Moksleiviai per muziejaus eksponatus susipažins su orlaivių konstrukcija, pagrindinėmis sudedamosiomis dalimis, jų veikimu, taip pat lietuvių kurtais lėktuvais ir sklandytuvais bei istoriniu laikotarpu. Darydami paprastus skraidančius popierinius istorinių konstrukcijų modelius galės paliesti Lietuvos aviacijos istoriją, pažinti konstruktorių mintį, o iš pateikiamos papildomos informacijos – ir jų gyventą istorinį laikotarpį bei asmenybes. Pagamintus modelius galės nuspalvinti jų tikromis istorinėmis spalvomis arba leisti išsiskleisti savo kūrybingumui. Mėgindami pasidarytus modelius leisti patys išmėgins skrydį lemiančius fizikos dėsnius ir galės patirti jo grožį.


„(...) ir tarp tų tūkstančių, dešimčių tūkstančių miestų yra vienui vienas, vienintelis miestas, kuris yra tavo, kurį susirasti – tai susirasti save.“ Valdas Papievis. Kas bendra tarp bažnyčios, bravoro ir Dalai Lamos; prezidentūros, beprotnamio ir šunų; pagonių, bordelių ir Puškino senelio? Į šiuos ir panašius klausimus atsakoma „Bohemiškojo Vilniaus“ pasivaikščiojimų metu – miesto paveikslas čia piešiamas neįprastais rakursais – per čia gyvenusių ir veikusių bohemiečių vardus ir istorijas. Maršrutai vinguriuoja nuo siauriausių gatvelių iki giliausių požemių; nuo apgriuvusių celių iki modernių interjerų ir kas kartą būna vis kitokie, keičiami priklausomai nuo susirinkusių moksleivių amžiaus ir spontaniškų improvizacijų. Gyvai keliaujant po Vilnių, organizuojami interaktyvūs žaidimai ir viktorinos. Edukacijas veda poetas ir tarpdisciplininių menų kūrėjas Julius Žėkas; baigęs skulptūros, fizikos, lietuvių filologijos, literatūrologijos, kultūros vadybos ir politikos studijas; kuriantis, organizuojantis ir kuruojantis įvairius kultūros ir meno bei neformaliojo švietimo projektus; jau bemaž 20 metų vedžiojantis žmones Vilniaus gatvelėmis ir skiepijantis jiems poetišką miesto dvasią.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ar norėtumėte tapti detektyvais ir patyrinėti, ką žmonės veikė, ką sapnavo Sapiegų rūmuose per paskutinius tris šimtus metų? Mažieji rūmų detektyvai šios edukacijos metu leisis į nuotykį rūmuose: ieškodami užuominų jie kurs savo vaizdines istorijas. Piešiniams kurti bus pasitelkiama frotažo technika, glaudžiai susijusi su siurrealizmu ir sapnais. Vaikai naudosis užuominomis, sukurs naujų detalių, kurios papildys jų pasakojimą. Piešinių istorijos taps bendra piešinių knygele, kuri primins apie trumpą nuotykį rūmuose, leis pratęsti nuotykius ir už rūmų ribų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ar kada susimąstėte, kokia senovėje buvo muzikos paskirtis ir nauda? O kaip pakito muzikos paskirtis šiais laikais? Šio užsiėmimo metu susipažįstama su įvairiausiais muzikos instrumentais (pvz. būgnas-kelmas, ožio ragas, daudytė, lumzdelis, švilpa, pūslainis, mandolina, terkšlė, dambrelis ir kt.), papasakojama, kaip jie buvo gaminami, kas jais grodavo. Dalyviai turi progą ir patys išbandyti instrumentus – kartu sugroti sutartinę su skudučiais, pamušti bendrą ritmą būgnais. Užsiėmimas baigiamas visiems edukacijos dalyviams išsirenkant jiems patinkantį instrumentą ir sukuriant bendrą improvizuotą kūrinį.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kultūrinės edukacijos užsiėmimas „Interviu su knyga“

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Pasaulis, rodos, milžinišku greičiu lekia pro šalį. Ir tikrai kartais vos spėjame kartu su visais jame vykstančiais pokyčiais. Esame įpratę prie elektroninių knygų ir vis besiplečiančių interneto galimybių, kurios leidžia norimas knygas gauti akimirksniu. Nors neretai tėvai kiek vengia savo vaikams į rankas įduoti išmaniuosius įrenginius, vis dėlto šiandien jie gali tapti puikiomis priemonėmis paskatinti vaikus skaityti ir tobulėti.
Užsiėmimą sudaro 3 dalys: interaktyvių knygų skaitymo, interaktyvios viktorinos ir kūrybiškumo. Pradžioje vaikams bibliotekininkė pristatys biblioteką, netradicines interaktyvias knygas ir mobiliąsias edukacines programėles. Išmanios knygos naujų technologijų pagalba leidžia skaityti ir stebėti trimačius vaizdus su atgyjančiais knygų personažais. Antroje užsiėmimo dalyje sudalyvausime interaktyvioje viktorinoje. Interaktyvaus žaidimo metu kiekvienas dalyvis atsakinėja į klausimus individualiai arba komanda naudodamasis programėle „Kahoot“. Viktorinos dalyviai pasitikrins žinias ir sužinos naujų dalykų apie knygas. Trečioje užsiėmimų dalyje kiekvienas vaikas naujus potyrius kūrybiškai išreikš savo sukurtame knygos skirtuke.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Garsiausias visų laikų Lietuvos valdovas Vytautas Didysis buvo Vilniaus katedros geradarys, šios šventovės požemiuose jis palaidotas, čia įamžintas jo atminimas. Kviečiame vaikus susipažinti su žymiuoju kunigaikščiu, jo epocha, katedros paveldu. Edukacija susideda iš dviejų dalių: iš pradžių apžiūrima katedra, Vytauto atminimo ženklai, požemiai, o antrojoje dalyje vaikai žiūri specialiai sukurtą animacinį filmuką, sprendžia interaktyvų dovanų galvosūkį, dėlioja katedros konstruktorių, bando suprasti, kaip ji atrodė prieš 600 metų. Klasė fotografuojasi su teminiais atributais, dalyviai apdovanojami prizais. Programa skirta 1–4 klasių mokiniams.


Viena įtakingiausių Europoje yra Prancūzijos kultūra. Lietuvos mokyklose moksleiviai dažnu atveju pasirenka pagrindinę arba antrinę užsienio kalbą – prancūzų kalbą. Tačiau šių dienų jaunimui darosi sunku suprasti, kodėl reikia šios kalbos, kur ją naudoti, kam ji reikalinga ir kodėl Lietuvoje to mokosi? Minint Vilniaus 700-uosius metus, verta pažvelgti, o kaip gi sostinė buvo kurta įvairių Prancūzijos kūrėjų? Kaip siejasi Delamarso varpai, Napoleonas ir prezidentūra, Prancūzijos mokslų akademija, Botanikos sodas, Vakcinacijos institutas, Aleksandras Diuma, Nusikaltimai ir dar daug visko... Kviečiame į edukaciją, kurioje raginsime klasikos kūrinių skaitymą ir gramatikos užduotis padėti į šalį, o gyvai ir praktiškai pamatyti ir prisiliesti prie prancūzų kultūros pėdsakų, asmenybių, jų kūrybinio palikimo, sukurtų architektūros paminklų, ar kitų kūrinių, daugiakultūriškumo ir savęs pažinimo. Moksleiviai turės puikią progą ne tik teoriniame lygmenyje, bet ir praktiškai „pakvėpuoti“ kūrėjų oru.


Prieš 165 mln. metų po Veprių pievas braidžiojo dinozaurai, buvo šiltas klimatas, kol dangaus neaptemdė akmuo iš kosmoso... Nukritęs meteoritas išmušė 8 kilometrų skersmens kraterį, kuriame ir įsikūręs Veprių miestelis su daugybe trykštančių šaltinių, stebuklingu Cedrono upeliu ir begale magiškų vaistinių augalų. Edukacijos dalyviams surengtos ekskursijos po meteorito krateryje įsikūrusį Veprių miestelį metu ieškosime paslaptingųjų dinozaurų pėdsakų, aplankysime gamtos ir istorijos paminklus. Po ekskursijos dalyviai dalyvaus edukacinėje programoje ,,Žolynų magija''. Edukacijos metu susitiksite su senojo žolininkystės amato puoselėtoja Rasa, kuri supažindins su magiškaisiais Veprių žolynais, jų poveikiu sveikatai, papasakos apie senojo kaimo legendas, papročius, burtus. Išmokys kaip teisingai rinkti, džiovinti, tinkamai ruošti žolynus, kaip tinkamai juos panaudoti savo meniniuose darbuose. Vaikai degustuodami galės atpažinti iš kokio žolyno arbata. Nepamiršime dovanėlių už teisingus atsakymus. Kiekvienas vaikas susimaišys savo vardinę arbatą (pasiims sau). Pertraukėlių metu skambės gyva, armonikieriaus atliekama muzika. Veprių meteorito kraterio "Žolynų magija" – teatralizuota edukacija, skirta pažinti lietuvių etnokultūrą ir istoriją per ryšį su gamta, pažintį su žolynais ir jų galia.


