Neturint įrankių šiuolaikinio meno parodos gali pasirodyti kaip neišsprendžiamas galvosūkis. Šios edukacijos tikslas – trijų žaismingų žingsnių pagalba padėti užsiėmimo dalyviams atrasti savitą meno kūrinių matymo būdą. Dirbdami individualiai ir grupėse, siedami objektyviąsias kūrinių savybes ir savo pojūčius, dalyviai išmoksta kurti asmeninę meno kūrinių interpretaciją, taip įgydami universalios meno kūrinių interpretavimo patirties. 3 žingsniai meno suvokimo link: Reflektuoti ir pažymėti stebint kūrinį patiriamus asmeninius išgyvenimus, pasiūlant jausmų ratą, parengtą pagal psichologo Robert Plutchik schemą, kaip emocinio žodyno praplėtimo priemonę, užsiėmimo dalyviai skatinami. Pastebėti dailės raiškos priemones (formą, kompoziciją, spalvą, medžiagas) kūriniuose Interpretuoti parodos kontekstą ir informacija apie autorius bei meno kūrinius, taip sukuriant tiltą tarp asmeninių dalyvių įspūdžių ir parodos konteksto. Pastebėdami ir įvardydami kūrinio detales, susiedami jas su vidiniais išgyvenimais, kylančiais stebint kūrinį, ir susipažindami su parodos kontekstu, edukacijos dalyviai įgyja įrankį autentiškam meno pažinimui.


Varėnos r. Liškiavos daugiafunkcis centras

Programos tikslas: Netradicinėje, senovės buitį primenančioje aplinkoje, naudojant netradicinio ugdymo metodus bei įjungiant dalyvius į praktinį kiaušinių marginimo vašku užsiėmimą, suteikti/praplėsti vaikams žinių bei praktinių įgūdžių apie margučių marginimą, reikšmę ir tradicijas.
Užsiėmimas vyksta netradicinėje, senovės buitį menančioje aplinkoje, kurioje gausu mūsų protevių naudotų rakandų. Po trumpo vadovės bei edukacijos pristatymo, diskusijos forma išsiaiškinama, ką vaikai žino apie margučius, jų marginimą, spalvos, rašto reikšmę. Žinios papildomos naujais faktais bei nauja medžiaga. Tam naudojamas kompiuteris, projektorius, dalinamoji medžiaga. Nuo teorinės dalies keliaujama prie praktikos. Pasirinkę raštus, vaikai margina kiaušinius vašku, dažo juos įvairių spalvų dažuose.  Taip vaikai nusimargina po 3 margučius, kuriuos gali parsivežti į namus. Baigiantis edukacijai, dalyviai susėda  aptarimui - refleksijai.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Spalvų kodas – eksperimentai laboratorijoje (išvažiuojamoji)

„Spalvų kodas eksperimentai laboratorijoje“ tai „Mėgintuvėlio“ laboratorijoje vykstantys edukacinis renginys. Sujungiantis mūsų valstybės istoriją, gamtos mokslus ir chemijos eksperimentus į vieną visumą, tam, kad moksleiviai patirtų mokslo džiaugsmą. Edukacijos metu vaikai patys savarankiškai eksperimentuos: dėvės apsauginius akinius, chalatus ir naudosis tikrais cheminiais indais. Susipažins ir išbandys įdomiuosius chemijos eksperimentus: išbandys kietą anglies dioksidą, maišis įvairias spalvas, laikys ugnį rankose. Juk jei išmanai mokslą gali net ugnį suvaldyti. Pasiaiškinsime ar kietas anglies dioksidas (-80 C) pavojinga medžiaga, kaip su ja elgtis, o tada visi pagalvosime kur jo turi žmogus arba kur mokiniai jo jau ragavo? O, kai suprasime, kad visi gazuoti gėrimai pilni anglies dioksido iš sulčių pasigaminsime limonadą. Eksperimentų metu, pasigaminsime Lietuvos trispalvę vėliavą kolbutėse ir sužinosime, kodėl būtent šios spalvos buvo pasirinktos mūsų vėliavoje.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Kviečiame kartu keliauti laiku – 1000 metų atgal ir prisidėti prie Pamario legendų išsaugojimo! Edukacija skirta 2–5 klasių mokiniams, norintiems įdomiai pažinti Klaipėdos krašto praeitį, tautosakoje sukauptą protėvių išmintį, išgirsti bauginančias ir šmaikščias istorijas. Dalyvių laukia įspūdingo dydžio Klaipėdos pilis, atkurta Lego detalėmis, bei kiti iš praeities „atgiję“ statiniai. Keliaudami po Pamario krašto legendas: išgirsime įvairiausių pasakojimų, dalinsimės savo mintimis, ieškosime atsakymų. Dirbdami komandoje – atkursime išgirstas istorijas savais statiniais (naudodami tūkstančius įvairiausių Lego detalių), o užsiėmimo pabaigoje trumpai pristatysime kūrinius bei sukursime vieną bendrą istoriją. Edukacijos metu dalyviai ugdys kūrybiškumo, kultūrines, socialines ir pilietiškumo kompetencijas.


Edukacijos metu mokiniai susipažins su floristika, kaip su madingu interjero dizaino sprendimu. Floristiniai darbeliai, tai dalis gamtos, tai tarsi mažas elementas, atkartojantis gamtą. Kiekvienas mokinys susikurs savo floristinį darbelį (paveikslėlį arba kompoziciją), panaudodamas tiek įvairius natūralius, tiek dirbtinius augalus, o taip pat ir gamtines ar dirbtines papildomas medžiagas. Edukacijos metu vaikai atsipalaiduos, išlaisvins savo vaizduotę, ugdysis kūrybines galias, stiprins atsakomybę už savo veiksmus.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Šilkinis ruduo".  Jo metu suteikiama galimybę gilinti ir plėsti tapybos ant šilko žinias, bei patiems išbandyti naujas idėjas praktiškai. Skatinamas klasiokų darbas komandoje ir bendradarbiavimas. Pamokoje liejami dažai bei dekoruojamas bendras, didelis, šilkinis šalis karšto vaško technika. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus.
Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Edukacinė paskaita „UNESCO saugomų Lietuvos vietovių unikalumas“

Edukacinės paskaitos metu bus aiškinamasi, kuo svarbi šiandieniniam pasauliui yra UNESCO organizacija ir jos priimami sprendimai, kas yra Pasaulio paveldo konvencija bei  Pasaulio paveldo sąrašas, kas į jį ir kodėl patenka. Nuotraukų ir vaizdinių pagalba bus supažindinama su UNESCO saugomais objektais pasaulyje, kaimyninėse šalyse bei Lietuvoje. Aiškinsimės, kodėl Lietuvoje net 4 objektai buvo įrašyti į Pasaulio paveldo sąrašą ir ką tai reiškia pačiai valstybei bei jos gyventojams ir svečiams. Aptarsime šių objektų atsiradimo istorijas, jų genezę, stebėsime kaip per šimtmečius keitėsi šių objektų svarba vietiniams gyventojams bei esamai valdžiai. Nuotolinės edukacijos metu  moksleiviams bus diegiama, kad svarbu yra žinoti savo miesto ir šalies istoriją bei pažinti kaimyninių regionų miestus. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti UNESCO saugomas Lietuvos materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik  istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Kyla klausimas, kaip žmogus suvokė laiką skirtingais laikotarpiais ir kokius laikrodžius naudojo laikui matuoti? Ar žinote, kad laikrodis ne tik laiko matavimo prietaisas, bet ir meno kūrinys? Visus atsakymus sužinosite virtualiai keliaudami laiku po Laikrodžių muziejaus ekspoziciją.

Tikslas
Supažindinti su laiko skaičiavimo priemonių raida nuo seniausių laikų, žmogaus gyvenimo tempo kaita, pasaulėžiūros kitimu, atskleisti meno stilių pagrindinius bruožus. Pasitelkiant užduotis ugdyti moksleivių kritinį mąstymą, kultūrinį sąmoningumą, lyderystę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Dalyvausite įtraukiančiose susikaupimą, mąstymą, pojūčius ir kūrybiškumą lavinančiose tikrose garsų dirbtuvėse ir sukursite vieną iš tautinės muzikinės raiškos ženklų – skudutį - bei išmoksite išgauti sudėtingesnę muziką tobulindami pasigamintą skudutį. Išmoksite parinkti įrankius ir geriausią ruošinį skudučio gamybai. Pažinsite muzikavimo priežastis, funkcijas ir naudą. Susipažinsite su lietuviškos kilmės skudučiais, kitų tautų analogais, senaisiais kaimo muzikavimo papročiais ir technika, šiuolaikinėmis tautinės muzikos kryptimis. Klausysitės ir kursite savo muziką. Dėmesio! Užsiėmime galimi nestiprūs susižeidimai (rakštis, odos paviršiaus įbrėžimai). Pageidautini dalyvių įgūdžiai ateinant – mokėjimas padrožti pieštuką peiliu, drožiant „nuo savęs“, o aukštesnis lygmuo - drožiant „į save“. Dirbama be apsauginių pirštinių (vaikai turės galimybę pažinti medžiagą, įrankį, bus mokomas saugiai įvertinti instrumento aštrumą).
Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto sutrikimu. Apie tokį poreikį prašome įspėti užsakymo metu.


Kiekvienoje organizacijoje būna nesusikalbėjimų, tai vadinama vidinės komunikacijos trūkumais. Klasė – taip pat maža bendruomenė, natūralu, kad komunikacinių trukdžių būna ir tarp mokinių, ypač, jei tai naujai suformuota klasė. Jums atrodo, kad puikiai tarpusavyje susikalbate? Puiku! Užduotį pasunkinsime atimdami dalį žodžių. O kaip dabar? Edukacinės pamokos ,,Žodžių sąrašas“ tikslas parodyti, kiek daug gali žodis, kokia svarbi yra išorinė ir vidinė komunikacija organizacijoje, kaip svarbu tiksliai reikšti mintis, tinkamai pasirinkti ir vartoti žodžius, kad pasiektume norimo tikslo. Edukacija parengta literatūrinio kūrinio pagrindu – Airijos Metų knyga vaikams ir paaugliams – ,,Žodžių sąrašas“ (autorė – Patricija Forde, 2015 m.). Edukacija skirta 8-12 klasių mokiniams, jų kalbiniams ir komunikaciniams įgūdžiams stiprinti.


Knygnešio dalia: daug kelių – vienas tikslas

Edukacija-patirtinis vaidmenų žaidimas, kurio metu vaikai turės galimybę pabūti XIX amžiaus Lietuvos gyventojais, susiduriančiais su spaudos draudimo metu apribotomis teisėmis į informaciją, knygnešiais – jų gelbėtojais ir netgi juos persekiojančiais žandarais. Vaidmenų žaidimo metu vaikai galės netiesiogiai „išgyventi“ priespaudoje esančių žmonių gyvenimo aspektus nuo spaudos uždraudimo, knygnešystės tinklo įkūrimo iki knygnešių veiklos. Kad geriau įsijaustų į knygnešių ir žmonių, kurių teisės gauti informaciją pažeistos, kovą, vaikai užsiims aktyvia veikla: bandys šifruoti kirilica parašytą sakinį, svers knygnešio kuprinę, bandys slapta pernešti knygas per imituojamą sieną ir likti nesugauti žandarų, ieškos knygnešių paslėptų knygų. Ši edukacija skirta 2-5 klasių moksleiviams. Atsižvelgiant į vaikų amžių veikla bus šiek tiek diferencijuojama, skirsis pateikiamų užduočių lygis. 2-3 klasių moksleiviams bus taikomos lengvesnės užduotys, mažiau pasakojama, daugiau laiko užims žaidimai.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Atverkime Vilniaus kiemelių vartus“ Meskime kelią dėl takelio ir pamatykime
kitą Vilniaus pusę, už vartų ir storų sienų besislepiančius senamiesčio kiemelius. Gynybinės sienos likučiai, karo ženklai,
skulptūros, viešieji šuliniai ir šventųjų atvaizdai. Juose virė gyvenimas, skambėjo dainos, poetų eilės, spausdinimo mašinėlių
garsai, sąmokslų planai. Visi jie iki šių dienų išsaugojo savąsias paslaptis apie unitus, filaretus ir filomatus, vykusias šventes
ir pasimatymus, studentų išdaigas ir profesorių suokalbius. Edukacinės ekskursijos tikslas supažindinti mokinius su unikaliu
Vilniaus senamiesčio kultūros paveldu, pastatų ir kiemų formavimosi raida ir užstatymo kaita, skirtingais architektūros
stiliais ir jų meninėmis detalėmis, kelių šimtų metų senumo mūro lipdymo būdais ir jo liekanomis. Išlikusiu kultūriniu
praeities paveldu ir dabarties technologijomis padedančiomis jį konservuoti, atkurti ir išsaugoti. Ekskursijos metu mokiniai
įtraukiami į edukacinius, teminius žaidimus, istorinis pasakojimas papildomas archyviniais dokumentais, nuotraukomis.
Mokiniai skatinami gyvai tyrinėti ir ugdyti dėmesingumą juos supančiai aplinkai, naudodamiesi jiems suteikta papildoma
medžiaga įsivaizduoti praeities miestą bei jame vykusius pokyčius, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą,
domėtis Vilniaus praeitimi ir dabartimi.


Viktorinos pobūdžio interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kurio metu dalyviai supažindinami su romų tautinės mažumos istorija, papročiais, tradicijomis, skaudžiais praeities momentais ir šiandieninėmis realijomis bei aktualijomis. Klausimai, atsakymai ir užduotys atskleidžia daugiasluoksnį ir įvairiaspalvį romų pasaulį, naujos žinios griauna senuosius mitus, laužo stereotipus. Romų kultūrinio tapatumo (at)pažinimas ugdo toleranciją ir supratimą apie šios tautinės mažumos savitumus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Stepo (tap dance) šokio edukacinė-koncertinė programa - Vienu ritmu

Stepo šokis paremtas ritmo pojūčiu, ugdymu bei vieningumo sukūrimu kiekvienam individualiai kuriant bendrą ritmą. Tai perkusinis šokis, kuris Lietuvoje dar nėra labai išplėtotas. Pažintis su šokiu leis praplėsti mokinių kultūrinį akiratį šokio meno srityje, įsigilinti į individualų bei bendrą ritmo kūrimą bei pojūtį, jo svarbą tiek meno sferoje, tiek asmeniniame gyvenime bei visuomenėje. Perkusinio šokio programa Vienu ritmu supažindina mokinius stepo šokiu, atspindinčiu amerikietiškos, airiškos, afrikietiškos kultūrų sintezės pagimdytą šokį, kur išryškėja harmoninga žmogaus kaip individualios asmenybės bei žmogaus - glaudžiai susijusio su kitais žmonėmis sąsaja bei kūrybos galimybės. Tai pasiekiama kiekvienam turint, atrandant, plėtojant savo individualų ritmą ir sujungiant jį į visus vienijantį bendrą ritmą. Pirmieji Lietuvoje stepo šokio profesionalai Funny Beat metalinėmis pakalomis kaustytais batais kuria ritmus, kurie gali skambėti tyloje, muzikoje ar tapti komunikacijos priemone su kitu žmogumi. Siekiama ne tik praplėsti mokinių kultūrinį išprusimą šokio srityje, bet ir lavinti ritmo suvokimą, pajautimą, skatinti suvokti savo individualų ritmą ir perprasti, kad kiekvienas individualus ritmas atranda savo vietą bendrystėje su kitais, taip sukuriant vieningą mūsų visų ritmą. Taigi per šokį išvedamos paralelės į žmogaus psichologinį būvį bei bendrystę vieni su kitais. Tai ir aktyvus dalyvių įsitraukimas į edukacines užduotis, pasakojimus, ir nuotaikinga koncertinė programa.

