pastatas įsiliejo į senąjį, smarkiai pakito tiek viduje, tiek išorėje. Čia apsilankę moksleiviai supras, ką reiškia sąvoka "teatras prasideda nuo rūbinės", ji teatro matomiausioje vietoje ir pasitinka žiūrovus lyg atskiras meno kūrinys. Teatre yra dvi salės "Marių" ir  "Jūra" , kuri išsiskiria savo interjeru ir yra vientisas meno kūrinys iš molio. Ekskursijos metu turime galimybę ne tik patekti į žiūrovams matomas erdves, bet ir pasižvalgyti užkulisiuose - pažiūrėti kur ir kaip dirba orkestro muzikantai, choras, baletas ir žinoma aplankyti grimo kambarius, kostiuminę, bei trumpam pasijusti atlikėju (pasimatuoti peruką ar net kostiumą...)
Aplankius visas erdves vyksta diskusija tam skirtoje patalpoje. Su mažesniais lankytojais suburiamas orkestras pesitelkiant mušamuosius instrumentus.


Dailės terapijos pasaulis: savo charakterio, emocijų ir socialinio vaidmens atradimas per piešimą

Užsiėmime mokinių sukurti kūriniai gali padėti suvokti kas esame, padėti išreikšti jausmus ir mintis, kurių negalime išreikšti žodžių pagalba. Ji ne tik teikia mums didelį malonumą ir estetinį pasitenkinimą, bet ir skatina savęs pažinimą, ugdo mus kaip asmenybes, lavina jautrumą ir, kas svarbiausia, gydo kūną bei sielą. Kiekvienas žmogus yra menininkas, o tapyba, piešimas - efektyvūs komunikacijos būdai. Užsiėmime bus taikomi dailės terapijos principai. Dailės terapija yra meno terapijos kryptis, psichoterapijos forma, kur dailė taikoma kaip pirminis komunikacijos būdas. Todėl edukacijoje svarbus ne tik meninis rezultatas, bet ir po to sekanti refleksija, kai žiūrint į savo piešinius mokiniai atsakys į klausimus apie vidinį savęs pažinimą, emocijų pasaulį, gebėjimą bendrauti ir bendradarbiauti komandoje. Užsiėmimo metu bus tokios praktinės užduotys: „Traukinys“ – savo charakterio ir vaidmens gyvenime suvokimui. „Diagnostinis fraktalas“ – savo vidinio pasaulio pažinimui. „Noriu – Darau – Galiu“ – balanso tarp minčių, jausmų ir veiksmų suradimui. „Piešinio metamorfozė“ – bendravimui ir bendradarbiavimui komandoje. „Mano emocijų pasaulis“ (jei spėjama) – emocijų pažinimui.


Ar žinai, kas yra terminas? (nuotolinis užsiėmimas)

Kurį terminą vartoti: „telefono pakrovėjas“ ar „telefono pakroviklis“, o gal „telefono įkroviklis“, „parkingas“ ar „automobilių aikštelė“? Ar vartotinas sporto terminas „atsarginių suolelis“ ir kodėl netinka karybos terminas „D day“? „Influenceris“, „instagrameris“, „seimeris“ , „spintologas“, „šlamštavalgis“ ir dar daugybė naujų žodžių, kuriems tebeieškome tinkamos lietuviško atitikmens... Kada reikia termino, o kada pakanka paprasto žodžio? Į šį klausimą kaip tik ir pabandysiu atsakyti užsiėmimo metu. Žinias pagilinsime atlikdami kūrybinę užduotį.