Praeities atkūrimo laboratorija: romėnai sutinka baltus

Edukacinis užsiėmimas kviečia mokinius "pakeliauti" garsiuoju Gintaro keliu ir geriau pažinti senovės romėnų ir baltų kultūras. Rasti savo santykį su praeityje vykusiais įvykiais ir tuo metu gyvenusiais žmonėmis. Pasitelkdami vaizduotę, pojūčius, edukatorės sukurtus įrankius tyrinėjimui bei archeologinius radinius ir jų kopijas, mokiniai pabandys  atkurti, kokie baltai ir romėnai galėjo būti, kas jiems rūpėjo, ką jie girdėjo, kuo jie skyrėsi  ir kuo buvo panašūs ne tik vieni į kitus bet ir mus šiandien.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Dalyviai su edukatore apžiūri Maironio memorialinį butą, išklauso pasakojimo, o antroje edukacinės programos dalyje, kitoje erdvėje, ekspozicijoje apie Maironio biografiją ir kūrybą, dirbdami grupėmis ieško atsakymų į pateiktus klausimus. Tada edukacinės programos dalyviai gauna šansą įsikūnyti į gido profesiją – panaudodami surinktą informaciją, rodydami informacinius stendus bei ekspozicijoje esančius eksponatus, parengia trumpą, intriguojantį pristatymą apie poetą ir kitus edukacinės programos dalyvius supažindina su nauja informacija, savo atradimais. Vėliau edukatorė išryškina ir susistemina išsakytas svarbias mintis, papildo moksleivių sukurtus pasakojimus.


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Raštas – labai svarbus ir galingas žmogaus išradimas, kuriuo galima paprastai ir patogiai bendrauti su tais žmonėmis, su kuriais negalima pasikalbėti. Tai puiki priemonė, kuria galima užfiksuoti savo mintis. „Plunksnos rašto“ edukacijos metu mokiniams priminsime apie: • rašto istoriją; • pagrindinius rašto tipus; • rašymo priemones. Plačiau supažindinsime su žąsies plunksnos raštu, pakviesime jį išmėginti praktiškai. Žąsies plunksna galėsite užrašyti sveikinimą ar palinkėjimą ant Burbiškio dvaro atviruko, kuris liks jiems kaip turiningai ir smagiai praleisto laiko prisiminimas.


Užsiėmimo metu kviečiama pasinerti į du pasaulius – mokslo ir meno. Pradžioje dalyviai supažindinami su gintaro susiformavimo istorija. Apsilankoma inkliuzų ekspozicijoje.  Žiūrimas pažintinis filmukas "Gintaro miškas" supažindinantis su geologine laiko skale ir prieš 50 mln. metų augusiu gintarmedžių mišku. Akcentuojamas inkliuzų susidarymas. Po to seka meninė užsiėmimo dalis. Visų pirma akvarele liejamas gintaro gabaliuko vaizdas, tai suteikia geros patirties – išbandomos akvarelės technikos galimybės. Vėliau ant išdžiovintos akvarelės pieštuku piešiamas inkliuzas. Kuriant inkliuzo atvaizdą remiamasi išdidintų fotografijų vaizdais ekrane arba inkliuzų piešinių pavyzdžiais.  Pabaigoje surengiama darbų parodėlė – dalyviai kviečiami pristatyti ir apibūdinti savo inkliuzą. Užsiėmimo refleksijai siūlomas nuotaikingas kompiuterinis žaidimas "Inkliuzų medžioklė".

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Edukacinis užsiėmimas ,,Klaipėdos krašto mokyklos" atliepia „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės“ minėjimo sukaktį. Šia paslauga siekiama skatinti penktojo Lietuvos etnografinio regiono, kurio centru ir sostine paskelbta Šilutė, kultūrinį ir istorinį pažinimą.
Prūsijoje, o kartu ir Mažojoje Lietuvoje, švietimui buvo skiriama daug dėmesio. Šio krašto gyventojų švietimo pradžia susijusi su reformacija. Tad nenuostabu, kad pirmąsias mokyklas Prūsijos kunigaikštystėje imtasi steigti XVI a. Stokojant profesionalių mokytojų, vaikus daugiausia mokė amatininkai, kurie žinodami nedaug, sugebėjo išmokyti religijos, skaityti katekizmą bei šiek tiek rašyti. Didžiulį dėmesį mokyklų steigimui XVIII a. skyrė Prūsijos kunigaikštis Frydrichas Wilhelmas. 1845 m. paskelbti nauji Prūsijos valstybės Liaudies mokyklos įstatai. Jie detalizavo visuotinio privalomojo mokymo nuostatas, mokyklų darbo taisykles, mokytojų pareigas bei teises. Patikslintas ir privalomojo visuotinio mokymo įstatymas. 1872 m. kaizeris Wilhelmas I pasirašė dokumentą dėl liaudies mokyklos struktūros, mokymo turinio. Mokyklos įstatai įtvirtino ir tam tikrus švietimo sistemos terminus. Šilokarčemos, Žibų ir Verdainės gyvenvietėse, kurioms susijungus XX a. atsiranda Šilutės miestas, per visą savo gyvavimo laikotarpį buvo įkurta ne viena mokykla. Šiuo metu Šilutėje galima apžiūrėti keturis istorinius pastatus, kuriose yra veikusios mokyklos: Liaudies mokykla (atidaryta XIX a. viduryje), ūkio mokykla (1897 m.), Berniukų mokykla (1864 m.), vėliau virtusi Herderio aukštesniąja mokykla, Vydūno lietuviška mokykla (1927 m.), kuri veikia iki šiol. Edukacinės pamokos ,,Klaipėdos krašto mokyklos" metu moksleiviai bus supažindinami su Klaipėdos krašto mokyklų raida, buvusiu mokykliniu inventoriumi ir mokymo priemonėmis. Kiekvienas dalyvis turės galimybę pasėdėti senoviniame mokyklos suole, įvertinti senąją mokyklinę sistemą, rašyti ant grifelinių lentelių, prisiminti dailyraštį.


Ką mena Karališkasis vieškelis 1-5 kl. mokiniams

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Edukacija ,,Karališkasis vieškelis“ vyksta Aukštadvario regionino parko lankytojų centro ekspozicijoje. Čia sužavės akmeninio grindinio fragmentas. Einant šiuo keliu nuo viduramžių iki šių laikų susipažinsite su svarbiausiais istoriniais faktais, menančiais Aukštadvario kraštą. Išmaniuosiuose terminaluose nesunkiai rasite vaizdinę medžiagą apie kultūros ir gamtos paveldo vertybes. Išgirsite pasakojimą apie Aukštadvario piliakalnį, Navinpilio pilį, Aukštadvario dvarą su parku ir žinomus upėtakių tvenkinius. Aukštadvario kraštas garsėja Velniaduobėmis ir pačia giliausia Lietuvoje Velnio duobe-gamtos ir kultūros paveldo sakraliniu objektu. Edukacijos dalyviai vartydami interaktyvų pažinimo stendą, apžvelgs svarbiausias kalvų-daubų poras parke. Magneto pagalba žaisdami žaidimą-dėlionę, ieškos paslėptų tautosakos lobių. Edukacijos metu dalyviai komandiškai sudėlios karietos dėliones. Kūrybiškai atliks ir pristatys logines ir praktines užduotis. Kiekvienas susikurs patinkančio medžio portretą.


Edukacija „Velykinė kompozicija ant beržo riekelės“

Šv. Velykų laukimas – džiugus ir saulėtas pavasario periodas. Pavasarį mes visi norime spalvų - ypač geltonos, nes esame pasiilgę šviesos ir šilumos. Šios edukacijos metu vaikus supažindinsime su įvairiais džiovintais augalais. Pavasarinėse kompozicijose bus naudojamos bičių vaško žvakės. Vaikus supažindinsime šių žvakių gamybos procesu ir kodėl jos kvepia medumi.
Edukacijos "Velykinė kompozicija ant beržo riekelės" metu vaikams priminsime Lietuvoje vyraujančias šv. Velykų tradicijas, ugdysime jų kūrybiškumą bei pasitikėjimą savimi.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Senovinių šokių pamoka su ponia Gelgaudiene