Tikslas - plėtoti mokinių kultūrinį sąmoningumą, supratimą bei raišką stepo šokio priemonėmis, skatinant kūrybiškumą, bendradarbiavimą, estetinį suvokimą bei fizinį aktyvumą.

Uždaviniai:
- puoselėti mokinių kultūrinį sąmoningumą, skatinti jų meninę amenybinę raišką,
- lavinti gebėjimą komunikuoti ritmo ir judesio forma, puoselėti šokio tradiciją,
- plėtoti mokinių kultūrinius, meninius patyrimus, leidžiant jiems išbandyti save kūrėjų, atlikėjų, stebėtojų ir vartotojų vaidmenyse.


"Žirgo reikšmė lietuvių kultūroje" 5-8kl.

Edukacija skirta 5-8kl. mokiniams, pagrindinis edukacijos tikslas supažindinti mokinius su žirgo reikšme lietuvių kultūroje, žmogaus (lietuvio) gyvenime. Edukacijos metu mokiniai turi galimybę susipažinti su žirgu kaip gyvūnu, prie jo prisiliesti, paglostyti, pabandyti jį pašukuoti, pabalnoti. Edukacijos pabaigoje norintys mokiniai turi galimybę išbandyti savo jėgas balne.


Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

Vaikų literatūros skyriuje yra pasaulio lėlių kolekcija (136 vnt.) Europos, Azijos, Amerikos, rytų ir šiaurės kraštų įvairių epochų lėlės tautiniais kostiumais. Jos yra geriausios pasakų iliustratorės, supažindina vaikučius su pasaulio tautų įvairove ir geografija. Siūlome edukacinį užsiėmimą 1–4 klasių moksleiviams susipažinti su pasaulio lėlių kolekcija, žaislų ir lėlių atsiradimo ir raidos istorija, pasidaryti unikalią popierinę lėlę ir sukurti išskirtinį tautinį kostiumą. Vaikai vėliau namuose galės sukurti visą rūbų kolekciją, puošti aksesuarais, pastatyti iš popieriaus namus, sukurti augintinių.


Ši edukacinė programa skirta pradinių klasių moksleiviams ir skatinanti tradicinės dvasinės ir materialinės kultūros prieinamumą, pažinimą ir tęsimą, parodyti ir išmokti tradicinės kaukės gaminimo įvairovę, jos pritaikymo ir interpretacijos galimybes. Skatinti mokyklinio amžiaus vaikų susidomėjimą lietuvių liaudies pasakomis, jas pateikti patraukliai ir įdomiai, pasiūlant domėjimąsi tautosaka kaip pilnavertę laisvalaikio praleidimo alternatyvą greta kitų šiuolaikinių pramogų. Padeda plėsti savo kultūrinį akiratį.


"Pažink Kalėdas kitaip" (Išvažiuojamoji)

Šiuo metu nemažai Lietuvoje švenčiamų švenčių laikomos tradicinėmis metinėmis lietuvių šventėmis. Tačiau kada ir kaip šios šventės tokios tapo? Kada vieni ar kiti ritualai, atributai imti sieti su šiomis šventėmis? Etninės kultūros edukacijos Lietuvos moksleiviai metu moksleiviai sužinos kaip XVII–XVIII a. Lietuvos miestuose greta religinių švenčių buvo švenčiamos ir valstybinės šventės, kaip XIX a., Lietuvoje švęstinas šventes formalizavo carinė Rusijos imperija, kaip Tarpukario Lietuvos valdžia ideologiškai svarbu bandė kurti ir palaikyti tautinius ir valstybinius simbolius, sugrąžinti švenčių tradicijas. Edukacijos metu moksleiviai bus supažindinti su įvairiomis XVII – XX a. lietuviškų švenčių papročiais ir tradicijomis, senovinius papročius lygins su dabartiniais moderniais laikais. Klausydami ir dalyvaudami interaktyvioje etninės kultūros pagrindu paremtoje istorijoje aptars įvairių šalių ir laikotarpių kultūros skirtumus. Edukacijos metu vaikai taip pat susipažins ir atras skirtumus kuo skiriasi. Kalėda ir Kalėdų senelis, supažins su senovinėmis Šv. Kalėdų šventės tradicijomis ir papročiais. Edukacijos pabaigoje vyks šventinė „Kahoot“ viktorina ir trumpas, STEAM ugdymu paremtas, eksperimentas.


Kodėl turime būti mandagūs, gerbti šalia esantį (mokytoją, klasioką), tuos kuriuos sutinkame (pvz. kiemsargis, gyvūnas, augalas)? Labai dažnai vaikai pamiršta mandagaus ir kultūringo elgesio taisykles. O gal nežino? Prisiminsime, kas tai yra etiketas, elgesys, elgsena, taisyklė. Susipažinsime, kaip rengdavosi ir elgdavosi žmonės priklausomai nuo laikmečio ir valstybės. O kas aktualu šiais laikais? Kaip reikia elgtis bibliotekoje, spektaklyje? O ką veikti pertraukų metu? Per amžius pasakose, sakmėse, patarlėse kiek daug sukaupta išminties. Pasisėmę iš protėvių išminties, kursime pasaką apie šaunųjį Dinozaurą, kuris papuola į neįtikėtinas situacijas, tačiau istorija baigiasi laimingai. Prisiminsime, kad būtina gerbti aplinkinius, kad ir kaip jis keistai apsirengęs ir elgiasi nekasdieniškai. Aptarsime įprastas ir ne kasdienes situacijas. Prisiminsime, kodėl svarbu būti mandagiems visur. Susikursime savo klasės pasisveikinimą ir atsisveikinimą. Sukursime “Svajonių taisykles” - taisykles, kurių visada norisi laikytis. Jei aktualu, papildysime klasės ir mokyklos taisykles. Sudarysime veiklų pertraukų metu sąrašą ir draugausime. Juk Tu esi pats mandagiausias vaikas!


Edukacija "Žemaituką balnojau - į dvarą jojau"

Užsiėmimų metu vaikai sužinos kur arklio gimtinė ir kas jo protėviai, kada ir kaip jie mūsų žemes pasiekė, kokios kalendorinės šventės skirtos apeigoms su arkliais. Kodėl lietuviai nuo seno labai vertino arklį – ašvieniu vadino? Kodėl šiandien žirgas lietuvių heraldikoje (herbotyroje) yra svarbiausias ženklas –  Lietuvos valstybingumo, tautos gyvybingumo, nepriklausomybės simbolis. Atsakymus vaizdžiai iliustruos eksponatai su  arklio simbolika, tautosakos paveldo lobynas.
Užsiėmimu metu bus demonstruojamos fotografijos rinkinyje saugomos nuotraukos su žemaitukų žirgų atvaizdais, archeologijos rinkinio eksponatai  – pasagos, papuošalai su žirgo simbolika.  Iš dailės rinkinių naudojami paveikslai su žirgų atvaizdais, mūšio scenos, medžio skulptūros – naudojamos edukacinės erdvės interjero apipavidalinimui.
Skaidrių pagalba supažindinama su žirgo evoliucija, jų pavadinimais pagal kailio spalvą, žirgo vaizdavimą heraldikoje bei liaudies mene.
Patarlė skelbia: veltui ir arklys arklio nekaso, taigi, mažų ir didelių, – edukacijos dalyvių lauks siurprizas – saldi laimės pasagėlė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Edukacinis užsiėmimas supažindina su viena subtiliausių meninių šakų – vitražo menu. Užsiėmimai organizuojami vitražisto V. K. Jonyno galerijoje, kur turėsite galimybę susipažinti ne tik su kūrėjo meniniu palikimu, bet ir apžiūrėti autentiškas buitines menininko erdves, sužinosite apie jo biografiją bei reikšmingumą Lietuvos meniniam palikimui svetur. Praktinėje užsiėmimo dalyje dalyviai turės galimybę patys susikurti sau po nedidelį vitražą – puikią interjero detalę saviems namams. Mokėti piešti dalyviams visai nebūtina, edukacinis užsiėmimas paremtas bandymu ir koncepcijos perpratimu.


Viešoji įstaiga Meno ir edukacijos centras

1–12 klasių moksleivius kviečiame išmėginti drobinių maišelių dekoravimą vienu seniausių Lietuvoje spaudos būdu – linoraižiniu. Į jūsų mokyklą atsivešime kilnojamą spausdinimo mašiną, kurią naudodami vaikai organizatorių parūpintus drobinius maišelius dekoruos pačių sukurtais unikaliais meno kūriniais. Tai – neįtikėtinai paprastas, pakankamai greitas ir saugus spaudos būdas, imliai pasiduodantis neįgudusiam naudotojui. Dėl to jį greitai perpranta ir puikiai įvaldo ne tik vyresnių, bet ir pradinių klasių moksleiviai. Tuo tarpu vyresnieji noriai imasi realizuoti sudėtingesnes formas ir idėjas – tam linoraižinys itin parankus. Nepriklausomai nuo amžiaus, linoraižinio technologija užburia netikėto rezultato žavesiu ir eksperimentavimo dvasia, moko kantrybės ir susikaupimo. Užsiėmimas vyksta interaktyviai, jau pradedant nuo užduoties/temos formulavimo, techninių sąlygų pristatymo, baigiant raižymu ir raižinio spausdinimu ant tekstilės. Užsiėmimą vainikuoja improvizuota autoriniais kūriniais dekoruotų drobinių maišelių ekspozicija, trumpas kūrinių pristatymas ir aptarimas, kurio metu vaikai pristato savo darbus, diskutuoja ir aptaria bendraklasių darbus. Užsiėmimo temą galima iš anksto derinti, atsižvelgiant į metų laiką, kalendorines šventes, bendrojo ugdymo programą ar tarpdalykinę integraciją.


Pynimas turi ypatingą savybę – kad ir kaip stengtųsi pynėjas, visiškai vienodo gaminio nupinti neįmanoma. Dalyviai pirmą kartą susitiks su nauja medžiaga, žilvičio vytele ir pluoštu.  Kiekvienas dalyvis turės galimybę pridėti fantazijos ir darbo, užsispyrimo ir kantrybės, patirti kūrybos džiaugsmą ir  savo rankomis pasigaminti padėkliuką. Mokiniai įgytas žinias pasitikrins žaisdami Kahoot žaidimą „Pynimas iš vytelių“.  Užsiėmimo pabaigoje vyks refleksija.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


1362 m. Kauno pilį nuo kryžiuočių puolimo gynė keli šimtai lietuvių lankininkų. Ar norėtumėte tapti vienu iš jų? Kviečiame susipažinti su viduramžių kario kasdienybe. Užsiėmimo metu sužinosite Kauno pilies istoriją, jos gynybos būdus, viduramžių medžioklės ir karybos principus bei pasigilinsite į tuometinę ginkluotę. Taip pat išbandysite lanką ir arbaletą dalyvaudami šaudymo turnyre.
Užsiėmimas gali būti vedamas dalyviams su klausos negalia, jeigu yra gestų kalbos vertėjas.
SVARBU: Užsiėmimas vykdomas Kauno pilies kieme tik šiltuoju metų laiku ir esant palankiomis oro sąlygomis.


Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Moksleiviams pristatomi ekslibrisai – knygos ženklai, ir jų atsiradimo istorija, papasakojama apie tarptautinius šiems ženklas keliamus reikalavimus. Vėliau moksleiviai supažindinami su monotipija –spaudos technologija, kurią taikant yra sukuriamas tik vienas atspaudas. Ši kūrybos forma yra lengvai įvaldoma bet kurio amžiaus kūrėjui ir suteikia daug galimybių eksperimentuoti. Tuo dalyviai įsitikina kurdami savo unikalų knygos ženklą – ekslibrisą.


Užsiėmimo metu išsiaiškinsime kas yra istorijos šaltiniai, kaip jie grupuojami ir ką gali jie mums „papasakoti“ apie praeityje vykusius įvykius ir kokie istorijos šaltiniai yra patikimiausi. Užsiėmimo metu susipažinsime ir su muziejuje saugomais eksponatais (akmeniniais kirvukais, archeologų surastais IX-XII a. papuošalais, XVIII a. dokumentais, tarpukario vadovėliais ir t.t.) kurie taip pat yra istorijos šaltiniai. Lyginsime juos su dabartiniais daiktais, jų funkcionalumu, išsiaiškinsime kokių istorijos šaltinių turi užsiėmimo dalyviai namuose. Praktinių užsiėmimų metu mokysimės įvairiuose šaltiniuose rinkti nurodytą informaciją: „prakalbinsime“ monetas, mokysimės dailyraščio rašymui naudodami plunksnakočius, matuosimės klumpes ir lyginsime „mogliu“.


Smagūs lietuvių liaudies tradiciniai šokiai ir rateliai skambant gyvai muzikai.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Vykdant edukaciją mokiniai gauna daug teigiamų emocijų. Stiprinamas tradicijų žinojimas. plečiamas žodynas.  Supažindinamas su tautiniais amatais. Skatinamas bendravimas tarp bendraamžių ir suaugusiųjų.