Paslaugos tikslas - suteikti mokiniams žinių apie Panemunės pilį kaip kultūros paveldo objektą, supažindinant su istoriniais šokiais bei jų egzistavimo formomis Panemunės pilyje įvairiais istoriniais laikotarpiais.
Paslaugos uždaviniai:
1. Pristatyti Žemaitijos  kunigaikštystės valdytojo A. Gelgaudo ir jo žmonos reprezentacinius bei asmeninius apartamentus.
2. Apžvelgti istorinio šokio raidą nuo Viduramžių iki XIX a. pr., remiantis duota vizualine medžiaga,
3. Išmokyti du istorinius šokius.
Edukacijos uždavinių įgyvendinimui Panemunės pilis kviečia mokinius trumpam nusikelti kelis šimtus metų atgal į praeitį ir susitikti su ponia Gelgaudiene - giminės, valdžiusios pilį XVIII - XIX a. sandūroje, atstove. Pilies šeimininkė aprodys savo namus - Panemunės pilį bei joje esančius reprezentacinius bei asmeninius apartamentus, kuriais taip didžiuojasi. Čia susipažinsite su šio dvaro kasdienybe bei mėgstamiausia ponios pramoga - šokiais. Gelgaudai pilį valdė laikotarpiu, kuomet susidomėjimas praeities istorija buvo itin didelis, todėl net ir savo kasdienybėje panaudodavo akcentus iš praeities. Tad ir šios edukacijos šokiai atspindės ne tik Gelgaudų laikmetį, bet ir ankstesnius istorinius laikotarpius, tokius, kaip Viduramžiai ir Renesansas. Šokių patirtis dalyviams
 nėra būtina, kadangi bus mokoma nesudėtingų socialinių šokių, kurie smagiu gyvybingu ritmu skatins ne tik fizinį aktyvumą, bet ir protinę mankštą bei suteiks teigiamų emocijų, skatinančių pasitikėjimą savimi bei aplinka.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Vienintelis tarpukario kino teatras Kauno kino centras „Romuva“ po ilgai trukusios renovacijos ketina plačiai atverti duris į „Kino iliuzija“ ir pasinerti į stebuklingą iliuzijų pasaulį. Lankytojai bus supažindinami su kino istorija, optiniais prietaisais – taumatropais, zoetropais, fenakistoskopais ir praksinoskopais. „Kino iliuzija“ – tai vieta skirta atskleisti animacijos paslaptis ir patiems dalyviams sukurti animacijos juosteles optiniams prietaisams, bei išvysti kaip dalyvių kurti veikėjai „atgyja“. Dirbtuvės susideda iš trijų pagrindinių dalių: 1. Pažintis su optinių žaislų ir prietaisų veikimu ir animacijos priešistore. Dalyviai gauna užduotis išspręsti kaip kuriama judėjimo iliuzija. 2. Dalyviai susipažįsta su animacijos istorija stebėdami specialiai sukurtą informacinį mokomąjį filmuką ir instruktuojami edukatoriaus. 3. Dalyviai paskirstomi į grupes ir kuria animacijos juosteles optiniams prietaisams, stebi jų pieštų animacijų judėjimo iliuziją. Edukacijos metu lavinamas kūrybiškumas, kritinis mąstymas ir komunikaciniai gebėjimai.


Orientacinis pasivaikščiojimas GRAFŲ PĖDSAKAIS

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Visos kelionės metu Jus lydės mūsų virtualus gidas Brainas, kuris neleis pasiklysti, siųsdamas įvairias užuominas bei užduotis. Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis.
2 km. maršruto po Palangą metu sužinosite ne tik apie grafus Tiškevičius, jų įtaką kurorto plėtrai, bet ir išgirsite kitų įdomių istorijų apie Palangą, kurias privalo žinoti kiekvienas atvykęs prie jūros.

Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Palangoje!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Lankomų objektų ieškote patys, savarankiškai, tačiau Brainas bus visada pasiruošęs padėti, jei nesupratote užduoties, ar norėsite kažko paklausti.
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.
Žaidimas galimas ir anglų kalba

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Holokausto istoriją aprėpiantis edukacinis užsiėmimas, kurio dalyviai susipažįsta su Kauno IX forte vykdytais masinių žudynių veiksmais nacių okupacijos laikotarpiu. Atskleidžiama, ką reiškė anuomet slapta Operacija 1005 ir jos pagrindu forte veikusi Įmonė 1005B. Pristatomos kalinių - lavonų degintojų asmenybės, jų darbas, patirtys ir įvykdytas pabėgimo planas, kurį savitai atkartoti turės galimybę kiekvienas užsiėmimo dalyvis.


Komunikavimas be žodžių – piešimas kaip kalba

Piešimas – viena universaliausių kalbų, kurios pagalba žmonės išreiškia žodžiais neišsakomas mintis jau tūkstančius metų. Kodėl piešimas toks universalus? Kaip jis padeda tobulinti asmenybę, kūrybiškumą? Kaip moko atidžiau stebėti ir geriau suprasti mus supantį pasaulį? Kas yra vizuali poezija? Kodėl paveikslėlis gali būti iškalbingesnis už tūkstantį žodžių?  Visi klausimai bus atsakyti užsiėmimo metu.


Edukacija „Kaip buvo pramogaujama" galimybė prisiminti senolių mėgtus žaidimus ir pramogas. Kleboniškių kaimo buities muziejuje, kuris pripažintas vietove, geriausiai atspindinčia savitus Aukštaitijos regiono kraštovaizdžio bruožus, moksleivių laukia smagi, teatralizuota edukacinė programa. Muziejaus pievelėje (o šaltuoju metų laiku - autentiškoje kaimo gryčioje) bus galima išbandyti ne tik vikrumą ir miklumą, taiklumą žaidžiant senovinius (XVI a. - XX a. I p.) grupinius, individualius, gaudynių, stalo žaidimus, bet ir šokant nuotaikingus ratelius. Dalyviai patirs žaismingo bendravimo įspūdžių ir sužinos daug įdomių istorijų kada, kodėl ir kaip atsirado žaidimai bei rateliai, kaip pramogaudavo to meto vaikai ir jaunimas.


Reformacija ir kontrreformacija Lietuvoje ir Kėdainiuose

Edukacija skirta 11-12 klasių mokiniams. Tikslas - įdomiai ir patraukliai supažindinti programos dalyvius su reformacija ir kontrreformacija Kėdainiuose ir Lietuvoje. Edukacija vyksta Kėdainių senamiestyje, kuriame daug išlikusių istorinių pastatų menančių tiek reformaciją, tiek kontrreformaciją. Kėdainių evangelikų reformatų bažnyčioje aptariamos pagrindinės reformacijos idėjos,  interjeras, skaitomas Abraomo Kulviečio tekstas, palyginamas su jėzuitų parašytais tekstais. Kontrreformacijos pavyzdys Kėdainiuose – karmelitų vienuolyno įsikūrimas. Aplankoma katalikų šv. Juozapo bažnyčia, kurioje palyginamas interjeras su evangelikų reformatų bažnyčios interjeru, akcentuojami svarbiausi skirtumai, religinis ir pasaulietinis požiūris. Aptariamas katalikų kunigo Mikalojaus Daukšos indėlis į lietuvių raštiją. Pabaigoje, aplankoma Kėdainių šviesioji gimnazija, kuri buvo svarbus reformacijos lopšys ne tik vidurio Lietuvoje, bet ir visoje LDK.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Šiuolaikinis telefonas ir sveikatos būklę diagnozuojančios programėlės“

Sveikata dar ne viskas, tačiau be sveikatos viskas – niekas. Sokratas Prieš keliolika metų telefonas buvo skirtas tik skambinimui, tačiau šiandien jis tapo universaliu įrenginiu. Atsiranda daugiau sprendimų, kurie paverčia išmaniuosius įrenginius asmeniniais gydytojais. Gamintojai kuria įvairiausius priedus, kuriuos galima nešioti ant piršto, rankos, krūtinės ir kurie bevieliu ryšiu perduoda duomenis apie mūsų kūną į telefone arba planšetėje įdiegtą aplikaciją arba į internetą. Programėlės turi daug privalumų: patogu naudotis, didelis įvairių duomenų srautas, įtraukianti aplinka. Siūlome susipažinti su nemokamų programų pasiūla: „Pagalba sau“, „Mitybos dienoraštis“, „Žingsniuojantis kalorijų skaitliukas“. Užsiėmimo tikslas - sveikatos raštingumo, mitybos ir sveikos gyvensenos įgūdžių formavimas pasitelkiant išmaniąsias programėles bei komikso kūrimo metodą. Edukacijos metu su mokiniais aptarsime sveikos gyvensenos principus ir išmoksime praktiškai naudotis viena nemokama „Google Play“ programėle „Mitybos dienoraštis“. Programėlė padės tiems, kurie nori sveikiau maitintis, sumažinti kūno svorį, išvengti persivalgymo, sekti suvalgomo maisto kiekį ir kalorijas, lengvai gauti informaciją apie produktų maistinę vertę (kalorijas, angliavandenius, baltymus ir riebalus). Sukursime komiksą apie poną Simpsoną, kuris valgė tiek, kad nebetilpo... Mokysimės vertinti sveikatą kaip vieną iš esminių vertybių, lemiančių asmens ir visuomenės gerovę bei gyvenimo kokybę.


Jonavos rajono savivaldybės Grigorijaus Kanovičiaus viešoji biblioteka

Ką šiuolaikiniam žmogui reiškia etnokultūra? Turėtume  žinoti, koks yra žmogaus santykis su gamta, su aplink mus esančiu pasauliu, su gimtąja žeme. Ar suvokiame, kad esame savosios žemės žmonėmis, ar  gyvename jos laiko ritmu, kaip vertiname metų laikų kaitą. Žinodami savo istoriją galime geriau suprasti ir vertinti dabartinę savo tautos kultūrą. Jonavos rajono savivaldybės viešosios bibliotekos Rimkų filiale organizuojama edukacija „Ką slepia kvapai?“ – mūsų kultūros, tradicijų, gyvenimo būdo pažinimas per kvapus. Žaisdami, tyrinėdami ir kurdami moksleiviai susipažins su žolynų rinkimo tradicijomis, panaudojimo būdais kasdienybėje, vertins ir bandys suprasti kvapų svarbą šiuolaikiniame gyvenime bei jų poveikį emocinei būklei. Edukacinės dirbtuvės prasidės nuo supažindinimo su bibliotekoje užaugintomis vaistažolėmis, jų įvairove bei jų ilgametėmis tradicijomis mūsų kultūroje. Edukacijos dalyviai pagal specialiai parengtą dėlionę mokysis atpažinti kvapniuosius žolynus. Susipažinę su vaistažolėmis, jų panaudojimo galimybėmis moksleiviai išmoks kaip iš paprastų dalykų galima susikurti savo aliejinį kvepaliuką, taip skatinant vaikus gyventi tvariai. Kūrybinio proceso metu, edukacijos dalyviai kurs ir gamins savo pasirinkto aromato kvepaliukus. Edukacija „Ką slepia kvapai?“ – tai priemonė, sujungianti pažinimą ir kūrybą bei puoselėjanti pagarbą gamtai, mūsų tautos istorinei ir dabartinei kultūrai.


Muzika ir šokiai - bendravimo, saviraiškos, kūrybingumo galimybė, neatsiejama kultūrinio identiteto dalis. Šios programos metu susipažinsime su senaisiais Aukštaitijos krašto rateliais, šokiais ir vaikų žaidimais. Patys šoksime, dūksime, žaisime!


Edukacija „Magiška lėlių istorija: teatre ir animacijoje“

Edukacijos metu dalyviai susipažins su dviem garsiais Kauno menininkais, lėlininkystės ir animacijos pradininkais Lietuvoje – Stasiu Ušinsku (1905–1974) ir Vladislavu Starevičiumi (1882 – 1965). Drauge su lėlių teatro konstruktoriumi Audriumi Bartninku užsiėmimo dalyviai pakeliaus lėlininkystės ir animacijos istorijos labirintais, išgirs įdomių istorijų iš V. Starevičiaus ir S. Ušinsko kūrybinių biografijų ir turės progą žvilgterti į lėlių teatro dirbtuves, kur bus galima pamatyti žymiųjų kūrėjų lėles ir atidžiai apžiūrėti pagal originalius brėžinius sukurtas jų kopijas. Edukacija yra „Kaunas – Europos kultūros sostinės 2022“ programos dalis.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kviečiame nusikelti į mitologinius baltų laikus, kur gausu skirtingas reikšmes turinčių
ženklų, simbolių, kur buvo aukštinama gamta ir jos teikiamos dovanos! Edukacijos
tikslas – supažindinti mokinius su baltų ženklais ir simboliais, bei panaudoti šias žinias
kūrybiniame procese. Edukacijos metu bus kalbama apie Lietuvos valstybės ištakas ir
baltų paveldą – paslaptinguosius simbolius, protėvių perduotus mums. Diskutuodami ir
žaizdami drauge mokysimės atpažinti šiuos ženklus, įminti ir išmokti jų reikšmes.
Praktinėje dalyje sukursime baltų ženklais užšifruotą linkėjimą draugui spalvingame
atviruke pasirinktomis technikomis.


Edukacinė programa „Juostų pynimas“ skirta supažindinti moksleivius su juostų pynėjo amatu. Edukacijos metu bus pristatyta Aukštaitijos krašto juostų istorija, simbolika, praktinio panaudojimo pavyzdžiai. Dalyvaudami edukaciniame užsiėmime sužinosite ne tik apie senąjį amatą, bet ir kuo ypatingas juostų, lietuvių kultūroje turėjusių ne tik praktinę, bet ir simbolinę reikšmę, pynimas. Amatininkė pristatys pintinių juostų parodą ir pademonstruos senovinį juostų pynimo būdą. Praktinio užsiėmimo metu dalyviai išmoks nusipinti juostelę - „draugystės apyrankę“.


Edukacijos dalyviai susipažins su tradiciniu kiaušinių marginimo bičių vašku technika. Tai nuostabi ir įtraukianti programa, tinkanti tiek patiems mažiausiems, tiek vyresniųjų klasių moksleiviams. Pažinsime senuosius lietuvių raštus ir simbolius, aiškinsimės jų reikšmes. Edukacijos metu dalyviai pasiners į margučių raštų įvairovę, o numargintą kiaušinį merksime į dažus. Visomis priemonėmis pasirūpiname.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Kritinio mąstymo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Pažinimo kompetencija


Edukacija apie mėlyną spalvą: "Mėlynoji misterija: gilesnis spalvos supratimas

Tai edukacinis-praktinis užsiėmimas, kuris mokinius įveda į mėlynos spalvos ir akvarelės meno pasaulį, supažindina su iškilia menininke Rūta Katiliūte ir jos filosofiniu meniniu požiūriu į mėlyną spalvą. Dailininkė akvarelistė Eglė Lipinskaitė paaiškins, kas yra akvarelė, kuo ji skiriasi nuo kitų technikų. Papasakos apie skirtingų mėlynos spalvos atspalvių reikšmes ir simbolius.
Edukacijos metu bus suteikiamos visos reikalingos priemonės. Tapysime su menininkams profesionalams skirtais dažais ir teptukais, teptuko potėpio galimybėmis ir subtilybėlis, bei keletu akvarelės technikų. Aptarsime komponavimo ypatumus. Trumpa demonstracija padės geriau suprasti ir įsivaizduoti darbą su akvarele, tuomet prasidės praktinė edukacijos veikla, kur mokiniai galės išbandyti naujas technikas, kuriant savo akvarelės darbus. Pabaigoje bus paroda ir aptarimas, kur mokiniai galės pasakoti apie savo įkvėpimo šaltinius ir kūrybinę patirtį, mokinsis analizuoti bei pagirti draugų darbus.


Kalėdų eilėraščio dirbtuvės. Praktinė kūrybinė edukacija su knygų autore, poete Indre Pliuškyte-Zalieckiene

Edukacijos metu autorė supažindina vaikus su humoristinių eilėraščių žanru skaitydama savo kūrybą ir atlikdama performansą, kuriame vaikai aktyviai dalyvauja. Vėliau padedami autorės vaikai išbando savo jėgas kurdami humoristinį eilėraštį Kalėdų tematika.

Edukaciją veda knygų vaikams autorė, poetė ir iliustruotoja Indrė Pliuškytė-Zalieckienė, kuri yra pelniusi ne vieną apdovanojimą už savo kūrybą.

Autorė atvyksta į ugdymo įstaigą susidarius 4-6 klasėms/grupėms (minimalus skaičius per dieną – 80 vaikų).


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas 2050 Baltija. Distopija ar realybė?

Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „2050 Baltija. Distopija ar realybė?“ Kokį įsivaizduoji pasaulį, vandenyną ir gyvūnus 2050-aisiais? Gamtai iškilo grėsmė. Kas kaltas? Gamtos ateitis – Tavo rankose? Į šiuos klausimus atsakymų ieškosime apsilankę improvizuotoje laiko mašinoje „14 m3 2050 Baltijos. Distopija ar realybė?“. Čia susipažinsime su iš ateities atsikėlusiais distopiniais jūrų gyvūnais, turėsime galimybę su jais pasikalbėti, išklausyti jų žinutės. Ir tada priimsime sprendimą – ar šie distopiniai turi vilčių tapti realybe? Ar mes tikrai to norime? Šiuo edukaciniu užsiėmimu siekiame padėti ugdyti mokinių aplinkosauginį sąmoningumą ir tvarų vartojimą. Edukacijos metu bus nagrinėjama, kaip žmonės yra susiję su žemės tarša, kokie taršos būdai, bus ieškoma tvarių sprendimų keisti kasdienius įpročius. Tai padės atlikti įtraukios distopinių gyvūnų istorijos, realūs faktai, kūrybiškumą skatinančios interaktyvios grupinės užduotys ir kitos veiklos.


Programoje „Muzikinė mįslė“ laukia pažintis su muzikos instrumentais, kaip jie vadinasi ir iš ko jie padaryti, kaip jie skamba. Visa medžiaga papildoma instrumentiniu atlikimu. Skambant girdėtoms melodijoms, spėsime jų pavadinimus. Mįslės apie muziką ir muzikos instrumentus padės vaikams suprasti visą jų įvairovę. Programa skirta gerinti vaikų bendravimo įgūdžius, skatinti emocinį vystymąsi per muziką, scenos meną, kūrybą.Paslaugas teiks profesionalūs muzikantai, pedagogai. Paslauga kokybiška, aukštos meninės ir kultūrinės vertės. Programoje atskleidžiama pučiamųjų instrumentų istorija, konstrukcija ir skambesys. Programa skatina svarbiausius bendravimo, pilietiškumo įgūdžius.Kūrybiškumo ugdymas yra puikus asmenybės ugdymas.