„Kūčios ir Kalėdos Kliukliuko miške“. Kūrybinė edukacija su rašytoja Alvile Rimaite

„Kalėdos girioje – tokia šventė, kai gali patirti džiaugsmą ne tik gaudamas dovanų, bet ir jas dovanodamas. Miško gyventojai Kalėdas švenčia ne tik kaip saulės sugrįžimą ir gamtos atgimimo pradžią. Tai toks metas, kai visi džiaugiasi galėdami būti kartu. Susipykusieji – susitaiko, atleidžiami ir pamirštami visi praėjusių metų pykčiai ir nuoskaudos, jei tokių buvo būta“.
Literatūrinėje-kūrybinėje edukacijoje vaikai su rašytoja keliaus į knygos „Kliukliukas, arba keletas istorijų, nutikusių vienam gauruočiui“ pasaulį. Tai aukštų pušų, skarotų eglių ir senų ąžuolų miškas. Čia, apsuptas žvėrių bei paukščių kaimynystės, gyvena gauruotis, vardu Kliukliukas. Vaikai sužinos, kad Kliukliuko girioje švenčiamos ne tik Kalėdos, bet ir unikali mūsų šventė – Kūčios.
Edukacijos metu kalbėsime apie tikrąjį švenčių džiaugsmą – buvimą kartu su artimaisiais. Apie ypatingą gruodžio nuotaiką – laiką, skirtą ramiam švenčių laukimui, bendrabūviui, pagalvojimui apie šeimą ir brangiausius bičiulius. Apie laiką, tokį tinkamą kūrybai. Ir leisimės į ją – kartu kursime Kūčių ar Kalėdų istoriją, arba dioramas (pasirinktinai). Pirmuoju atveju vaikai mokysis pasakojimo kūrimo įdomybių, 4–6 vaikų grupėmis kurs savąją istorijos dalį. Vėliau jas sujungsime į vieną pasakojimą. Antruoju atveju – mokysis atkurti knygos sceną dėžutėje, kūrybiškai, įvairiomis technikomis panaudojant gamtos gėrybes ir antrines žaliavas. Dioramos kuriamos 6–8 vaikų grupėmis. Sukurtas dioramas vaikai galės naudoti tęstinei veiklai – kitoms literatūrinėms edukacijoms, šventinei nuotaikai sukurti.
Užsiėmimo tikslas – skatinti vaikų domėjimąsi literatūra, ugdant kūrybiškumą, kultūrinį sąmoningumą, kritinį mąstymą, dėmesį bendrabūviui ir tvarumui.
Knygos „Kliukliukas, arba keletas istorijų, nutikusių vienam gauruočiui“ ištraukos įtrauktos į 3-ios klasės serijos TAIP! lietuvių kalbos vadovėlius („Šviesa“, 2018).


Kas buvo paslaptingasis grafas Konstantinas Tyzenhauzas, turėjęs didžiausią paukščių iškamšų kolekciją Europoje? Ar jis pats turėjo paukščio sparnus – kad spėdavo atlikti mokslinius eksperimentus, rašyti, piešti, groti ir dūkti su vaikais. Judrios edukacijos metu bėgiosime, spręsime užduotis, ieškosime paslaptingų, grojančių gyvūnų dvaro parke ir net gi pačiame dvare!


Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas

Tekstilės dekoravimas, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime. Jo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su dizainu ir tekstilės dekoravimu, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis piešti ant audinio, sukuriamas vienetinis, dekoruotas krepšelis. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima sukurti labai gražų darbelį, kuris bus ir daugkartinio panaudojimo, taip prisidedant prie gamtos saugojimo.


Palapinė, kelionė ir muzika 1-4 kl. (Lietuvoje, išskyrus Kauno m. ir Kauno raj. sav.)

M. ir K. Petrauskų skyrius kviečia išbandyti linksmą edukacinį žaidimą ,,Palapinė, kelionė ir muzika”, kurio metu leisimės į pažintinę kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį. Žaidimo dalyviai susipažins su svarbiausiomis asmenybėmis, įvykiais ir datomis, lavins savo pastabumą, ieškodami paveikslėlių, pasislėpusių tarp margaspalvių palapinių, gros įvairiais muzikos instrumentais. Tikslas - edukacinio žaidimo būdu supažindinti lankytojus su svarbiausiomis Lietuvos profesionaliosios muzikos istorijos asmenybėmis, įvykiais bei sąvokomis. Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia, dalyvaujant ne daugiau nei 5 judėjimo negalią turintiems asmenims. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu. Paslauga vedama visoje Lietuvoje išskyrus Kauno miestą ir rajoną. Minimalus užsakomų užsiėmimų skaičius - 2 užsiėmimai, vedami vienas po kito, kai vienoje grupėje yra ne mažiau nei 25 asmenys.


Edukacijos tikslas – supažindinti mokinius su teatro scenos užkulisiais, teatro struktūra, elgesio teatre taisyklėmis, per improvizaciją lavinti jų žodyną, kūrybingumą, vaizduotę, pažintinius gebėjimus.
Uždaviniai:
1. Pristatyti Kelmės mažojo teatro istoriją ir Lietuvos teatro istorijos pradmenimis;
2. Supažindinti su teatro užkulisių aplinka;
3. Supažindinti su teatro šviesų ir garso operatoriaus veikla;
4. Pristatyti grimo kambario patalpas ir grimo atlikimo subtilybes;
5. Pristatyti sukurtus teatrinius kostiumus pastatymams Kelmėje;
6. Įtraukti skirtingas amžiaus grupes į sugrupuotus improvizacinius žaidimus.
Dalyviai susipažins su žiūrovams nematoma teatro puse, įgaus papildomų žinių apie teatro veiklą, istoriją, aktorių pasiruošimą iki spektaklio. Antroje edukacijos dalyje susipažins su improvizaciniais žaidimais, kurie taikomi aktoriams apšilti. teatro improvizacijų pagalba dalyviai išlaisvina ir atsiskleidžia mokinių gebėjimai laviruoti situacijose. Improvizaciniai žaidimai yra sugrupuoti pagal amžiaus grupes.


ANDERSENO SAPNAS (Alavinis kareivėlis) (Nuotolinė paslauga)

“Anderseno sapnas“. Tai legendinio Danų pasakų kūrėjo H. K. Anderseno istorija apie dvidešimt penkis alavinius kareivėlius, kuriuos nulipdė iš alavinio šaukšto. Alavo užteko tik dvidešimt keturiems tvirtiems kareiviams, paskutinysis iš jų turėjo tik vieną koją, tačiau tai jam nesutrukdė būti ne mažiau narsesniu, kitokiu nei jo ginklo broliai. Istorija apie kareivėlį - kupiną tikėjimo savimi, drąsos bei ryžto. Apie tai, kaip įsimylėjęs įstabaus grožio, į save panašią, ant vienos kojos šokančią baleriną, jie kartu ištveria daugybę negandų ir kliūčių. H. K. Andersenas, vertinęs gyvenimą vaiko, poeto, filosofo žvilgsniu, kūrė pasakas, kuriose atsispindi daugybė vaiko psichologijos dėsningumų. Jo kūryboje daiktai, gyvūnai, augalai yra sužmoginti, o už jų visai nevaikiškų ydų slypi gyvenimo ir žmonių santykių esmė, gailestingumas ir liūdesys dėl gyvenimo netobulumo. Spektaklio „Anderseno sapnas“ režisierė Oksana Dmitrijeva – žymi Ukrainos kultūros veikėja, Charkovo miesto Valstybinio akademinio lėlių teatro vyriausia režisierė, docentė, kuri pastatė 45 spektaklius. Spektaklio „Anderseno sapnas“ dailininkė Natalija Denisova – Charkovo miesto Valstybinio akademinio lėlių teatro vyriausia dailininkė, dėstytoja, puikiai žinoma ne tik Ukrainoje, bet ir už jos ribų. Spektaklis skatins mokinių kritinį mąstymas, ugdys kūrybiškumą, dvasingumą. Skatins iš naujo pažinti ir įvertinti meilės jausmo prasmę.


Pasinerk į Šekspyro pasaulį su „Hamleto dėžute“!

„Hamleto dėžutė“ – tai interaktyvi edukacinė programa, skirta supažindinti vaikus su viena iš svarbiausių teatro istorijos pjesių – Viljamo Šekspyro „Hamletu“. Edukacijoje pasitelkiant kamishibai teatrą, popierines lėles ir kūrybines bei interaktyvias užduotis, mokiniai bus įtraukti į įspūdingą kelionę po Šekspyro pasaulį.

Ką vaikai patirs edukacijos metu:

Susipažins su „Hamleto“ pjesės siužetu ir veikėjais: Edukacijos pradžioje vaikai trumpai susipažins su „Hamleto“ pjesės siužetu ir pagrindiniais veikėjais.
Tyrinės kamishibai teatrą: Vaikai turės galimybę tyrinėti kamishibai teatrą, kuris yra kilęs iš Japonijos ir jau XII amžiuje buvo naudojamas vienuolių budistų.
Kurs lėles: Edukacijos metu vaikai susikurs lėles, vaizduojančias „Hamleto“ pjesės veikėjus.
Atliks įvairias užduotis: Vaikai gaus įvairių kūrybinių ir interaktyvių užduočių, pavyzdžiui, pildys anketą remiantis pjese, diskutuos filosofiniais pjesės klausimais, turės įsiminti įvairias legendines pjesės frazes, fantazuos kaip sureaguotų jeigu pamatytų vaiduoklį ir kt.
Edukacijos pabaigoje mokiniai suvaidins jiems specialiai adaptuotą „Hamleto“ versiją: atliks  „Hamleto“ vaikišką versiją, kurią patys sukurs naudodami kamishibai teatrą ir popierines lėles.

Edukacijos tikslai:

Supažindinti vaikus su Viljamo Šekspyro „Hamletu“
Ugdyti vaikų kūrybiškumą, vaizduotę ir kritinį mąstymą
Skatinti vaikų domėjimąsi teatru ir literatūra
Lavinti vaikų estetinį skonį
Ugdyti vaikų gebėjimą dirbti grupėje ir bendradarbiauti
Padėti vaikams tapti kultūriškai sąmoningesniems

„Hamleto dėžutė“ – tai unikali galimybė vaikams interaktyviai ir įdomiai susipažinti su viena iš svarbiausių teatro istorijos pjesių. Kviečiame mokytojus registruoti savo klases į edukacijas!


Edukacinės programos „Vaikystė ir žaislai: nuo viduramžių iki pramonės revoliucijos" yra skirta analizuoti vieną iš įdomiausių ir iki šiol mažiausiai tyrinėtų praeities žmonijos tyrimų krypčių - vaikystės kasdienybę, vaikystės atributus ir jų kaitą skirtingais istoriniais laikotarpiais. Programa remiasi Žaislų muziejaus pristatomomis trimis esminėmis ekspozicijomis: vidurmažiais, etnografija ir XX amžiaus Lietuvoje, jas praplečiant pasaulinėmis tendencijomis ir ryšiais. Pristatydami bei aptardami laikotarpius reprezentuojančius eksponatus siekiame atskleisti priežastinius ryšius, lėmusius vaikystės aktualijas: kaip keičiasi vaikystės veiklos ir žaislai, kas lemia temas ir žaislų populiarumą, kaip keičiasi daiktai keičiantis suaugusiųjų gyvenimui, technologijoms bei pramonei. Edukacinės programos uždavinys - įtraukti dalyvius į diskusiją apie vaikystės sampratą, skatinti remtis asmenine patirtimi ir analizuoti priežastis, kurios šimtmečiais lemia kartų gyvenimo skirtumus; suteikti dalyviams galimybę aktyviai dirbti grupėmis ir ieškoti bendrų atsakymų į pateiktus vaikystės kasdienybės tyrimams skirtus klausimus. Šia edukacine programa siekiame atskleisti dalyviams metodus, kaip žmonijos praeitis gali būti tyrinėjama bei interpretuojama, kaip analitinis mąstymas ir platus išsilavinimas padeda rasti priežastinius ryšius, lemiančius ne tik vaikystės kasdienybės pokyčius, bet kartu atspindinčius ir besikeičiantį suaugusiųjų pasaulį. Siekiame, kad edukacinės programos dalyviai diskutuodami ir ieškodami atsakymų į pateiktas užduotis pajustų ir suvoktų, jog vaikystė ir ją pristatantys žaidimo objektai yra ne atsitiktiniai fenomenai ar „tik vaikams įdomi tema“, tačiau kompleksiškai ir integraliai su konkretaus žmonijos laikotarpio gyvensena, turimais ištekliais bei kolektyviniais gebėjimais susiję kultūriniai reiškiniai.


Senovinės puodininkystės ir šiuolaikinės keramikos edukacija vyr. kl.

Užsiėmimo "Senoji ir šiuolaikinė molio keramika vyr. kl." edukacijos metu dalyviams bus pristatomas keramikos formų, ir dekoro kitimas per istoriją bei keramikos technologinis ir kultūrinis virsmas per žmonijos pažangą. Mokiniai susipažins su senosios keramikos, atgamintos pagal eksperimentinę archeologiją, ir šiuolaikinės keramikos ekspozicija, kurios eksponatus bus galima liesti rankomis. Ugdytiniai bandys suvokti istorinius kultūrinius pokyčius ir juos logiškai pagrįsti, aptars eksponatų meninę vertę. Apžiūrės šiuolaikinę degimo krosnį, geležies amžiaus apžiedimo stovylus, viduramžių medines žiedimo stakles, molio minkituvą, glazūras, stebės kaip žiedžiamas puodas. Vaikai kurs norimą indą arba švilpuką ir dekoruos liaudiškais, norimais ornamentais. Pagal poreikį savo kūrinius dengs engobu - specialiais keramikos dažais. Sukurti gaminiai po edukacijos bus džiovinami, degami ir glazūruojami ir atiduodami ar išsiunčiami sutartu būdu.


Užsiėmimai keičiamose Nacionalinės dailės galerijos parodose

Nacionalinėje dailės galerijoje - nauja paroda! Tai nauja proga pamatyti, patirti ir tyrinėti žymiausių Lietuvos ir pasaulio menininkų kūrinius, sužinoti, kodėl jie svarbūs TAU.
Kiekvienai parodai galerijos edukatoriai parengia naujus užsiėmimus, per meno pažinimą ir kūrybines užduotis padedančius augančiai asmenybei pažinti, kas jai svarbu ir įdomu istorijoje, kasdienybėje, ateities vizijose.
Meną kuria labai skirtingi žmonės, todėl jame galima rasti viską - emocijas, jausmus, žaidimus, istoriją, tiksliuosius mokslus, politiką, geografiją, filosofiją, technologijas...... Ateikite pamatyti, kuo jus nustebins šįkart menininkai ir parodų rengėjai.
Kokia paroda šiuo metu vyksta galerijoje pamatykite čia: www.ndg.lt
Užsiėmimo laiką, temą ir užduotis suderinti galite el.p. edukacija@ndg.lt


Edukacinis užsiėmimas "Priimk jūros iššūkį!"

Nuo seno žmonės bandė prisijaukinti jūrą ir kūrė įvairias gelbėjimosi priemones, kad vandenyje būtų saugiau. Leisdamiesi į jūrą jūreiviai negali būti tikri, kad iš jos grįš namo. Nepaisant pavojų žmogų visada traukė prie vandens. Drąsuoliai nuolatos metė iššūkį stichijai, ieškodami vis naujų priemonių, kad sužinotų, o kas gi ten, kitoje jūros pusėje? Būtent įprastas smalsumas paskatino progresą ir leido žmonėms daryti atradimus. Edukacinio turinys taip ir sukonstruotas - būtent smalsumo žadinimu ir atradimų skatinimu. Atsakingai parinktos užduotys, skatina netradiciškai susipažinti su ekspozicija – tai tarsi iššūkių kupina kelionė, kuri skatiną tyrinėti, atrasti geriausia išsigelbėjimo būdą. Užduotys reikalauja komandinio darbo, atsakingumo už save ir kitus, greitos orientacijos, greitos informacijos paieškos. Patirtys jūroje lengvai pritaikomos kasdienėje veikloje. Patyriminei veiklai yra sukurtos interaktyvios šiuolaikiniais technologiniais sprendimais pagrįstos edukacinės priemonės. Yra sudarytos sąlygos pamatyti, paliesti ir originalius eksponatus.