Viktorina Kauno pilyje (Nuotolinė paslauga)

Jeigu jums pabodo nuotolinės pamokos ir norite istorijos išmokti linksmesniu būdu, kviečiame dalyvauti Kauno pilies viktorinoje. Virtualioje 3D ekskursijoje sužinosite daug įdomių faktų apie Kauno pilies praeitį (XIV-XVII a.). Jame pristatomos 5-8 kl. bendrojo ugdymo istorijos programoje nagrinėjamos temos. 5-6 kl. Mokiniams pasakojimas pateikiamas ne per daug detaliai, aktualizuojant tik svarbiausius įvykius, bendrai nupiešiant laikotarpio kontekstą. 7-8 kl. mokiniams pasakojimas pateikiamas detaliau, pristatant daugiau įvykių ir minint konkrečias datas. 3D turo metu mokiniams užduodama keletas klausimų, į kuriuos jie turi atsakyti parašydami į Zoom pokalbių kambarį. Vėliau pakviesime sudalyvauti Kahoot viktorinoje, kurios pagalba mokiniai pasitikrins ir įtvirtins istorijos pamokose ir virtualiame 3D ture įgytas žinias. Dalyvavimas viktorinoje taip pat padesa lavinti loginio ir analitinio mąstymo įgūdžius. Uždaviniai: 1. Pravesti 3D turą Kauno pilies ekspozicijoje pristatant Kauno pilies istorijos įvykius XIV-XVII a. Lietuvos ir regiono istorijos kontekste 2. Patikrinti dalyvių įgytas žinias pasitelkiant Kahoot viktoriną. Siekiami rezultatai: 1. Mokiniai gebės įvardinti svarbiausius XIV-XVII a. Kauno pilies istorijos faktus. 2. Mokiniai geriau supras regiono XIV-XVII a. istorinį kontekstą. Metodai: 1. Pasakojimas. 2. Demonstravimas (3D virtualus turas po pilies ekspoziciją). 3. Viktorina. Priemonės: 1. Zoom programinė įranga 2. 3D turas (https://www.1001pikselis.lt/3dturai/kauno-pilis/fullscreen/) 3. Kahoot programinė įranga (viktorina). Dalyviams reikalingas kompiuteris, planšetė arba mobilus telefonas su interneto prieiga. Pažaiskime, ir mokytis taps įdomiau!


Supažindinti moksleivius su svajonės samprata ir sudaryti sėkmingų žingsnių svajonės link įgyvendinimo kelią. Ugdyti kūrybinę vaizduotę ir meninę saviraišką- pasitelkiant menininkų kurtus skulptūros ir tapybos darbų pavyzdžius susikurti savo svajonių angelą.
UŽDAVINIAI
1. Supažindinti moksleivius su svajonės samprata pasitelkiant literatūros kūrinių ištraukas (J. Biliūnas „Laimės žiburys“, S. Paltanavičius „Maži ežiuko sapnai“).
2. Sėkmingų žingsnių svajonės link įgyvendinimo kelio sudarymas (linksma savianalizės užduotėlė).
3. Supažindinti su menininkų kurtais tapybos, skulptūros darbais, esančiais muziejaus ekspozicijoje.
4. Inicijuoti diskusiją, kurios metu moksleiviai interpretuos, lygins pateiktus skirtingų istorinių laikotarpių, įvairių išraiškų angelų pavyzdžius.
5. Pasitelkus dailę, kaip kūrybinės raiškos priemonę, perteikti savo svajones, lūkesčius piešinio pavidalu ant pateikto medinio angelo ruošinio.
6. Atliekant refleksiją, apžvelgti moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu.


Nuotolinė edukacija "Laikrodėli, laikrodėli, kas pasaulyje brangiausias?"(laiko pažinimas)

Užsiėmimo metu su mokiniai turime atsakyti į iškeltą pagrindinį temos klausimą - kas pasaulyje brangiausias? Ir tik išklausę ir sudalyvavę užsiėmime suprasime, kad tai - LAIKAS. Diskutuosime - kas yra laikas ir kaip jį branginti? Kas vagia mūsų laiką? Po diskusijos pristatomi, kokie buvo laikrodžiai prieš 5 tūkst. metų, demonstruojami šių laikrodžių modeliai bei jų veikimas. Stebime pirmųjų laiko skaičiavimo prietaisų - saulės, vandens ugnies, smėlio laikrodžių veikimą. Užsiėmimo pabaigoje mokinsimės patys pasigaminti saulės, vandens, smėlio laikrodžius.


Šiuo metu įprastose mokymo programose naudojami metodai nėra pakankamai veiksmingi socialiniams ir emociniams gebėjimams ugdyti. VšĮ " Virsmo studija" pasiekė puikių rezultatų vykdydama ugdymo projektus, su kryptingai parinktomis asmenybės ukdymui skirtomis temomis, taikydama inovatyvius metodus. Programos tikslas – kūrybos procese skatinti vaikus išreikšti bei įvardinti savo mintis ir jausmus, vystyti kūrybiškumą, stiprinti savivoką ir savivertę, ugdyti bendravimo įgūdžius. Programa skirta moksleiviams, kurie nori pažinti save, suprasti savo emocijas, nori išmokti saugiai jas išreikšti, rūpi santykis su kitais. Užsiėmimų metu įvairiais kūrybiniais, neuroedukaciniais bei dailės terapijos metodais, grupiniu darbu, individualiais pokalbiais, įvairia vaizdo terapijos technika, koliažais, kūrybinių idėjų generavimu (smegenų šturmas, spontaniškas piešimas, spontaniškas rašymas, vizualizacija), laisvųjų asociacijų metodu, filosofiniu bei diskusijų metodu, dalyviai mokomi atpažinti ir suvokti savo emocijas ir jausmus (sąvimonė), išveikti savo emocijas, valdyti emocijas (savitvarda), vadovautis savo emocijomis ir jausmais, atpažinti savo ir kito asmenines ribas, pasitikėti savimi, kurti ir išlaikyti tarpusavio santykius, suprasti, kodėl vienu žmogumi galima pasitikėti, o kitu – ne, suprasti, kas yra tolerancija, pagarba ir orumas, gebėti priimti etiškus sprendimus.


Šakočio kepimo edukacinę programą veda sertifikuotų tautinio paveldo produktų gamintoja, tradicinė amatininkė Ona Raudeliūnienė. Amatininkė paruošia specialią šakočio kepimo įrangą. Pasakoja kaip paruošiama tešla. Ant įkaitusio volo dalyviai pila paruoštą tešlą. Iškepus šakočiui, kepėja nuima šakotį nuo kepimo formos ir pateikia į stalą ragavimui. Kepimo metu amatininkė pasakoja apie šakočio kepimą kaime, kaip šakotį kepdavo specialiai įrengtame lauko židinyje, pakūrentame beržinėmis malkomis, taip pat apie šakočio atsiradimo Lietuvoje istoriją bei legendas, kokiomis progomis jis būdavo kepamas Lietuvos kaime.


Veidai ir vardai: ar pažįsti mūsų valstybės kūrėjus

Edukacinė programa leis artimiau susipažinti  su Vasario 16-tosios kūrėjais ir tarpukario Lietuvos puoselėtojais. Gimę
įvairiuose Lietuvos kampeliuose, išsilavinimą įgiję Vakarų šalių arba imperinės Rusijos universitetuose, savo profesinę ir
politinę brandą didžioji dalis Pirmosios Lietuvos Respublikos iškilių asmenybių pasiekė  Laikinojoje sostinėje - Kaune. Vasario 16-osios akto signatarai, žymūs politikai, verslo, kultūros, švietimo, sporto atstovai savo darbais  paliko labai ryškius ženklus ateities kartoms. Per du nepriklausomos Lietuvos dešimtmečius, atsidavusių kūrėjų pagalba šalis įgavo ne tik savitą, politinį, kultūrinį pavidalą. Bet ir savo išskirtiniais žemės ūkio, sporto, aviacijos ir kitų sričių laimėjimas stebino Europą ir visą pasaulį.  Šios edukacinės programos metu jos dalyviai susipažins su šiais žmonėmis bei jų darbais Lietuvai. Dirbdami komandomis ir naudodamiesi turimais išmaniaisiais įrenginiais, edukacijos dalyviai identifikuos pateiktas asmenybes, kartu su edukatoriumi diskutuos ir dalinsis įžvalgomis apie šiuos žmones ir jų atliktus darbus. Antrojoje edukacijos dalyje komandos konstruos pasakojimą apie vieną iš daugelio edukacijoje pateiktų tarpukario Lietuvos asmenybių. Vėliau savo sukurtą "gyvenimo aprašymą" komandos originaliu būdų (atlikdami veiksmą ar perteikdami nuotaiką/emociją) pristatys savo pranešimą kitiems edukacijos dalyviams ir edukatoriui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Orientacinis žaidimas „Didelio prospekto mažos detalės“

Gedimino prospektas – reprezentacinė miesto gatvė XIX, XX ir XXI amžiaus Vilniuje. Čia vis kitokį įspaudą palikti norėjo kiekviena miestą kontroliavusi valdžia – caro, vokiečių, lenkų, komunistų, lietuvių... Ar pavyks pastebėti iškalbingas istorijos detales pastatų sienose, gatvių grindinyje, kiemuose ir skersgatviuose? Žaidimo metu, naudodamiesi suteiktomis priemonėmis (be išmaniųjų telefonų), moksleiviai ieškos punktų ir atlikinės įvairias užduotis, kurių metu pažins dalelę sostinės istorijos, architektūros, užčiuops skirtingų tautų paveldą.