Edukacinė programa „Lietuviškos Kūčios ir Kalėdos" (1 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas - skatinti moksleivių domėjimąsi žiemos švenčių tradicijomis. Uždaviniai: 1. Supažindinti moksleivius su mitinio pasaulio slėpiniu, kasdieniško ir sakralaus laiko samprata. 2. Mokyti Advento darbų, sudominti Kūčių vakaro burtais ir draudimais. 3. Išryškinti vakarojimo tradicijos reikšmę bendruomenės kultūrai, skatinant moksleivius atgaivinti adventinius susiėjimus. 4. Išryškinti Kūčių vakarienės vertę šiuolaikinėje kultūroje. 5. Mokytis Advento - Kalėdų tautosakos. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas sakme. Užmezgamas pokalbis apie jaunimo užsiėmimus Advento laiku. Prisimenamas visoje Lietuvoje gyvavęs jaunimo paprotys vakaroti: susieiti vienoje troboje bendro darbo dingstimi, pasakoti visokius atsitikimus, juokus, pasakas, žaisti žaidimus. Aptariami Advento draudimai, jų prasmė, sekamos sakmės. Demonstruojamas video siužeto „Advento darbai“,  fragmentas. Vaikinai mokosi vyti virvę, merginos - plėšyti plunksnas. Pristatomos Kūčių dienos tradicijos: ritualinis apeiginis apsivalymas, namų, kiemų tvarkymasis, prausimasis. Didesnis dėmesys skiriamas Kūčių stalo paruošimui, valgių simbolikai, eglutės puošimo tradicijai, mirusių protėvių pagerbimui. Aptariami likimą lemiantys tikėjimai ir burtai, išbandomos kai kurios burtų formos: liejiniai su žvake, skaičiavimas. Demonstruojamas video siužeto fragmentas. Moksleiviai mokosi Advento-Kalėdų dainų, žaidimų, ratelių. Liejama žvakė mirkymo būdu arba su forma. Siekiamas poveikis: mokiniai išmoks keletą Advento laikotarpio darbų, burtų, suvoks draudimų prasmę, Kūčių vakarienės vertę, išmoks lieti žvakę su mirkymo būdu arba su forma, pritaikys įgytus gebėjimus projektuose. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Mob.: +37060120070.


Edukacija per pramogą: Atverkite teatro užkulisius su Kultūros pasu!

Edukacinė programa „Užkulisiai“ siūlo unikalią kelionę į paslaptingą teatro pasaulį, kviečiant 1-3 klasių moksleivius pažinti teatro užkulisius ir tokiu būdu susipažinti su pagrindiniais teatro elementais, įvairiomis teatro profesijomis ir sužinoti kaip atsiranda spektaklis?

45 min. edukacijoje, kiekvienas vaikas gaus po unikalią ir originalią edukacinę knygutę, kurią sukūrė teatro režisierė Loreta Vaskova ir iliustratorė Viktorija Ežiukas. Žingsnis po žingsnio knygutėje vaikai vedami per slaptus teatro užkulisius, į kuriuos patenka, tik aktoriai arba teatro darbuotojai. Keliaudami per edukacinę knygutę, vaikai susipažins su įvairiomis teatro profesijomis ir išgirs tikrus bei smagius pasakojimus apie teatrą. Edukacijoje mokiniai atlikdami įvairias interaktyvias ir įtraukiančias užduotis, pavyzdžiui grimo sukūrimas, sužinos ir supras kaip veikia teatras.
Taip pat edukacija lavina vaikų kūrybiškumą, nes yra užduočių, kuriose jie turės pasitelkti savo vaizduotę, pvz. sugalvoti dekoracijas, pavadinimus ir kt. Taigi, ši kelionė po paslaptingą teatro pasaulį, vaikams leis suprasti teatro mechanizmo sudėtingumą, įvairovę ir grožį. Be to, edukacijos pabaigoje mokiniams bus pristatytas teatro žaidimas, kuris lavina reakciją, komandiškumą ir sukelia teigiamas emocijas.
Edukacija „Užkulisiai" yra vertingas įrankis, kuris gali padėti vaikams ugdyti įvairias kompetencijas, pažinti teatro pasaulį ir patirti nepamirštamų įspūdžių.


Dabartinėje situacijoje visi naujai išgyvename bendrystę su ukrainiečiais, tačiau būtina prisiminti, kad ta bendrystė jau tęsiasi daugiau nei 700 metų. Puiki proga, minint Vilniaus 700-ąsias metines, prisiminti bendrystę su viena iš tautų, kurios formavo miesto istoriją, pradedant nuo pirmųjų Lietuvos didžiųjų kunigaikščių diplomatinių santykių, tęsiant per kalbinius sąryšius, per bendras kovas ar per LDK didikus, kurių dalis kilo Ukrainoje. Susipažinsime su asmenybėmis, kurios Vilniuje gyveno ir kūrė: tokios kaip Tarasas Ševčenka, Meletijus Smotrickis ar Juozapatas Kuncevičius ir kt. Kviečiame moksleivius gyvai ieškoti Ukrainos pėdsakų ir sąryšių Vilniuje per interaktyvų vaikščiojimą po sostinės apylinkes, tekstų skaitymą ir vizualinę Lietuvos ir Ukrainos kultūros istoriją.


Edukacija „Sukurk savo Babilono sodų paveikslą“ susideda iš dviejų dalių: I dalis teorinė(40 min) ir praktinė (50min) . Teorinėje dalyje edukatorė pasitinka mokinius, papasakoja apie  netradicinę edukacijos vietą, išskirtinumą bei paskirto juos grupėmis su juos lydinčiais asmenimis(I grupė tyrinėja istorinius kultūrinius objektus iš keturių pasaulio žemynų: Afrikos, Azijos, Europos ir Australijos. Mokiniai pamatys garsųjį Sidnėjaus operos teatrą, romantiškąjį Trevi fontaną, Londono tiltą, Berlyno Brandenburgo vartus,  Triumfo arką, Cheopso piramidę, Kabančiuosius Babilono sodus ir daugelį kitų, o II grupė tyrinėja Babilono sodų botanikos augmeniją - preciziškai suformuotų topiarų,  gėlių  ir dekoratyvinių medžių kompozicijas, jų kilmę, prieskoninių ir daržinių augalų įvairovę bei panaudojimo galimybes). II praktinėje dalyje kiekvienas dalyvis turės galimybę sukurti unikalų iš sėklų, grudų, žolelių ir kitų gamtos gėrybių unikalų pasirinkto pasaulio architektūros pastato paveikslą. Praktine dalimi užtvirtinamos žinios, o edukacijos pabaigoje edukacijos atstovai papasakoja apie tyrinėtus objektus, pasikeičia įdomiausiais faktais siekiant atsiskleisti kiekvieno mokinio individualumą bei įgyti reikalingų jiems gyvenime žinių ir įgūdžių. Po šios edukacijos  mokiniai pažvelgti į mus supantį pasaulį kitomis akimis – tai lyg geografijos, istorijos ir biologijos pamokos kitaip.


Medinis knygos skirtukas su baltų simboliais

Edukacinio užsiėmimo metu: 1. Supažindinti moksleivius su knygų skaitymo kultūra ir taisyklėmis. 2. Pristatyti knygos skirtuko atsiradimo istoriją ir jo vystymosi raidą nuo Senovės Egipto civilizacijos iki šių dienų pasitelkiant vizualinę medžiagą (pateiktys). 3. Supažindinti su knygos skirtukų pavyzdžiais inicijuojant diskusiją, kurios metu moksleiviai interpretuos, lygins pateiktus skirtingų istorinių laikotarpių, medžiagų, formų, atlikimo technikų skirtukus („minčių lietaus“ metodas). 4. Pasitelkiant video medžiagą (filmo ištrauką „Baltų raštai ir jų reikšmės“), išanalizuoti baltiškų simbolių reikšmes. 5. Pateikti dalomąją medžiagą su baltiškų simbolių pavyzdžiais ir jų komponavimo schemomis, kuri padės kiekvienam programos dalyviui atsirinkti ir savaip interpretuoti patikusius simbolius. 6. Išlaisvinti kūrybiškumą per praktiką - iš baltiškų simbolių sukurtus individualius raštus pasitelkiant dailės priemones piešti ant medinio knygos skirtuko ruošinio. 7. Atliekant refleksiją, apžvelgti moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu. Knygos skirtukas, pagamintas iš tvarios medžiagos – medienos ir pačių moksleivių dekoruotas bei parsineštas į namus, galės būti naudojamas kaip pagalbinė knygų skaitymo priemonė daugelį metų.


Šokio-judesio terapija yra unikalus metodas, kuris jungia judesį, muziką ir emocinę išraišką, siekiant skatinti kūno sąmonę, bendravimą, bei gerinti emocinį, fizinį ir socialinį vystymąsi. Mokiniams ji suteiks galimybę aktyviai dalyvauti, ugdyti kūrybiškumą, gerinti koncentraciją ir skatinti bendravimą grupėje.

Kaip tai veiks?

Fizinio aktyvumo skatinimas: šokio-judesio terapijos užsiėmimai bus pritaikyti pagal mokinių amžių ir fizines galimybes. Tai puiki proga judėti, lavinti kūno lankstumą ir stiprumą.

Emocinis sveikatingumas: mokiniai mokysis atpažinti ir išreikšti savo emocijas per judesį ir muziką, kas prisidės prie jų emocinės gerovės.

Socialinių įgūdžių vystymas: dalyvaudami grupinėse terapinėse sesijose, mokiniai lavins komandinio darbo įgūdžius, bendravimą ir partnerystę.

Pritaikymas prie mokymo programos: paslauga gali būti pritaikyta prie esamų mokomųjų programų arba įtraukta kaip papildomas elementas, suteikiantis mokiniams daugiau įvairovės ir gyvybingumo.

Kodėl Pasirinkti Šokio-Judesio Terapiją:

Pritaikoma visoms amžiaus grupėms: neatsižvelgiant į mokinių amžių, ši paslauga gali būti pritaikyta visoms klasių grupėms.

Dėmesys individualiems poreikiams: suteikiame galimybę prisitaikyti prie mokinių poreikių ir individualių gebėjimų, užtikrinant, kad kiekvienas galėtų dalyvauti.

Skatinimas kūrybiškumui: šokio-judesio terapija puikiai tinka kūrybiškumo skatinimui ir saviraiškai, skatindami mokinius atrasti ir išreikšti save per judesį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė programa „Piemenuko atributai (3 - 4 kl.)

Skatinti moksleivių domėjimąsi XIX a. pabaigos - XX a. pradžios piemenavimo tradicijomis.
1. Aktualizuoti piemens vaidmenį šiuolaikinėje kultūroje, akcentuojant jo socialinius, komunikacinius, meninius gebėjimus.
2. Tyrinėti vertingiausius etnografinius eksponatus - piemens reikmenis, akcentuojant menines jų savybes, ankstesnių kartų grožio supratimą.
3. Mokyti tarškynės dekoravimo naudojant spalvinio kontrasto principą, taikant tradicinio meno komponavimo principus.
4. Skatinti vaiko socializaciją bendruomenėje žaidžiant.
5. Ugdyti tvaraus vartojimo įpročius.
Mokinių dėmesys sužadinamas video spektaklio fragmentu. Aptariama nelengva piemens dalia, piemenavimo amžius, samdos laikas, pagrindiniai ir papildomi piemenų darbai. Ganymas pristatomas kaip pirmoji būsimųjų  medžio drožinėtojų - dievdirbių ir audėjų mokykla. Didesnis dėmesys skiriamas piemens reikmenims. Surengiama fotosesija; žaidžiami piemenų žaidimai. Klausomasi ir mokomasi Aukštaitijos piemenų raliavimo dainų. Išryškinama signalinio muzikos instrumento - tarškynės svarba piemeniui. Demonstruojami muziejiniai eksponatai - įvairių tipų tarškynės: volelinė, plaktukinė, lentelinė. Iš atskirų detalių surenkama, sutvirtinama ir dekoruojama tarškynė. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.
Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins ir vertins tradicinės bendruomenės vertybes: ankstesniųjų kartų patirtį, darbštumą, atsakomybę,  analizuos ir interpretuos liaudies dailės pavyzdžius, realizuos savitas kūrybines idėjas, dekoruodami tarškynę, pritaikys įgytus gebėjimus naujuose kūrybiniuose projektuose. Veiklos įgyvendintojas: Jonavos kultūros centro Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Šis užsiėmimas yra skirtas moksleiviams, siekiant pristatyti Japonijos kultūrą ir karate kovos meną.
Autentiškoje karate salėje susipažinsime su Japonijos šalies kultūra, etiketu ir tradicijomis, akcentuosime pagarbą ir toleranciją.
Antroje užsiėmimo dalyje susipažinsime su karate kovos menu. Tradiciniu drabužiu – kimono, karate sporto kilimu – tatami, išlaisvinsime vaikų emocijas ir kūrybiškumą karate praktikoje mokydamiesi įvairių smūgių ir spyrių, bandysime skirtinga karate inventorių, o veiklos pabaigoje vaikai turės galimybę mesti sau iššūki ir perlaužti karate lentelę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kazlų Rūdos savivaldybės kultūros centras

"Žolynų linkėjimai" - edukacinė veikla, skiriama pradinių klasių moksleiviams, skatinanti jų kūrybiškumą ir pažindinanti su gamtos teikiamais privalumais bei nauda. Dailės komponavimo meno, medžiagų pažinimo, jų atradimo gamtoje ir panaudojimo galimybių edukacija. Saviraiškos ir bendravimo skatinimas, pasitelkiant kūrybą ir jaukią aplinką. Atitraukimas nuo technologinių įrenginių ir socialinių medijų, suteikiant galimybę bendrauti ir dalintis informacija dalyvaujant bendroje veikloje.