Ukmergės rajono savivaldybės Vlado Šlaito viešoji biblioteka

„Erdvinių knygelių kūrimo“ edukacijoje vaikai susipažins su pasaulio erdvinių knygelių pavyzdžiais, jų autoriais tyrinėdami surinktą erdvinių knygelių kolekciją, stebėdami skaidrėse pateiktą medžiagą. Praktinėje dalyje dalyviai bus mokomis susikurti erdvinės knygelės pagrindą bei eskizuoti būsimos knygelės scenarijų bei vaizdą. Pagal sugalvotą idėją padedami mokytojos, vaikai perkels savo idėją į knygos puslapius, sukurdami erdvinę išraišką. Mokiniai, kurie pajėgūs kurti tekstus, bandys įterpti į knygelę tekstines dalis arba tik pavadinimą naudodami raidžių antspaudus bei žurnalų raidžių iškarpas. Edukacijos pabaigoje bus kuriamas erdvinės knygelės apipavidalinimas panaudojant trafaretus, purškiamus dažus arba pačių sugalvotu meninės išraiškos būdu.


Spektaklis-edukacija „PRINCESIŲ SALA“ (išvažiuojamoji)

1-5 klasių  moksleiviams skirta paslauga, kurios metu pristatomas Solo teatro muzikinis spektaklis vaikams „PRINCESIŲ SALA“, sukurtas pagal režisierės Birutės Mar to paties pavadinimo knygą (Birutė Mar - žinoma knygų vaikams autorė, jos knyga „Gėlininkė“ nominuota „Metų knygos vaikams“ kategorijoje 2015m. bei tapusi pirmojo Nacionalinio vaikų literatūros konkurso laureate. Plačiau apie autorę – www.birutemar.lt). Spektaklio siužetas pasakoja apie stebuklingą salą jūrų vidury, į kurią suvažiuoja skirtingų kraštų princesės – mokytis „princesiškų paslapčių“ čia įkurtoje Princesių mokykloje. Kokių reikia išmokti savybių, kad taptum tikra princese? Saloje bičiulės viena iš kitos mokosi, kaip pasitikėti savimi, būti kūrybiškomis, išradingomis, o taip pat kitų svarbių žmogiškų savybių - švelnumo, lengvumo, darbštumo... Spektaklyje panaudoti archetipinių siužetų apie princeses motyvai, skirtingų šalių kultūrų patirtys (herojės – skirtingų kraštų atstovės). Per vaikų mėgstamų personažų – įvairiataučių princesių – istorijas, įpročius, charakterių skirtingumus spektaklyje vaikai supažindinami su skirtingų tautų papročiais, legendomis. Spektaklis sukurtas profesionalių menininkų komandos (rež. ir dramaturgė B.Mar, choreografė S.Mikalauskaitė, dailininkė I.Pačėsaitė, dainų autorė G.Bauerytė; vaidmenis atlieka profesionalios, apdovanojimais įvertintos aktorės B.Mar, T.Kvietinskaitė, A.Pikturnaitė, G.Malinauskaitė).  Po spektaklio vyks edukacija-susitikimas su vaikais, kurio metu režisierė bei spektaklyje dalyvaujančios aktorės papasakos, kaip kūrė spektaklį ir savo personažus, pristatys skirtingų šalių papročius; vaikams bus suteikiama galimybė patiems paimprovizuoti scenas iš spektaklio-pasiversti spektaklio herojais; taip pat bus aptariamos svarbiausios spektaklyje akcentuojamos vertybės. Edukacijos metu ugdomas vaikų kūrybiškumas, gebėjimas kūrybą suvokti kaip betarpišką, žaismingą bendravimo formą.


Teikiamos paslaugos tikslas yra aktualiais ir jaunimui patraukliais būdais perteikti istorinę informaciją apie gentinį laikotarpį Lietuvoje per kuršių genties prizmę, taip skatinant domėtis krašto istorija ir istoriniu paveldu. Paslaugos uždaviniai apima jaunimo kultūrinio sąmoningumo ugdymą, pilietiškumo ugdymą, prigimtinės kultūros puoselėjimą, skatinimą domėtis istorijos mokslu, krašto istorija, kraštotyra. Paslauga teikiama Kuršių genties istorijos muziejuje, kuris atkartoja gentinio laikotarpio kuršių trobesio elementus. Mokiniai paskaitos klausosi sėdėdami ant istoriškų gultų nuklotų avikailiais, atvirame ugniakure dega ugnis, istoriškai apipavidalintas interjeras, naudojamas audio fonas, sustiprina įspūdį ir paruošia klausytojus imliau priimti perteikiamą informaciją. Edukaciją veda archeologinius kostiumus dėvintys lektoriai turintys ilgametę patirtį šioje srityje – istorijos magistras Benas Šimkus ir daugiau nei 20- metų istorinės rekonstrukcijos patirtį turinti, šioje srityje plačiai žinoma istorinių kostiumų rekonstruktorė bei muziejaus įkūrėja Irma Šaltytė-Šimkienė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Spektaklis jaunimui „Doriano Grėjaus portretas“

"Doriano Grėjaus portretas" - objektų spektaklis be žodžių, kuriame naudojamos miniatiūrinės, statiškos skulptūros bei veidrodžiai. Spektaklis, pastatytas pagal airių rašytojo Oscaras Wilde‘o to paties pavadinimo romaną, gvildena žmogaus dvilypumo ir jo savidestrukcijos temas.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Užsiėmimo metu nagrinėjant tautinį bei kitų šalių kultūrinį paveldą, pristatomos vaško panaudojimo galimybės liejant žvakes ir supažindinant su batikos technikos pradmenimis.  Kalbama apie dirbtinės šviesos atsiradimą ir jos reikšmę žmogaus gyvenimui. Lankytojai apžiūri, tyrinėja senąsias apšvietimo priemones - riebalinius šviestuvus, liktarnas, žibintus, lempas ir t.t.  Su lankytojais aptariama apšviestos erdvės reikšmė - tai galimybė nebūti priklausomam nuo gamtos. Palyginami senoviniai ir dabartiniai apšvietimo įrenginiai bei jų įtaka žmogaus psichinei ir fizinei sveikatai, ekologijai. Aptariama žvakės svarba ir šiandien. Praktinėje dalyje dalyviai supažindinami su žvakių liejimo technika, tam reikalingomis priemonėmis bei patys lieja žvakes. Aptariami kiti būdai vaško žvakėms gaminti. Užsiėmimo metu menamos teminės mįslės. Aptariamos platesnės  vaško panaudojimo galimybės anksčiau ir dabar - dailėje, skulptūroje, pramonėje, kalendoriniuose papročiuose. Akcentuojama štampuota vašku tekstilė.  Pati vaško panaudojimo idėja - dėti, naudoti jį ten, kur nenorima nudažyti. Šį vaško panaudojimo principą dekoruojant audinius, daugiau kaip prieš 2000 metų, naudojo persai ir egiptiečiai.  Piešiama ant medvilninio audinio specialiu įrankiu.  Lankytojai supažindinami su batikos istorija, jos vaidmeniu žmogaus buityje, apeigose.  Edukacijos lankytojai kuria savo originalios kompozicijos eskizą. 1-4 klasių moksleiviams siūloma drąsiai ir laisvai eksperimentuoti, nebijant suklysti. 5-8 klasių mokiniams rekomenduojama kurti renkantis asmeniškai ar socialiai prasmingą, gal būt, tautodailės motyvais grįstą kompoziciją. Vėliau motyvas perkeliamas ant audinio , išpiešiamas teptuku karštu vaško-parafino lydiniu. Likę laisvi plotai dengiami akvarele. Pabaigoje vaškas pašalinamas lygintuvu per popierių.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 1-4 kl. išvažiuojamoji Kauno m. ir Kauno raj.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu. Paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Minimalus išvykstamajame užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 18.


Kaip manote, iš kur atsirado žodžiai „cepelinai, „cukrus“, „grikis“, „Kalėdos“, „klumpė“, „koldūnas“, „neužmirštuolė“, „pinigas“, „plunksna“, „ragana“, „raketa“, „savaitė“, „staigmena“, „tulpė“, „vaikas“, „zylė“, „žmogėdra“ ir kt. Ar esate girdėję apie vardų Gražina, Jonas, Vytautas ar vietovardžių Balbieriškis, Klaipėda, Panevėžys, Vilnius kilmę? Kai kurių žodžių kilmė be galo įdomi, net verta detektyvinio tyrimo. Juk žinodami žodžio kilmę ir amžių, galime daug sužinoti apie mūsų protėvių praeitį. Patyrinėkime kartu!