Verkių dvaro sodybos istorija ir ateities vizijos

PAVILNIŲ IR VERKIŲ REGIONINIŲ PARKŲ DIREKCIJA

Kultūrinės edukacijos tikslas – sudominti  kultūros paveldu atskleidžiant Verkių dvaro sodybos istoriją, jos vertybes ir ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą.
Svarbiausi uždaviniai: 1. Įtraukti mokinius į gyvą Verkių dvaro sodybos tyrinėjimą; 2. Sudominti Verkių dvaro ansamblio architektūros, meno elementais, legendomis; 3. Iškelti klausimus ir kviesti vaikus dalintis mintimis, interpretuoti Verkių dvaro istoriją ir dabartį; 4. Atkreipti dėmesį į kultūros paveldo išsaugojimo iššūkius ir kurti Verkių dvaro sodybos ateities viziją.
Kultūrinės edukacijos metu bus pasakojama apie Verkių dvaro sodybos istoriją, prisimenamos garsųjį parką kūrusios asmenybės, apžiūrimi išlikę istoriniai pastatai. Parengtos kūrybinės užduotys, susijusios su istorinėmis asmenybėmis, gyvenusiomis Verkiuose arba trumpam apsilankiusiomis vizitų metu. Šios asmenybės siejamos su Verkių klestėjimo ir nuosmukio laikotarpiais. Kultūrinėje edukacijoje susipynę kultūros objektai, apie kuriuos pateikiama įdomi informacija. Dalyviai išklausys interaktyvaus gido pasakojimą ir tiesiogiai aplankys šiuos objektus, atliks kūrybiškas edukacines užduotis, susijusias su įdomiais faktais apie Verkių dvaro istoriją.


Edukacijos metu vaikai susipažins su dekupažo technika. Ši technika atsirado Kinijoje XII amžiuje. Tai daiktų dekoravimo įvairiai piešinėliais technika. Šiuo metu šis menas paplitęs daugelyje pasaulio šalių. Dekoravimas pradedantiesiems, tai galimybė žingsnis po žingsnio susikurti paveikslėlį savo kambariui. Kartais tereikia mažos detalės, kad kambarys taptų dar jaukesnis ir mielesnis. Paprastai pagaminamas paveikslėlis žadina fantaziją ir norą kurti. Kviečiu kurti!


Linų auginimo ir apdorojimo tradicija Lietuvoje siekia kelis tūkstančius metų. Per šiuos tūkstantmečius linas tapo neatsiejama lietuvių tautinės kultūros dalimi.
Tikslas- supažindinti su tradiciniais lino auginimo, paruošimo ir apdirbimo procesais Lietuvoje nuo seniausių laikų iki šiandienos bei plačiomis jo produktų panaudojimo galimybėmis buityje ir meninėms reikmėms, moksleiviams susikurti unikalų meno kūrinį - angelą iš lietuviško lino.
Uždaviniai:
1. Supažindinti su tradiciniais lino auginimo, paruošimo ir apdirbimo procesais Lietuvoje nuo seniausių laikų iki šiandienos pasitelkiant video medžiagą (video filmo ištrauka „Lino kelias“).
2. Realiai pademonstruoti tarpinius lino apdirbimo proceso produktų pavyzdžius (lino pluoštas, pakulos, spaliai ir kt.).
3. Inicijuoti diskusiją, aptariant ir analizuojant platų lino produktų panaudojimo galimybių spektrą nuo kasdieninių vartojimo produktų iki sukurtų meno kūrinių.
 4. Supažindinti su Angelo muziejaus eksponatais – angelais, tautodailininkų pagamintais iš natūralaus lino medžiagų (eksponatų pavyzdžiai ir pateiktys).
5. Pasitelkiant pateiktus lino produktus, susikurti unikalų meno kūrinį - angelą iš lietuviško lino.
6. Atliekant refleksiją, apžvelgti moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu.
Mokiniai, dalyvavę edukaciniame užsiėmime praplės jau turimas ir įgis naujų žinių etnokultūrinio raštingumo srityje. Pasigaminę angelą iš lino, moksleiviai jį suvoks ne tik kaip dekoratyvinį elementą, bet kaip etninių tradicijų įprasminimą pritaikant jas šiandienoje.


Susipažinkite su lėlių istorija, lėlių teatro istorija, lėlių tipais. Susikurkime šešėlinę lėlę ir išbandykime jos valdymą improvizuoto vaidinimo metu.


Paskaita „Pirmosios lietuviškos knygos ir spaustuvės“

Paskaitos metu apžvelgsime knygų gimimo istorijas pasaulyje iki sukuriant  spausdinimo presą, prisiminsime, kas ir kada sukūrė dabartinio popieriaus prototipą, o kam teko garbė sukonstruoti pirmąjį knygų spausdinimo aparatą. Pažintį su Vilniuje įsikūrusiomis pirmosiomis spaustuvėmis pradėsime nuo 2022 m. 500 metų jubiliejaus šventusios čia spausdintos knygos ir spaustuvininko, davusio pradžią spaustuvėms Vilniaus mieste. Paskaitos metu susipažinsime senosiomis spaustuvėmis bei jų spausdinama medžiaga: knygomis, laikraščiais, valstybiniais dokumentais.
Aiškinsimės, kokie Lietuvos valdovai ir didikai turėjo didžiausią įtaką rašto kultūrai, knygų atsiradimui bei lietuvių kalbos puoselėjimui. Kuri spaustuvė išleido pirmąją lietuvių kalba parašytą knygą Lietuvoje ir kodėl pati pirmoji lietuviška knyga M.Mažvydo „Katekizmas“ buvo išleista ne Lietuvos teritorijoje? Paskaitos pabaigoje moksleiviai turės galimybę įtvirtinti išgirstas žinias telefonų ar planšečių pagalba žaisdami „Kahoot“. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.
Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti pirmųjų spaustuvių ir knygų atsiradimo istoriją, priežastis, skatinama pagarba ir domėjimasis miestų istorija, kultūra, materialiu ir nematerialiu paveldu ir jo tausojimu.


Protmūšis „Pasakų kovos“ (Nuotolinė paslauga)

Joniškio rajono savivaldybės Jono Avyžiaus viešoji biblioteka

Pasakų kovos – protmūšio tipo žaidimas. Žaidėjas gali žaisti individualiai, pats vienas, arba su draugų komanda. Kadangi nuotoliniu būdų besimokantys vaikai turi prieigą prie interneto, šį žaidimą galima žaisti ir namie. Žaidžiama su planšete, kompiuteriu ar išmaniuoju telefonu, svarbu, kad būtų interneto prieiga. Žaidimo metu pateikiami klausimai iš vaikų literatūros, Lietuvos istorijos ar pasaulio pažinimo sričių. Galima pasirinkti žaidimus: literatūros srities „Pasakų kovos“, „Pasakų kovos 2“, „Jono Avyžiaus vaikų pasaulis“ ir istorijos srities „Saulės mūšis“, „Istorinė mozaika 2“, taip pat „ES ir aš“. Jaunesniems žaidėjams siūlome rinktis literatūrinius žaidimus, o vyresniems (4 – 5 klasių moksleiviams) istorinius. Šie žaidimai paskatina moksleivius įsivertinti savo žinias ir siekti aukštesnių rezultatų.


Piešimo ant tekstilės dirbtuvės „Aš myliu Lietuvą“

Piešimo ant tekstilės dirbtuvės - aktyvi, inovatyvi veikla, įtraukianti mokinius ir skatinanti jų kūrybiškumą, saviraišką, pokalbį. Mokiniai skatinami reflektuoti savo patirtį apie Lietuvos ir kitų Europos šalių kultūras, pasitelkiami žaidimo elementai – viktorina su klausimais apie Lietuvą, jos kultūrą, geografinius ypatumus, skirtumus, pilietiškumą. Komunikuojama su mokiniais, atsižvelgiant į mokinių amžiaus grupių ypatumus. Vyresnių klasių mokiniai skatinami kelti probleminius klausimus, diskutuoti apie Europos šalių kultūros skirtumus, ieškoti sprendimų, kaip meilę tėvynei perteikti piešinyje.
Kūrybinių dirbtuvių metu nuotaikingai piešime tekstiliniais dažais ir dalinsimės žiniomis apie Lietuvą ir Europos šalis, jų kultūrą, kalbą, tradicijas, žmones, papročius. Dekoravimui naudosime 2 tipų nenusiplaunančius, ilgaamžius tekstilinius dažus: 1. pagamintus vandens pagrindu 2) markerius. Visų dirbtuvių metu dalyviams padeda ir su jais bendrauja 2 asmenys. Parūpiname visas kūrybinėms dirbtuvėms reikalingas priemones. Kūrybinių dirbtuvių tikslas – dalintis žiniomis apie Lietuvą, jos kultūrą, kalbą, tradicijas, žmones, papročius, įtraukiant dalyvius į praktinę kūrybinę veiklą ir išbandant skirtingas piešimo ant tekstilės technikas. Kūrybinių dirbtuvių uždaviniai: 1) Dalyviams suteikti žinių apie tekstilės piešimo technikas. 2) Ugdyti dalyvių saviraiškos gebėjimus. 3) Skatinti kūrybiškumą. 4) Įgyti gebėjimą generuoti ir realizuoti idėjas. 5) Skatinti dalyvius dalintis turimomis žiniomis apie Lietuvą ir Europos šalis. Kūrybinių dirbtuvių rezultatas – vienetiniai, pačių dalyvių sukurti marškinėliai arba medvilninis maišelis, su piešiniu, atspindinčiu meilę tėvynei. Dirbdami grupėje ir kiekvienas individualiai, dalyviai turės galimybę pamatyti, kokius skirtingus rezultatus galima gauti piešiant ta pačia technika ir kokia įvairialypė meilė tėvynei.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


„Sugedęs telefonas“ (Nuotolinė paslauga)

Mokslas ir technologijos sparčiai keičia žmonių pasaulį. Mokslo žinios labiau nei bet kada formuoja kultūringą žmogų, bei vis labiau tampa mūsų amžiaus kultūros pagrindu. Edukacijoje pristatysime komunikacijai skirtą telegrafą ir telefoną, kurie turėjo didžiulį poveikį socialinei/kultūrinei aplinkai (praeities-dabarties-ateities kontekste). Naudodami parengtą vaizdinę medžiagą papasakosime edukacijos dalyviams apie elektrinių reiškinių aiškinimą senovėje, įvardinsime mokslininkus - elektros energijos ir telefonijos tyrinėtojus, kurių atradimai ir išradimai priklausė ne tik nuo talento, bet ir nuo lakios vaizduotės. Akcentuosime telefoną kaip elektros prietaisą, kuriame vyksta energijos virsmai ir yra pritaikyta elektros grandinė sudaryta iš energijos šaltinio ir jos vartotojų. Demonstruojamo praktikos darbo „Telefonas ir elektra“ metu mokiniai apžiūrės laidinio telefono vidinį mechanizmą, įvardins jame panaudotas medžiagas laidininkus ir izoliatorius, sužinos, kodėl telefono išradimas ir jo veikimas neįsivaizduojamas be elektros energijos. Stebėdami bandymą, mokiniai mokysis laidais sujungti prietaisus: jungiklį, skambutį/lemputę, elementų bateriją į veikiančią elektros grandinę (lygindami ją su telefono aparato veikimo principu). Nustatys ir paaiškins keturias galimas jos gedimo priežastis, kritiškai įvertins išmaniųjų telefonų poveikį mus supančiai gamtinei aplinkai, ieškos problemos sprendimo būdų. Kviesime mokinius dalyvauti viktorinoje, naudojant Morzės abėcėlę perskaityti užkoduotą informaciją, mokysime argumentuotai atsakyti į klausimus (Kas būtų, jeigu nebūtų atrasta elektra, telegrafas ir telefonas? Koks elektros atradėjų indelis žmonijos gerovei? Įrodykite, kad telefonas yra elektros prietaisas. Telefonas mums – draugas ar priešas?...).


Ekskursija „UNESCO saugomo Vilniaus senamiesčio panoramos“

Tai sportiška, dinamiška ir aktyvi ekskursija, kurioje ne tik grožėsimis skirtingomis Vilniaus panoramomis, bet ir kopsime į senamiesčio kalvas. Pakeliui ekskursija supažindins su senuoju Vilniaus Užupio priemiesčiu, jo geneze bei dabartine menininkų išpuošta Nepriklausoma Užupio respublika. Legendų bei vaizdų pagalba bandysime modeliuoti senojo Vilniaus miesto gyvenimą, jo išskirtinumus, nuo kalvų skaičiuosime skirtingų maldos namų bokštus, ieškosime pasislėpusių vandens šaltinių bei aplankysime ilgiausią senamiesčio statinį. Ekskursija yra pritaikyta skirtingo amžiaus vaikams.


Mokiniai trumpai susipažinę su komikso meno pagrindais ir istorine jo reikšme bei įtaka šiandienos kultūrose kurs savo unikalias komiksų istorijas. Kūrybinio proceso metu dalyviai sužinos kaip kūrybiškai atskleisti personažo ypatybes ir papasakoti vientisą istoriją. Tai ne tik paskaita, bet ir konceptualaus mąstymo dirbtuvės, kurių metu dalyviai komiksų kūrybos principus pažins ne tradiciniu būdu, bet per galerijoje veikiančias ekspozicijas. Praktinės dalies metu mokiniai dirbdami komandose ne pieš, o pasitelks 3-6 jau galerijoje esančius kūrinius, kuriuos sujungs į vientisą komikso istoriją. Taip ne tik susipažinsime su grafinių novelių kultūra , bet ir kūrybišku būdu patirsime kintančias dailės galerijos ekspozicijas. Edukacinis užsiėmimas gali tapti puikia integruota dailės ar literatūros pamokos dalimi.


Žvakių gamybos edukacija, tradiciniai šokiai, žaidimai ir rateliai

Šilalės rajono savivaldybės kultūros centras

Edukacinio užsiėmimo metu vaikai susipažins su senoviniu žvakių liejimo amatu. Dalyviai bus supažindinami su žvakių gamybos istorija bei  technikomis, patys galės jas išbandyti pasigaminti, papuošti bei parsiveržti savo pasigamintą žvakę namo. Su dalyviais aptarsime žvakės reikšmę ir simboliką žmogaus gyvenime (krikšto žvakė, žvakės per vestuves ir kitas
šventes). Kad vakarojimas neprailgtų, edukacijos veiklas praturtins žemaitiški žaidimai, rateliai ir šokiai. Dalyviai skanaus žolelių arbatos, smaližiaus bitelių surinkto medaus. Mokiniai gaus teorinių ir praktinių žinių, ugdys kūrybiškumą. Šiomis veiklomis bus praplečiamas mokinių kultūrinis akiratis, puoselėjamos senovės amato tradicijos, ugdomas gebėjimas išmoktą amatą pritaikyti šiandieniniame gyvenime.


Mokinių ir mokytojų pamėgta, nuolat aktuali, atsinaujinusi praktinė, patyriminė edukacija "Mano kepaliukas". Tai 5ios integruotos veiklos viename 45min. renginyje (STEAM), įtraukiančios visus mokinius, atkleidžiančios jų gebėjimus ir polinkius : pasaulio pažinimas, technologijų pamoka, dailė, matematika ir lietuvių kalba. Duonos istorija pasaulyje ir Lietuvoje, duonos atsiradimas, kelias iki mūsų dienų, indų, įrankių, tradicijų kaita... Mokiniai nelieka tik stebėtojais ir klausytojais, edukacijos vedėja profesionaliai įtraukia vaikus į diskusiją: ką pastebėčiau pirmiausia, jei būčiau archeologas? Ar mokslininkai viską žino? Ką galvočiau, jei rasčiau....? Kokią išvadą padaryčiau? Kodėl gera gyventi dabar? Ar norėčiau atsidurti senovėje? Technologijų ir dailės pamokoje dalyviai susipažins ir aptars įvairių šalių tradicines duonos formas. Matematikos pamokoje skaičiuos receptūras, kepimo laikus, spręsime matematinius ir loginius uždavinius. Bus daug nuostabos ir suvokimo, kad kartais yra ne taip, kaip tu įsivaizduoji esant teisinga! Kalbos pamokoje mokiniai susipažins su lietuvių tautosaka: mono spektaklis panevėžietiška šnekta "Duona už auksą brangesnė", adaptuotas šių dienų aktualijoms (ar reikia liūdėti, jei turi mažiau, nei kiti; kaip išmokti džiaugtis šiandiena). Edukacija pritaikoma specialiųjų ugdymosi poreikių turintiems mokiniams, edukatorė renginį praveda atsižvelgdama į mokinių suvokimą, gebėjimus ir patirtį. Programos metu ugdomos pažinimo, komunikavimo, kultūrinė ir meninė kompetencijos. Vienu metu renginyje dalyvauja viena klasė/grupė vaikų. Į ugdymo įstaigą atvykstama susidarius 4-6 dalyvių grupėms.


Edukacinė programa „Dėdės ir dėdienės“ įgyvendins pedagogų ir mokinių lūkestį, kad Juozo Tumo Vaižganto bute-muziejuje būtų galima geriau pažinti ir išsamiau aptarti apysaką „Dėdės ir dėdienės“.

Taip pat mokiniai susipažins su lietuvių literatūros klasiko Juozo Tumo-Vaižganto asmenybe, namais ir taurių vertybių pasauliu, įkvepiančiomis rašytojo meilės ir gėrio temomis.

Tai bus komandinis edukacinis žaidimas, bendradarbiavimas ir diskusija. Mokinių klasę suskirstysime į tris grupes.

Kiekviena grupė pasirinks po vieną apysakos „Dėdės ir dėdienės“ veikėją (Mykolą, Severją arba Rapolą) ir iš duotų citatų ras jiems tinkamiausias. Citatas visi kartu skaitysime ir aptarsime.

Taip pat visų laukia unikalus žaidimas „Laimės ieškojau kitiems...“, kurio metu mokysimės būti laimingais.

Įgytos kompetencijos padės ruoštis egzaminams ir gražiam gyvenimui.


"Memelio prisiminimai: pinigų namai" ekspozicijos ekskursija

"Memelio prisiminimai: pinigų namai“ – tai Lietuvoje cirkuliavusių pinigų ekspozicija, kuri yra reikšminga ir Klaipėdos miesto 100 metų laikotarpio istorijai prisiminti. Ekspozicijos ekskursijų tikslas - supažindinti moksleivius su 100-mečio (nuo 1914 m. iki 2022 m.) Lietuvoje cirkuliavusių pinigų turtinga istorija,  kultūriniu paveldu, pinigų autoriais, dailininkais bei ekspertais. Ekspozicijoje galima pamatyti Klaipėdos krašto, Mažosios Lietuvos bei suvenyrinius pinigus, pinigų lakštus, nekarpytus pinigus, sertifikuotus pinigus, kurių neturi nė vienas Lietuvos muziejus, tik numizmatai ir kolekcininkai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacijos metu mokiniai bus supažindinti su meno ir mokslo sinteze. Mokiniams bus pateiktos skirtingos dailės sritys bei cheminiai eksperimentai. Mokiniai pasitelkdami nesudėtingas cheminių eksperimentų priemones kurs įvairių spalvų gamas, nesudėtingus skulptūros elementus, ieškos meno panaudojimo galimybių eksperimentų atlikimo priemonėmis.


Viena programos dalis vyksta muziejaus ekspozicinėje erdvėje, kurioje mokiniai supažindinami su pokario laisvės kovų istorija bei asmenybėmis, legendiniais nenugalėtais partizanais Streikais, kurie keturiolika metų kovojo už Lietuvos laisvę. Rokiškio krašto laisvės kovotojai Streikai buvo patriotizmo ir kovos už laisvę pavyzdys. Jų bunkerio kopija pastatyta muziejaus erdvėse. Kita programos dalis - apsilankymas partizanų bunkeryje kartu su muziejininku, vilkinčiu partizano uniformą. Mokiniams pateikiamos užduotys: surasti įėjimą į bunkerį, taip pat paaiškinami bunkerio statybos ypatumai. Uždaroje erdvėje žvakių šviesoje mokiniai skaito spaudą, partizano dienoraštį, susipažįsta su muziejiniais eksponatais, ragauja partizanišką maistą, bendrauja, atlieka pateiktas užduotis. Apibendrinamoji dalis vyksta muziejuje. Mokiniai atsako į pateiktus klausimus, diskutuoja, apibendrina įgytą patirtį.


Edukacinė ekskursija „Pažink teatrą ir jo užkulisius“

Seniausias dabartinėje Lietuvos teritorijoje specifiškai teatrui statytas pastatas savyje slepia nemažai įdomių istorijų. Klaipėdos dramos teatras Dangės upės pakrantėje stovi jau kelis šimtmečius – jis išgyveno du pasaulinius karus, eilę istorinių politinių perversmų ir buvo nuolat kintančio miesto liudininku. Ta kaita neaplenkė ir jo paties: nuo pirmųjų dienų perstatytas, rekonstruotas, puoselėtas skirtingų tautybių meną mylinčių žmonių, šiandien – tai vienas įspūdingiausių teatro pastatų visoje Lietuvoje.
Edukacinėje ekskursijoje, kurią veda Klaipėdos dramos teatro vyriausioji administratorė, susipažinsite su šio teatro ir jo pastato istorija, išmoksite pamatyti fasade įsispaudusius laiko pėdsakus ir sužinosite, kaip istorija įsirašė jo interjere. Ekskursijos metu keliaujama per viešas ir įprastai žiūrovų nematomas teatro erdves.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Viešnagė Prūsijos Karalienės Luizės menėse

Pagėgių savivaldybės viešoji įstaiga "Pagėgių krašto turizmo ir verslo informacijos centras"

Vilkyškiuose esančiame " Istorijos inkubatoriuje" , „ Prūsijos karalienės Luizės menėse“ tapsite dvariškiais. Po trumpos, bet užburiančios 3D formatu, virtualioje erdvėje pristatytos istorijos apie gražiausią Europos moterį, grakščią, išmintingą Prūsijos Karalienę Luizę, tą istorijos laikmetį, iš jūsų tarpo bus renkama karalienė Luizė. Tuomet jums bus suteikta dvaro etiketo pamoka, kaip deramai kreiptis į Didenybę, dvaro aukštuomenę, koks etiketas vyravo tuomet ir ką iš ano meto mes galime pritaikyti šioms dienoms. Kadangi Jo didenybę Luizė buvo itin mylima paprastų žmonių tarpe, jūs turėsite galimybę bendrauti, išsakyti savo problemas, lūkesčius Prūsijos karalienei. Dvaro šokiai – vienas smagiausių didenybės užsiėmimų. Jos menėse būsite pamokytas viduramžio šokių, bei susipažinsite su 18 a. dvaro muzika. „ Juvelyrinėse“ dirbtuvėse turėsite progą pasigaminti „ Luizos koljė“ . Koljė gaminsime iš tekstilinių rugiagėlių- mylimiausių Luizės gėlių, kurias Piktupėnų kaimo gyventojai nešė Karalienei, kad sumažintų jos sielvartą dėl Prūsijos likimo. Kad dar labiau sužadintume Jūsų vaizduotę, papuošime jus dvariškių aprangos detalėmis. Pažadame, iš Prūsijos karalienės Luizės menių išvyksite pakylėti ir siekiantys sužinoti vis daugiau ir daugiau.


Lėlių ir kaukių spektaklis vaikams „Daktaras Dolitlis”

Kai susikalbėti su žmonėmis tampa per daug sunku, kai šykštumas, pavydas, apkalbos ir kitokios bjaurastys apkartina
gyvenimą, gera nuo jų pabėgti ir pamatyti, kad esama ir kitų gyvų būtybių, kurioms tokios ydos išvis nepažįstamos. O gal net
pabandyti suprasti tų būtybių kalbą? Daktaras Dolitlis pasielgė dar radikaliau – metė gydęs išlepusius ir nedėkingus savo
miestelio žmones, o visą talentą ir širdį atidavė pagalbos reikalingiems gyvulėliams. Ir neliko nuviltas.

Vilniaus teatro „Lėlė“ spektaklyje šitą istoriją pasakoja guviais vaidintojais tapę aktoriai. Pasitelkę kaukių teatro priemones,
kūrėjai scenoje meistriškai įkūnija daktarą Joną Dolitlį, jo seserį praktiškąją Sarą Dolitlytę, miestelio „grietinėlės“ atstovę
Klarą, papūgą Polineziją, grožiui neabejingą kumelę Ferdinandą, Storąją ir Plonąją damas su šuneliais, paslaptingąjį Afrikos
gyvūną Stumk Trauk ir dar ne vieną kadaise Hugh Loftingo (jis gyveno 1886 – 1947) sukurtą personažą.


Kas yra karpinys? Programos dalyviai supažindinami su popieriaus menu, popieriaus atsiradimo istorija, jo rūšimis, faktūra. Supažindinama su Lietuvos liaudies meistrų karpytojų darbais, spaudiniais apie karpinius. Palyginami lietuviški ir pasaulio karpiniai, medžių įvaizdis įvairiose šalyse. Supažindinama su kūrybinių darbelių įvairove: simetrinis karpinys, siluetinis karpinys, erdvinis karpinys, koliažas, kt. Mokoma ne tik kirpti, bet ir lenkti, plėšti, klijuoti, kt.
Didžiausias dėmesys skiriamas gyvybės medeliui. Koks jo įvaizdis, kokios interpretacijos tautodailėje. Kur galime pamatyti Gyvybės medį? Supažindinama su kuparų ir skrynių puošyba. Kokie dar yra pavadinimai: Pasaulio medis, Visatos medis, Kosminis medis, Aušros medis. Parodoma, kur jį galime atpažinti: gyvenamųjų namų aplinkoje, buities rakanduose, audiniuose, drožyboje, margučiuose, kitur. Kaip šiuolaikiniame gyvenime galime pritaikyti namų fasaduose, patalpų erdvėse, kitur.
Praktinėje dalyje mokoma iškirpti tradicinį gyvybės medelį, komponuoti ir sukurti savo darbelį (atvirukas, paveiksliukas arba bendras kolektyvinis plakatas, koliažas).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Paslaugos tikslas – ugdyti kompetencijas: kritinio mąstymo, kultūrinę, kūrybiškumo, pažinimo, socialinę, emocinę ir sveikos gyvensenos.

Paslaugos uždaviniai: supažindinti su Balio Sruogos asmenybe ir kūryba, plėsti kultūrinį dalyvių akiratį, supažindinti su tarpukario modernizmo stiliumi, gyvenimo ir buities realijomis; sustiprinti socialinius įgūdžius, savimonę, skatinti bendradarbiavimą.

Edukacinio užsiėmimo dalyviai susipažins su namų šeimininkų  biografija, apžiūrės įdomų tarpukario modernizmo namą ir autentiškus kambarius, baldus, įsimins interjero detales, turės galimybę išvysti garsių dailininkų (Adomo Galdiko, Antano Žmuidzinavičiaus ir kt.) paveikslus.

Antroje edukacinio užsiėmimo dalyje moksleiviams kortelėse pateikiami klausimai-mįslės apie muziejuje „pasislėpusius“ eksponatus. Dalyvių tikslas - įminti mįslę (atspėti, koks tai eksponatas), surasti jį muziejaus erdvėse ir padėti prie jo kortelę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Susipažinkime: Vasario 16-osios simboliai (nuotolinė edukacija)

Kodėl ir kaip švenčiame Vasario 16-ąją? Ką reiškia sąvokos VALSTYBĖ, LAISVĖ, NEPRIKLAUSOMYBĖ ir SIGNATARAS? Virtualiai keliaudami Signatarų namų ekspoziciją ne tik geriau susipažinsime su šiomis sąvokomis, bet ir trumpam įsijausime į muziejininko vaidmenį: ekspozicijoje ieškosime valstybės simbolių ir bandysime atskleisti jų istorijas. Virtualiai aplankysime ir Nepriklausomybės akto pasirašymo kambarį bei patys tapsime signatarais: skelbsime laisvę ir dėsime parašus ant dokumento. O kad virtuali kelionė neprailgtų, turėsime ir smagaus pajudėjimo minučių.


Online spektaklis „Angeliukas. Žirafa. Batukas“ (nuotolinė paslauga)

„Tai pasakojimas apie žmonių tarpusavio ryšio svarbą, apie tai, kad tikrai dideli ir geri dalykai nutinka tuomet, kai kuo nors rūpiniesi, o tikra laimė – žinoti, kad kažkam tu nuoširdžiai rūpi“, – spektaklio idėją pristato režisierė Agnė Sunklodaitė.

Siužetinį pagrindą sudaro istorija apie Žirafą ir Angelą. Žirafos atsisako draugai, nes po gausybės ją ištikusių nesėkmių, aplinkiniai nusprendžia, kad ji pati nelaimes prisišaukia ir draugauti su Žirafa yra labai pavojinga. Tuo tarpu kažkur danguje gyvena Angelas sargas, kurio sargu jau niekas nebevadina, nes jis niekam tikęs – pametė tą, kurį turėjo saugoti... Po daugelio išbandymų Žirafa ir Angelas sargas susitinka. Ir tada įvyksta stebuklas!