Keramikos edukacija „Senieji amatai. Moliniai žaislai“ (Išvažiuojamoji)

Mūsų laikais yra kur kas daugiau žaislų nei kada nors anksčiau. Vaikai turi didžiulį masiškai gaminamų žaislų pasirinkimą. Senovėje žaislas buvo gana prabangi prekė, todėl tekdavo džiaugtis tuo, ką pavykdavo pagaminti savomis rankomis. Vieni iš seniausių lietuvių žaislų, buvo keramikiniai. Tai žirgeliai, raiteliai, antytės, avinukai, gaidžiukai, pempės, ožiai, rečiau lėlės. Vaikystė yra labai dinamiškas laikotarpis, vaiko poreikiai greitai keičiasi, todėl paprasti, savomis rankomis sukurti žaislai – tokie, kokiais žavėjosi ir žaidė vaikai senovėje, turi išliekamąją vertę. Remiantis senovės kultūros patirtimi, stengsimės tradicijas tęsti. Molis - reikšminga priemonė, kūrybiniams, meniniams gebėjimams, estetikai ugdyti. Keramika - meninė, ugdanti erdvinį mąstymą, lavinanti smulkiąją motoriką, inovatyvi veikla, įtraukianti mokinius, skatinanti jų kūrybiškumą, saviraišką.
Pirmoje edukacijos dalyje, medijų priemonių pagalba, parodysime video filmuką, kuriame supažindinsime su molio įvairove, iš kur jis atsiranda, jo savybes. Parodysime pavyzdžius žaislų, su kokiais žaidė mūsų protėviai. Antroje praktinėje dalyje vaikai nusilipdys savo išskirtinį žaisliuką arba sukurs kolektyvinius žaidimus, skirtus mokytis skaičių, abėcėlės, metų laikų, laikrodžių, vaikiškų stalo žaidimų, dėlionių, konstruktorių, loto ir kt. Darbelius išgrąžins spalvotu angobu. Šiai keramikos edukacijai tereikia vieno susitikimo. Po užsiėmimo, darbai bus išdžiovinami, išdegami ir grąžinami gamintojams.


Gedimino pilies paslaptys (nuotolinė paslauga)

Gedimino bokštas saugo daugybę paslapčių! Šio edukacinio užsiėmimo, metu keliaudami laiku, bandysime visi kartu jas atskleisti. Prieš 10.000 metų nuslinkęs paskutinis ledynmetis suformavo Vilniaus kalvas ir vandenis. Gamtos apsaugotoje vietoje pirmiausia atsirado gyvenvietė, vėliau – medinė pilis, mūrinė pilis. Jos fragmentai išliko iki mūsų dienų. Pilių sienos, atlaikiusios kryžiuočių antpuolius, miestą siaubusius gaisrus ir niokojusius karus, pasakoja istoriją: Gedimino bokštas buvęs parako sandėliu, optinio telegrafo punktu, kavine… Šiandien jis yra vienas lankomiausių turistinių objektų Lietuvoje. Po šios edukacijos paslapčių nebeliks, susipažinsime su Vilniaus Aukštutinės pilies istorine raida, kitusia jos paskirtimi ir svarba sostinės bei šalies istorijai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukuokimės muziejuje išmaniai! Derindami tradicijas ir modernumą siūlome edukacinę programą „Išmanyk Maironį“. Kaip viskas vyksta? Moksleiviai, lankydami memorialinį Jono Mačiulio-Maironio butą, išklauso trumpo ir įdomaus edukatoriaus pasakojimo apie svarbiausias poeto gyvenimo detales, savarankiškai apžiūri Maironio biografijos ir kūrybos ekspoziciją. Pasisėmę žinių ar atgaivinę jau turimas, keliauja į edukacinę klasę pasitikrinti, kaip išmano Maironį. Moksleiviai kviečiami dalyvauti viktorinoje, kupinoje skirtingo tipo (vaizdiniai, taip / ne, su pasirinkimo variantais...) ir sudėtingumo klausimų. Edukacija vyksta naudojant išmaniąsias technologijas ir „Kahoot“ programėlę: pasiskirstę komandomis, moksleiviai bando kuo greičiau ir sėkmingiau įveikti pateikiamus klausimus bei užduotis. Išmokti kažko naujo ar įtvirtinti sukauptas žinias dar niekada nebuvo taip smagu ir išmanu!


Literatūrinis-edukacinis užsiėmimas „Aš – herojus!“

Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo metu, pasitelkdama informacines technologijas, vaizdines priemones kalbėsiu apie savo kūrybos knygas, kuriose nagrinėjamos vaikams, paaugliams aktualios temos: vienišumas, santykiai su tėvais ir bendramoksliais, patyčios, savasties, vidinės stiprybės, tikros draugystės paieškos. Taip pat apie kitus vertingus literatūros kūrinius. Bus diskutuojama, kokios savybės ir vertybės veikėjams padeda rasti tinkamus sprendimus, įveikti sunkumus, pasiekti tikslų. Bandysime išsirašyti savo pačių geriausias savybes, vertybes.
Edukacijos metu karpydami, lankstydami, lipdydami, rašydami mokysimės kūrybinės improvizacijos. Konkrečios pokalbio ir edukacijų temos bus pritaikytos amžiaus grupėms. Pagrindinė kūrinio ir literatūrinio-edukacinio užsiėmimo mintis – kiekvieno žmogaus širdyje slypi ypatinga galia, kiekvienas galime ne tik kurti istorijas, bet ir patys būti savo istorijos herojumi.
Užsiėmimus ves rašytoja, menininkė, edukatorė Ignė Zarambaitė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


„Tirliuko sodas“. Kuriame knygos dioramas su rašytoja Alvile Rimaite

Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo metu bus kalbama apie knygą „Tirliuko sodas“. Ką darytum, jei sužinotum, jog tavo pasaulis skaičiuoja paskutines dienas? Kad visa, kas tau brangu, pasmerkta pražūčiai? Vandens lašelis Tirliukas ryžtasi išgelbėti savąjį pasaulį – taip karštai branginamą sodą: gimtąją kūdrą, upeliuką, kailiniuotą, sparnuotą, dūzgiančią, žiedais bei žolynais šnarančią ir šakomis siūbuojančią gyvybę. Tačiau kaip nuveikti jūros didumo darbą, jei esi tik mažas lašelis?
Po perskaitytos knygos ištraukos vaikai su rašytoja diskutuos apie mažo galimybes dideliame pasaulyje, apie pilietiškumą ir ryžtą kovoti už tai, kas brangu ir svarbu. Taip pat bus kalbama apie gamtą, būtinybę ją saugoti, darnų bendrabūvį su gamta. Antroji užsiėmimo dalis – kūrybinės dioramos dirbtuvės. Kuriama grupėmis, 1 dioramą kuria 5–8 vaikai. Naudodami gamtos gėrybes ir antrines žaliavas atkursime knygos „Tirliuko sodas“ scenas dėžutėse. Sodas, miškas, pieva ar pelkė – kiekviena grupė pasirinks, kurią mūsų gamtos pasaulio dalį vaizduoti. Bus piešiama, kerpama, klijuojama, lankstoma, lipdoma. Užsiėmimo tikslas – skatinti moksleivių domėjimąsi literatūra, ugdyti kūrybiškumą, pilietiškumą, kultūrinį sąmoningumą, dėmesį bendrabūviui ir tvarumui.
Sukurtas dioramas vaikai galės naudoti tęstinei veiklai – lietuvių kalbos ar pasaulio pažinimo pamokoms, klasei papuošti, žaidybinei veiklai.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 5-8 kl. išvažiuojamoji Lietuvoje, išskyrus Kauno m. ir Kauno raj.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus bei apsilankysime autentiškame Kipro Petrausko bute. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.
Minimalus užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 25, užsakant ne mažiau nei 2 užsiėmimus, vedamus vienas po kito.


Programa skirta supažindinti 5 -10 klasių moksleivius su senąja lietuviška pirtimi, sveikatos tausojimo ir higienos laikymosi papročiais Lietuvoje ir kaimyninėse šalyse. Mokiniai sužino ne tik kada, kuo apsirengę bei apsiavę eidavo į pirtį, ką nešdavosi su savimi, ką sakydavo įėję pirtin, kokia procedūra pradėdavo, kokia užbaigdavo pirtį ar kokius medžius prie pirties sodindavo.Taip pat  mokosi rišti vantas, atpažinti populiariausius augalus tiek vantoje, tiek arbatoje. Svarbiausia, kad šios edukacijos metu jaunuoliams perduodama protėvių supratimas apie pirties sakralumą, jos apeigų ir tradicijų prasmę, žinios užfiksuotos ne tik metraščiuose, bet ir tautosakoje: sakmėse, patarlėse, priežodžiuose bei mįslėse. Vis dėlto daugiausia dėmesio skiriama atokvėpio meno, tikro dvasios ir kūno komforto pagal senąsias  tradicijas, mokslams. Visa tai perteikiama jaunuoliams patrauklia aktyvaus mokymosi forma: organizuojamas ryto ratas, viktorina, dėlionės, inscenizacijos bei praktiniai užsiėmimai pirtyje. Ši edukacinė programa suteikia ne tik etninės kultūros žinių, tiek teorinių, tiek praktinių, bet ir tenkina socialinius emocinius poreikius. Mokiniai, išbandę tikrąją lietuvišką pirtį, lieka sužavėti. Pirtyje iš tiesų išgaruoja kasdieniškos mintys, visapusiškai atsipalaiduojama, išlaisvėjama nuo įvairiausių asmenybės dvasios ir kūno suvaržymų. Mokiniai, išbandę tikrąją lietuvišką pirtį, jau nesistebi, kodėl sakoma ,,Beveik kaip giminės – kartu pirty buvom“. Tad pasirinkite šią programą ne tik dėl to, kad lietuviškos pirties lankymo tradicija ateityje netaptų istorija.