Žodį robotas sugalvojo visai ne mechanikas, o rašytojas. Daugelis rašytojų kūrė kūrinius, kuriuose herojai buvo ne vien tik žmonės, bet ir robotai. Skaitytojai dievino mokslinę fantastinę literatūrą, kurioje vaizdžiai buvo pasakojama apie tai, kokia gali būti ateitis. O ateityje buvo vaizduojama daugybė unikalių ir nežinomų technologijų, minimi robotizuoti humanoidai, gyvensiantys tarp žmonių. Po Antrojo Pasaulinio karo buvo pradėti gaminti pirmieji robotai - žaislai.
Edukacijos metu mokiniai paanalizuos pirmuosius robotizuotus išradimus literatūroje ir kultūroje. Sužinos, kaip atrodė
pirmieji robotai – žaislai. Mokiniai užsiėmimo metu sukonstruos roboto modelį, sujungs jį su energijos šaltiniu ir varikliu. Pažintinė dalis: teorinės dalies metu mokiniai stebės filmuką apie robotų atsiradimą literatūroje ir pop kultūroje. Kūrybinė veikla: iš skirtingo tipo medžiagų sukonstruos roboto modelį. Praktinė mokslinė veikla: modelyje sujungs elektros šaltinį su varikliu, kurio dėka robotas judės ir suksis. Tikslas - susipažinti su robotų atsiradimo istorija literatūroje ir pop kultūroje. Uždaviniai: 1. Palyginti senovinius robotus - žaislus su šiuolaikiniais.
2. Ugdyti techninius, konstrukcinius, kūrybinius ir meninius įgūdžius bei gilintis į istorijos, fizikos kultūros pažinimą. 3.
Padėti mokiniams suprasti, kaip vyko technikos kultūros pažanga. 4. Sukurti roboto modelį ir įdiegti veikimo mechanizmą.
Priemonės: variklis, baterijos laikiklis, laidai, gnybtų kaladėlė, baterija AA, karšti klijai, užtrauktukas, dekoravimo priemonės (blizgučiai, šinilinės vielutės, burbuliukai, akytės), atsuktuvai, replės. Rezultatai: kiekvienas mokinys susikonstruos judantį, besisukantį robotuką. Robotukai liks vaikams.


Keiksmažodžių kilmė labai įvairi. Be galo įdomūs yra lietuviški keiksmažodžiai: Kad tau kelnėse ežys išdygtų! Kad tave šikantį sutrauktų! Pakasyk sliekui pažastį! Po ššššimts kalakutų! Žžžžalia rūta! Lysk tu vabalo blauzdon! Ot rūūūūkštele! Ot tu šuns pasturgali! Keiksmažodžiai gali būti vartojami skirtingais tikslais. Šiandieninio gyvenimo realija yra tokia, kad necenzūrine kalba kalbantys jaunuoliai jau nieko nestebina. Tai priklauso ir nuo socialinės terpės, ir nuo išsilavinimo lygio, vidinės kultūros. Lietuviškų keiksmų retai beišgirsi, vyrauja „riebūs“ rusiški, dažnai susiję su lytiniais organais, lytiniais santykiais, nepadoriu elgesiu ir pan. Pastaruoju metu itin sparčiai plinta ir necenzūriniai angliški žodžiai. Dažnai nesusimąstoma, kodėl, kokiu tikslu keiksmažodžiai vartojami. Tiesiog vos ne po kiekvieno žodžio įterpiamas keiksmažodis tampa „vaizdingos“ kalbos dalimi ir būtinybe. O kokius keiksmažodžius ir kodėl vartojate jūs?


Edukacinė ekskursija „Detektyvas - Kas gyvena parke?“

Edukacinė ekskursija "Detektyvas - Kas parke gyvena?" sukurta 1- 5 klasių mokiniams.  Vyksta Jūsų pasirinktame parke. Iš pradžių mokiniai būna suskirstomi į grupes, gauna maišelį su įkalčiais ir turi kaip įmanoma greičiau surinkti pėdsakus, Visos edukacijos metu turi įmanoma daugiau išsiaiškinti užuominas ir faktus apie parke gyvenančius gyvūnus.
Edukacijos metu mokiniai ne tik sužinos įdomių faktų apie parko istoriją, istorijos gyvūnų ir augalus, grybus, kerpes, vabzdžius ir kitus organizmus, bet ir pamatyti iš arti. Tačiau ir išmoks naudotis žemėlapiu ir kompasu.


Kvepalų gamyba – užburiantis eksperimentas. Įdomus ir atpalaiduojantis procesas - įtraukia, o nenuspėjamas galutinis rezultatas - žadina smalsumą. Kvepalai pabrėžia asmenybės individualumą ir uždeda įvaizdžio akcentą. Edukacinės programos metu degustuosime skirtingų natų kvapus, derinsime ir analizuosime, kursime asmeninį receptą. Šio užsiėmimo metu turėsime galimybę dirbti su parfumerių naudojamomis prabangiomis molekulėmis, aldehidais ir eteriais. Kiekvienas dalyvis pagamins purškiamus kvepaus ir supilsime juos į dailų buteliuką.


Edukacija „Vaisinga meilė“ paremta Ričardo Pagojaus knyga „Meilės pamokos“. Profesionalūs vedėjai naudodami įvairias raiškos priemones sugeba pritraukti dėmesį ir viską išdėstyti paaugliui suprantama kalba. Edukacijos metu atsakoma į klausimus: kaip užsimezga nauja gyvybė ir kaip ji auga, su kokiais iššūkiai susiduria pora, ir kokiu būdu sunkumų galima išvengti arba kaip juos spręsti?  Edukacijos tikslas – socialiai atsakingas ir sėkmingai funkcionuojantis tarpasmeniniuose santykiuose jaunuolis, gebantis greitai reaguoti į besikeičiančią situaciją ir spręsti iškilusius sunkumus. Edukacijos uždaviniai: *Ugdyti kritinį mąstymą; *Mokyti reikšti savo nuomonę ir išklausyti kitą; *Mokyti suprasti savo fiziologiją ir psichologinę būseną; *Supažindinti su asmens vaisingumo moksliniais faktais; *Akcentuoti pagarbaus santykio svarbą; *Ugdyti pagarbą savo ir kito asmens atžvilgiu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kultūrinės edukacijos veikla „Kultūros kodai: piešiame Lietuvą“

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Leiskitės į nepamirštamą kelionę laiku per kūrybinę edukaciją „Kultūros kodai: piešiame Lietuvą“! Šioje programoje atrasite užburiančią lietuvių liaudies dainų bei tautosakos pasaulį, kupiną senovės ženklų, mitinių būtybių ir gilių prasmių. Susipažinę su pamokos idėja bei turiniu ir pasitelkę vaizduotę bei piešimo įgūdžius, įamžinsite šias žinias ant savo asmeninio keraminio puodelio. Pasipuošę pripažinto Šilutės miesto menininko Andriaus Sirtauto mitologijos personažais įkvėptais aksesuarais, besiklausydami lietuvių liaudies dainų išlaisvinsite kūrybiškumą ir sukursite unikalų meno kūrinį, atspindintį jūsų ryšį su mūsų šalies kultūriniu paveldu.
Puodelis – ne tik praktiškas daiktas, bet ir saviraiškos priemonė. Jūsų pasirinktas lietuvių liaudies dainos, tautosakos ar mitologinis simbolis taps asmeniniu talismanu, simbolizuojančiu protėvių išmintį ir teigiamą energiją. Tai bus kasdienis priminimas apie gilias lietuvių tradicijas, protėvių tikėjimą, kad mitologinės būtybės gali atnešti sėkmę, sveikatą, klestėjimo ir išpildyti kitus norus.
Sudalyvavę kūrybinėje edukacijoje „Kultūros kodai: piešiame Lietuvą“ išsinešite ne tik gražų ir praktišką puodelį, puoštą tautosakos bei mitologijos simboliu, bet ir nepamirštamus įspūdžius bei gilias žinias apie Lietuvos kultūrą. Kviečiame visus, besidominčius lietuvių kultūra, dainomis, kūryba ir saviraiškos galimybėmis, dalyvauti šioje unikalioje edukacinėje programoje!


Kaip aikštėje iškilo bokštas? Kodėl ir kokiu metu čia skamba varpai? O gal patys norėtumėte trumpam tapti varpininkais? Kviečiame apsilankyti Vilniaus katedros varpinėje. Kartu su gide kopsime XIV amžių menančiais mūriniais laiptais ir įspūdingomis medinėmis XIX amžiaus konstrukcijomis. Mokiniai skambins ekspozicijoje easančiais varpais, savarankiškai naudos interaktyvias priemones (mobilias kameras miesto apžvalgai, audiopunktus su trumpais teatralizuotais pasakojimais apie varpinėje dirbusius žmones). Nuotaikingame filmuke balandis Pranas pristatys varpinės ir Vilniaus katedros bei aikštės istoriją. Patys drąsiausi galės apžiūrėti miestą iš 45 metrų aukščio ir pamatyti senojo laikrodžio varpus.


Edukacinė programa „Margučių marginimas vašku“

Programą „Margučių marginimas vašku“ veda sertifikuotų tautinio paveldo produktų gamintoja, tradicinų amatų meistrė Jurgita Treinytė. Dalyviai supažindinami su margučių marginimo senosiomis tradicijomis, papročiais. Pristatomi naturalūs dažymo būdai, marginimo technikos bei tradiciniai raštai. Dalyviai gauna priemones ir, padedami amatininkės, vašku margina margutį, kurį vėliau nešasi namo.


Lietuvių rankdarbių tradicijoje yra svarbi kūryba iš šiaudų. Šiaudas – gyvybės simbolis, kuris kūrėjo rankose virsta ne tik sudėtingomis konstrukcijomis- trimačiais meno objektais – šiaudiniais sodais, bet ir šiaudiniais žaisliukais (Šiaudinukais) Kalėdų eglutei papuošti ar šiuolaikiškais interjero papuošimais. Lietuva 2022 metais pateikė šiaudinių sodų tradicijos nominacinę paraišką UNESCO Reprezentatyviajam žmonijos nematerialaus kultūros paveldo sąrašui. Lietuva, pateikusi paraišką, įsipareigojo saugoti, skatinti ir plėtoti šiaudinių sodų tradiciją. Todėl labai svarbu skatinti mokinių domėjimąsi šiaudinių dirbinių pynimo tradicijomis ir jų interpretacijomis mene. Supažindinti mokinius su šiaudinių dirbinių rišimo technologijomis. Užsiėmimo dalyviai supažins su lietuvių paprotinės dailės kūriniais – šiaudiniais sodais, kitais dekoratyviniais dirbiniais iš šiaudų, su darbui naudojama žaliava bei priemonėmis. Dirbami grupelėse naudojant tradicinę rišimo/pynimo technologiją sukurs šiaudinukus - šiaudinius žaisliukus eglutei, sodelius, saulutes ir kitas dekoracijas. Savo gaminiais mokiniai pasipuoš eglutę arba medžio šaką savo klasėje.


Augalai žmogų supa nuo pat vaikystės. Bet ar visi pažįstami augalai augo mūsų šalyje visada? Kas pasėjo augalus ne gimtose jų vietose? Kaip jie keliauja? Kodėl ne visada priimami džiugiai naujoje vietoje? Visa tai atrasite mokymų metu. Edukacija skirta supažindinti su invaziniais augalais Lietuvoje, jų kelione į mūsų šalį, nauda ir keliamu pavojumi, apsisaugojimo priemonėmis. Mokiniai grupėse lygins gautus invazinių augalų herbariumus su rodomomis nuotraukomis, bandys juos priskirti prie tinkamų nuotraukų. Susipažins su sodo vėrimo tradicijomis, išmoks suverti netradicinį sodą iš džiovinto pelėvirkščio stiebų, kurį galės pasikabinti namuose, papuošti lauko erdves ar panaudoti kaip lesyklėlę žiemą. Dirbant menamos mįslės apie augalus. Tikimasi, kad edukacija lavins pastabumą supančiai aplinkai, kūrybiškai žvelgti į supančią aplinką, gal net taps laisvalaikio užsiėmimu.


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Programa „Pažink, pamilk, išsaugok“ leis įtraukti kuo daugiau jaunimo į etnokultūrinę veiklą, kurioje jos dalyviai lavinsis, tenkins saviraiškos poreikius, pažins save, mokysis bendrauti, ugdys tautiškumą, patriotiškumą, bendruomeniškumą, pasididžiavimą ir savigarbą per dainą, šokį, tautosaką. Programos dalyviai susipažins su etnokultūra, aukštaičių ir žemaičių tautiniu kostiumu, išmoks folkloro dainų, šokių, ratelių, žaidimų.


Atvykę moksleiviai į Kauno menų inkubatoriuje įsikūrusią stiklo studiją turės unikalią ir nepakartojamą galimybę susitikti su profesionalia stiklo menininke Sandra Atkočiūte, apžiūrėti jos kūrybinę studiją ir gavę kūrybinio įkvėpimo, šalia esančioje salėje specialiai paruoštuose vietose susikurs pasirinkta tema stiklo meno kūrinį. Kūrybinių temų ir technikų bus net kelios, todėl kiekvienas moksleivis savarankiškai rinksis jam labiausiai patinkančią. Prieš kūrybinį procesą mažuosius kūrėjus supažindinsime su stiklo meno raida, istorija, garsiausiais menininkais ir parodomis. Išmokinsime atpažinti kokia technika sukurtas stiklo kūrinys ir kokioje šalyje tai atrasta. Po kūrybos proceso surengsime visų kūrėjų parodą, ja pasimėgausime, aptarsime ir nusifotografuosime.


Programos dalyviai turės galimybę pažvelgti į lietuvių priešistorę, peržvelgti Baltų gentis ir jų buvimo vietoves. Trumpos teorinės dalies metu pažvelgsime į atkurtą priešistorinio laikotarpio žemėlapį, paseksime, kokios gentys gyveno dabartinėje pamario teritorijoje. Peržvelgsime kokiais papuošalais dabinosi Kuršių, Skalvių, Prūsų, Lietuvių gentys, kokia buvo pagrindinė papuošalų paskirtis, kuo panašūs ir kuo skyrėsi moteriški ir vyriški motyvai. Apžiūrint amatininko pagal archeologinius radinius atkurtus papuošalus, analizuosime jų konstrukciją, naudotus simbolius ir ženklus apsaugos ir galios sustiprinimui. Sužinos ženklų ir reikšmę jų valdomų stichijų grafinį vaizdavimą. Kaip tokie ženklai, kaip  saulė, ugnis, vėjas, vanduo vaizduojami metalo gaminiuose, žalvario segėse, apyrankėse.. Dirbtuvėse dalyvius kviečiame susipažinti su senosios Lietuvių priešistorės, žalvario amžiaus papuošalų gaminimo technika, komponavimo būdais, dekoravimo elementais, kalinėjimo, metalo vielos lankstymo ir pynimo metodais. Įkurtose metalo dirbtuvese kiekvienam dalyviui skirtas atskiras darbastalis. Kiekvienas gauna ruošinių ir įrankių komplektą, žalvario vielą arba žalvario juostelę. Ir mokysimės, kaip pasigaminti žalvario apyrankę. Pagal galimybes ir poreikius dalyviai gali rinktis paprastesnį ir sudėtingesnį būdą: gaminamą apyrankę iš lankstomos vielos ar kalinėjamos metalo juostos. Pamokoje išmokstame vielą susukti į spiralę, kurią įvairiai varijuojant gaunama arba apyrankė arba kaklo papuošalas. Programos vadovas pasistengs, kad viskas pavyktų ir pasijustume trasi priešistorės amatininkais. Pasimokysime žalvario vielos pynimo technikos, kurią įvairiai lankstant gaunami įvairios formos gaminiai. Gaminant žalvario juostelės apyrankę mokomasi kalinėjimo įgūdžių, bei dekoro komponavimo brūkšnelių ir taškelių pagalba.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Europos parko šiuolaikinio meno ekspozicija įrengta jaukiame, žaliame natūralios gamtos meniniame kraštovaizdyje, o dalyvius šiltai pasitinka profesionalūs edukatoriai. Moksleiviai ugdomi kūrybiška forma supažindinant su šiuolaikinio viso pasaulio meno ir gamtos harmonija muziejaus po atviru dangumi erdvėje. Šiuo užsiėmimu siekiama praturtinti meninę patirtį, žadinti jautrumą aplinkos estetikai ir meno reiškiniams, pagarbą šiuolaikiniam menui, ugdyti kūrybiškumą, kritinį mąstymą, lavinti vaizduotę, sužadinti norą domėtis ir aktyviai dalyvauti, sudaryti galimybes patirti pažinimo džiaugsmą, skatinti komandinio darbo, bendradarbiavimo ir komunikavimo įgūdžius. Užsiėmimo pradžioje edukatorius mokinius supažindina su muziejumi, pritaikyta grupei, dialogo forma papasakoja apie šiuolaikinį meną, muziejaus įkūrimo istoriją, ekspozicijos išskirtinumą, dydį, kultūrų išraiškų įvairovę, galimybę plačiai susipažinti su skirtingų tautų ir šalių menininkų darbais (net 35 pasaulio šalių pripažintų menininkų kūrinių, tarp kurių minimalizmo, konceptualizmo, žemės meno ir kt. meno krypčių geriausių kūrėjų pavyzdžiai),  atrasti ir palyginti. Vėliau pristatant skulptoriaus Gintaro Karoso „Menininko namą“ mokiniams vaizdžiai atskleidžiama menininko realybė, gyvenimo, kūrybinio proceso momentai, demonstruojami eskizai, brėžiniai ir piešinių reprodukcijos. „Menininko namas“  – tai tarsi įgyvendinta kiekvieno vaiko svajonė: leistis į kelionę
su savo namu, kuriame būtų mylimiausi daiktai. Mokiniai gali sužinoti apie menininko pomėgius, gyvenimo būdą, vaikystės svajones. Pristatymo metu naudojama medžiaga iš Europos parko archyvų. Galiausiai mokiniai patys įsijaučia į menininko rolę ir tampa kūrėjais. Užsiėmimas vyksta Gintaro Karoso sukurtame Edukaciniame centre, kuris kartu yra ir architektūros, ir meno kūrinys, kur pro didžiulius langus matoma muziejaus aplinka. Priklausomai nuo amžiaus ir kitų veiksnių, grupėms individualiai parenkamos užduotys.


Kasmet artėjant Kalėdoms, lapkričio ir gruodžio mėnesiais, Vienuolyne atskleidžiamas Kalėdinis stebuklas. Baltas lyg sniegas kepamas trapus kepinys – kalėdaitis, plotkelė, Dievo pyragas. Ir kalbamės apie lietuvių Šv. Kūčių prasmę, tradicijas.

Edukacinės programos dalyviai susipažins su XVIII – XX a. kalėdaičių kepimo įrankiais, patys keps, ragaus ir dalinsis prisiminimais.

Vieni programos dalyviai stebėsis, kokiu būdų jie kepami, kiti skaičiuos lakštus kol bus galima jų paskanauti, o gal kažkas tai darys pirmą kartą. Kiekvienas sužinos kalėdaičio kelią iki kol jis tampa tikru dvasiniu Kūčių simboliu.


Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Edukacinė programa "Žinutė iš avilio" - tai programa mokiniams, kurios metu jie susipažins su bitininkavimo tradicijomis ir būdais, įvairiomis iki šių dienų naudojamomis priemonėmis, natūralaus vaško naudojimo galimybėmis. Programos dalyviai nagrinės žmogaus ir bitės ryšį ir sužinos, kad bitės yra unikalus bendruomeninio gyvenimo pavyzdys gamtoje. Mokiniai didžiąją užsiėmimo dalį bus įtraukti į praktines pažinimo užduotis (tyrinės bitę pro mikroskopą, žiūrės vaizdinę medžiagą, rengsis bitininko kostiumu, išbandys kai kurias bitininko darbo priemones, lies natūralaus vaško žvakeles, tyrinės avilių struktūrą, lankysis Liepų pavėsinėje).


Nuo beigelio iki chalos: kalendorinės žydų šventės ir tradicinis maistas

Lietuvos žydai – litvakai - yra neatsiejami nuo Lietuvos valstybės kūrimosi, vystymosi, kasdienio gyvenimo ir jų istorija čia skaičiuoja daugiau nei 700 metų. Per tiek šimtmečių susiformavo vietinės tradicijos ir papročiai, galima atsekti žydų įtaką lietuviams, ir atvirkščiai – lietuvių žydams. Kviečiame dalyvauti edukaciniame užsiėmime, kurio metu vyks kulinarinės dirbtuvės, pristatančios žydų kalendorines šventes ir tradicinius patiekalus, pasitelkiant Lietuvos žydų (litvakų) bendruomenės ir Beigelių krautuvėlės patirtį, sukauptas teorines ir praktines žinias apie chalos gamybą, beigelio gamybą ir istoriją, menančią XVI amžių. Dirbtuvės susideda iš dviejų pagrindinių dalių: teorijos, trumpai pasakojančios apie Lietuvos žydų kulinarinį paveldą, pagrindinius patiekalus, produktus, košerinio maisto principus, kas būdinga litvakų virtuvei, kokios sąsajos tarp litvakų ir lietuvių virtuvių, kokios yra didžiosios žydų kalendorinės šventės, kas joms būdinga, bei praktikos, kurios metu pasakojama ir demonstruojama, kaip gaminama žydiška chala ir beigeliai, jų ragaujama.


"Laiko nesustabdysi ir nepasuksi atgal. Prieš laiką lygūs visi, laikas- visagalis" (L. Pačkauskas.). Laikas yra niekam nepavaldus dalykas, kurio paveikti mes negalime. Būtent todėl kiekvienam įdomu ir svarbu žinoti kaip skaičiuojamas laikas, kas yra kalendorius, kuo jis susijęs su laiku.
Pastaruoju metu ypač populiaru dovanoti įvairių švenčių proga žmogaus gimimo metų ir dienos kalendoriaus lapelį. Bet ne mažiau smagu būtų pačiam pasidaryti savo asmeninį kalendorių. Ši edukacija tam ir skirta.
Edukacijos tikslas: lavinti vaikų kūrybinį mąstymą, įvertinant tvarumo idėjas ir suteikti žinių apie kalendorius.
Uždaviniai:
1. Supažindinti moksleivius su kalendoriaus samprata ir istorija;
2. Supažindinti moksleivius natūraliomis medžiagomis, tvarumo idėja ir panaudoti jas kūrybos procese.
3. Sukurti rankų darbo kalendorių, naudojant tik natūralias ir tvarias medžiagas.
Edukacijos metu vaikai susipažins su kalendoriaus atsiradimo istorija, skirtingais kalendorių tipais, skirtingomis laiko skaičiavimo sistemomis, sužinos kuomet buvo išleistas pirmasis lietuviškas kalendorius, kas jį išleido. Susipažinus su kalendoriais iš arčiau, edukacijos dalyviai gamins savo asmeninius rankų darbo kalendorius, kūrybos procese bus naudojamos tik tvarios, natūralios dekoracijos (medžiaga linas, gintaras, džiovinti augalai, siūlai ir kt.), antrinės žaliavos. Vaikams bus paaiškinta jų svarba ir kodėl būtent tokios priemonės pasirinktos.   Lygiagrečiai įtraukiama ne tik tvarumo, bet ir tautiškumo svarba. Edukacijos dalyviams bus parodomi lietuviams būdingi tautiniai raštai, simboliai, kuriuos kiekvienas galės panaudoti gamindamas savo darbą. Kiekvienas kurs taip, kaip pats nori, įsivaizduoja, pasiners į kūrybos ir spalvų pasaulį ir edukacijos pabaigoje galės džiaugtis turėdami savo rankomis darytą vienetinį kalendorių.


Variniai instrumentai nuo Trimito iki  Siuzafono.

Susipažinkime ir atraskime varinių pučiamųjų instrumentų pasaulį. Ant scenos variniai instrumentai: Kornetas, Trimitas, Fliugelhornas, Trombonas, Althornas, Valtorna, Eufonija, Siuzafonas ir Tūba. Vaikai pasirenka pirmą instrumentą. Mokytojas pagroja su pasirinktuoju instrumentu, tada vyksta pokalbis su vaikais išsiaiškinama kaip vadinasi instrumentas? Koks grotas kūrinys? Kaip išgaunamas? Kas yra varinių pučiamųjų instrumentų varomoji jėga,- kuras. Žaidžiame žaidimą: "Kvėpuok ir Dūduok". Daug klausimų, žaidimų, gyvos muzikos ir gyvo bendravimo sukurs teigiamų emocijų jūrą ir skatins pažinti dar nepažintus varinių pučiamųjų muzikos vandenynus.


Sunaikintos praeities pėdsakais — senosios evangelikų-liuteronų kapinės

Senosios evangelikų – liuteronų kapinės, tarsi muziejai po atviru dangumi, vertinga Mažosios Lietuvos architektūrinio, istorinio, kultūrinio palikimo dalis. Tai valstybės ir tautos turtas, viena svarbiausių dvasinių ir materialinių vertybių. Aprėpianti religinių apeigų vietas, istorinę vertę turinčius objektus, paminklus, kapines ir mirusiems pagerbti skirtas vietas. Todėl siekiant ugdyti pažangią visuomenę, labai svarbu užtikrinti kultūrinio paveldo apsaugą ir išlikimą. Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus siūlo kultūrinę edukacinę programą, kurios metu dalyviai lankydamiesi Bitėnų-Užbičių ir Bitėnų -Šilėnų senosiose evangelikų -liuteronų kapinėse, susipažins su Mažosios Lietuvos kapinių įrengimo ypatumais, paminklinių ženklų gamybos ir statymo tradicijomis. Aplankys žymių Mažosios Lietuvos visuomenės ir politikos veikėjų amžino poilsio vietas, susipažins su jų gyvenimais ir nuveiktais darbais. Pasitelkiant įvairias pagalbines priemones išmoks skaityti epitafijas ant senųjų benykstančių paminklų. Sužinos kas yra kenotafai ir kur galbūt buvo paslėptas Napaleono lobis. Šios programos metu mokiniai įtraukiami į ugdymosi procesą, supažindinami su senųjų liuteroniškųjų kapinių mažosios architektūros paveldu, etnokultūra ir istorinėmis Mažosios Lietuvos asmenybėmis. Ši programa padės mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir bendrąsias kompetencijas, bei ugdyti pilietinį ir etnokultūrinį – istorinį sąmoningumą. Istorinis pasakojimas bus papildytas vizualine medžiaga: senovinėmis nuotraukomis, graviūromis, sentencijomis. Kultūrinės edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma pagal amžiaus grupę.


Kvirkato turnyras 11-12 kl., išvykstamasis Lietuvoje (išskyrus Kauną ir Kauno r.)

Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Kviečiame dalyvauti išvykstamajame užsiėmime apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pasimokyti žaisti kvirkatą - įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su intelekto sutrikimu - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu. Užsiėmimas tinkamas mokiniams su judėjimo negalia. Paslauga teikiama visoje Lietuvoje, išskyrus Kauno miestą ir rajoną; minimalus viename užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 25, užsakant ne mažiau nei 2 užsiėmimus, vedamus vienas po kito.


Kvapų geografija – užburiantis eksperimentas, įdomus ir atpalaiduojantis procesas, kuris sujungia žinias ir kūrybiškumą.
Edukacinės programos metu degustuosime skirtingų natų kvapus, kalbėsime apie jų kilmę, augalų augimvietes ir savybes. Burtai nulems į kurį geografinį žemyną keliausime ir tuomet jau leisime fantazijai įsisiūbuoti. Kuo kvepia Europos miestai ir kaimai? Kaip kvepia atogražų miškai, o Nilo slėnis? Galiausiai grupėse kursime kvapo formulę ir išgausime unikalų aromatą. Kiekvienas dalyvis pagamins ir namo nešis namų kvapą - suvenyrą, pakvėpintą sukurtu aromatu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nuo 2022 m. rugsėjo mėnesio kviečiame visus Kultūros paso naudotojus atvykti į Klaipėdos lėlių teatro spektaklį DIDYSIS SPROGIMAS. Spektaklio kūrybinė komanda: Zvi Sahar, „PuppetCinema“, Aušra Bakanaitė, „Marbeyad Studio“, Kobe Shmueli, Scahar Peggy Montlake, Paulius Vendelis, Monika Mikalauskaitė-Baužienė, Vytautas Kairys, Kęstutis Bručkus. Spektaklis „Didysis sprogimas“ – Klaipėdos lėlių teatro ir „Itim Ensemble“ (Izraelis) koprodukcija. Zvi Sahar kuriamo teatro misija – lėlių teatro ir kinematografijos sinergija: spektaklių metu miniatiūrinės lėlės yra filmuojamos, o vaizdas tiesiogiai projektuojamas ekrane. Spektaklyje „Didysis sprogimas“ pasaulis kuriamas pasitelkiant įvairias elektroninių prietaisų detales. Spektaklis „Didysis sprogimas“ – savotiška spektaklio „Planeta Kiaušinis“ priešistorė: žiūrovai bus sugrąžinami į pradžių pradžią, kai, įvykus Didžiajam sprogimui, susikūrė Visata. O toje Visatoje atsirado daug planetų – vienoje iš jų ir vyksta spektaklio „Didysis sprogimas“ veiksmas. Šiame klestinčios visuomenės, miestų ir kultūrų pasaulyje mes stebime mažo roboto ir jo šuns gyvenimą, kol vieną dieną iškyla pavojus: pradeda lyti. Kaip šis metalo ir įvairių elektros prietaisų pasaulis reaguos į vandenį? Ar vanduo jį sunaikins? Kas nutiks robotui ir jo šuniui per šią klimato kaitos tragediją? Šiuo konkrečiu momentu žmonijai reikia užduoti sau klausimą ne tik apie tai, kaip atsirado gyvybė, bet ir kaip ji pasibaigs. 2021 m. Klaipėdos lėlių teatro spektaklis „Didysis sprogimas“ laimėjo „Auksinių scenos kryžių“ apdovanojimą spektaklio vaikams ir jaunimui kategorijoje. 2021 m. Klaipėdos lėlių teatro spektaklis „Didysis sprogimas“ laimėjo Klaipėdos miesto apdovanojimą „Padėkos kaukė“ už geriausią spektaklį vaikams ir jaunimui.