Ekskursija Alytaus archeologijos muziejuje

Archeologinę ekspoziciją sudaro trys dalys. Pirmoji pristato akmens amžiaus radinius Lietuvoje ir titnago reikšmę Pietų Lietuvoje, čia rastus dirbinius iš šios gamtinės medžiagos. Antroji skirta geležies amžiui, jos akcentas – jotvingių genčių gyvenimas. Trečioji – duoklė miestui, nes ir pati ekspozicija įkurta Pirmajame Alytuje. Archeologų radiniai pasakoja Alytaus istoriją nuo jos ištakų iki XVI amžiaus, kai Dzūkijos sostinei suteiktos miesto teisės. Ekspozicijoje galima apžiūrėti archeologų radinius iš piliakalnio papėdės kapinyno ir Pirmojo Alytaus aikštės. Lankytojai gali patys išbandyti akmenines girnas grūdams malti, akmens šlifavimo, medžio drožimo darbus senaisiais padargais. Su istorija galima susipažinti ne tik apžiūrint eksponatus, bet ir specialaus kompiuterio ekrane.


Ar žinojote, kad lėlių teatras daro didelę įtaką asmenybės tobulėjimui, padeda spręsti mokomuosius – auklėjamuosius uždavinius, ugdo vaizduotę, jausmus, kūrybiškumą, suteikia teigiamų emocijų? Norite ugdymo/-si procesą padaryti įdomesniu ir įvairesniu, išbandyti kitokius mokymo/-si būdus išeinant iš klasės, suolo, vadovėlio rėmų? Visa tai patirsite dalyvaudami edukacijoje “Lėlių teatro dirbtuvės”, kurios metu mokiniai turės galimybę atskleisti savo kūrybiškumą, susipažins su lėlių teatro istorija, sužinos, kuo ypatingas lėlininko darbas ir kokių gali būti teatrinių lėlių, pasigamins pasirinkto tipo lėlę, išmoks ir praktiškai išbandys pagrindinius jos valdymo principus bei sužinos kitas lėlių teatro subtilybes. Pasigamintas lėles mokiniai galės pasilikti sau atminimui.


Lėlių teatro "Bebenčiukas" sukūrimas gali efektyviai paveikti vaikų ugdymo procesą. Ypatingą reikšmę teatro kūryba įgyja dar pradinėje mokykloje. Tai ne tik padeda ugdyti, bet ir moko per žaidimą, nes vaikams žaidimas šiame amžiuje yra pagrindinė veikla, nuolat perauganti į darbą (mokymąsi). Teatro žaidimus mėgsta vaikai. Jaunesni mokiniai mielai įsilieja į žaidimą: atsakinėja į lėlių klausimus, pildo jų prašymus, transformuojasi į vieną ar kitą įvaizdį. Vaikai juokiasi, kai juokiasi veikėjai, jiems liūdna, jie visada pasiruošę jiems padėti. Dalyvaudami teatrališkuose žaidimuose vaikai susipažįsta su juos supančiu pasauliu per vaizdus, ??spalvas, garsus. Vaikas mėgsta žaisti, ypač su bendraamžiais. Repertuaras parenkamas atsižvelgiant į mokinių amžiaus ypatumus. Susipažinimas su "aktoriaus kūrėjo" padėtimi kaupia jų emocinę, intelektualinę, moralinę, socialinę, darbo patirtį ir ją ugdo. Kiekvienas vaikas gali išbandyti save kaip aktorius, režisierius, o tai leidžia ugdyti vaiko kūrybiškumą. Geranoriško ir kantraus požiūrio vienas į kitą atmosferoje formuojasi vaikų jautrumas tikriems kryptingiems veiksmams. Balso ir kalbos pratimai taip pat lavina vaizduotę: kalbėkite lėtai, garsiai, tyliai, greitai, bosu. Pirmieji bandymai vaidinti pasakų herojus praplečia vaikų autentiškumą. Tai sudaro pagrindą domėtis mokymosi užduotimis, kurių metu pagrindinis akcentas yra žaidimai su žodžiu, su tekstu, potekste, su įvairiais žodiniais veiksmais (priekaištauti, įsakyti, atpažinti, nustebinti, paklausti, paaiškinti, skambinti). Žodis atskleidžiamas kaip pagrindinė sceninės užduoties atlikimo priemonė, kaip pagrindinis personažo kūrimo komponentas. Žaisdami skirtingus vieno veiksmo derinius su skirtingais tekstais vaikai mokosi išgirsti psichologinį kalbos išraiškingumą. Pagal išsivystymo lygį programa yra specializuota, nes formuoja ir ugdo vaikų žinias, įgūdžius ir gebėjimus lėlių teatro srityje. Pagal užsibrėžtą tikslą programa yra edukacinė.


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Prisipažinkite, ar daug pažįstate vabzdžių? Kiek jų pavadinimų išvardintumėte? Ar tarp jų yra, kurie yra geri skrajūnai, gyvena po žeme, yra maisto šaltinis kitiems gyvūnams, apdulkina žiedinius augalus, žmogų pagydo arba susargdina, žmogų aprengia arba priverčia badauti, yra gamtos sanitarai? Susimąstėte. Jei trūksta žinių, net nedvejodami dalyvaukite edukaciniame užsiėmime „Mano draugas – šešiakojis“ ir, susipažinę su vabzdžių kolekcijomis, apžiūrėję vabzdžių kokonus, lėliukes, lizdus, sužinosite daug paslapčių apie vabzdžius. Edukacinio užsiėmimo praktinė veikla supažindins su vabzdžių sandara (dalyviams teks iš popierinių detalių surinkti vabalą, kurį pasidovanos sau), o komandinis darbas „Kaladėles sudėliok ir apie vabzdį sužinok“ supažindins su skirtingų vabzdžių vystymosi stadijomis. Baigiantis edukacijai pabirs minčių lietus – ar reikia domėtis ir stebėti  šešiakojus Žemės gyventojus.


Reklamą galime vertinti kaip kino ar dailės kūrinį, diskutuoti apie jos meninę vertę, nes ji visuomet žengia koja kojon su visuomenės aktualijomis, laikmečiu, menu. Nors reklama veikia visų amžiaus grupių žmones, tačiau jautriausia tikslinė vartotojų grupė yra paaugliai ir vaikai. Dėl to edukacijoje ,,Kaip veikia reklama?“ išsiaiškinsime visus reklamos profesionalų triukus, kuriuos jie taiko pirkėjams vilioti skirtingomis meninėmis priemonėmis. Ir dar daugiau – pamatysite įvairių meninių formų žymiausias visų laikų reklamas, kurios darė įtaką to meto reklamos industrijai, kėlė visuomenės diskusijas, dalyvausite diskusijoje apie socialinę reklamą ir joje taikomas priemones ir spalvas reklamos poveikiui sustiprinti bei užtvirtinsite žinias dalyvaudami viktorinoje. Edukacija ,,Kaip veikia reklama“ yra skirta dviem mokinių kategorijoms: 5–8 ir 9–12 klasių mokiniams. Pastaba:  Mažiausias pamokų skaičius Kauno mieste - 2 pamokos vienoje mokykloje. Mažiausias pamokų skaičius kituose miestuose - 4 pamokos vienoje mokykloje. Kiekviena edukacija derinama individualiai, tad norėdami rezervuoti laiką, būtina susisiekti telefonu.


Kas aš esu? Koks aš esu? Kaip mane mato aplinkiniai? Pažindamas save, priimdamas save jaunuolis atvers naujas galimybes sau. Edukacinio užsiėmimo metu bus taikomi įvairūs neformalaus ugdymo metodai. Taikant žaidybinius, vaidybinius,  dailės elementus jaunuoliai gilinsis į save, reflektuodami labiau pažins save, stebės kylančius iššūkius, priims save. Edukacinio užsiėmimo metu jaunuoliai dirbs ir grupėse, ir individualiai.


Kaip gimsta nauji lietuviški žodžiai? (nuotolinis užsiėmimas)

Kovidas, kovidnešys, kovidukas, koronavirusas, iškištanosis – tai tik dalis naujažodžių, atsiradusių Lietuvoje ir pasaulyje prasidėjus koronaviruso pandemijai. Naujų žodžių atsiranda nuolat, prireikus įvardyti ką nors nauja. Ar esate girdėję tokių naujažodžių kaip feisbukiškės „socialinio tinklo „Feisbukas“ pavadinimas“, kėdžmogis „kas dirba sėdimą darbą“, maigyklė „kompiuterio klaviatūra“, savipliauškis „asmenukė“, spoksadėžė „televizorius“, trešnėdra „trešnių ėdrūnas“ ir kt.? Kviečiu būti kūrybingais ir kurti naujus žodžius kartu!


Kražių Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus kultūros centras

Edukacinė programa dalyvius nukelia į tą laikotarpį, kuomet knygnešys buvo viena svarbiausių asmenybių Lietuvoje. Čia jie supažindinami su knygnešiais ir jų keliais, kalbama apie „vargo“ mokyklą, rašoma plunksna, išmokstama Knygnešių daina. Edukacijos dalyviai taip pat išbando knygnešio dalią – avi klumpėmis, neša knygų ryšulius, „įkliuvę“ už knygų gabenimą atlieka bausmę. Įgytas žinias mokiniai užfiksuoja spręsdami kryžiažodį arba labirintą.


ANIMACIJOS PRAŽIAMOKSLIS (Nuotolinė paslauga)

Ar piešti judantys paveikslėliai atsirado seniai? Ir iš viso ar piešti judantys paveikslėliai iš tiesu juda? Susitikimo metu susipažinsime su animacinių filmukų pirmaisiais protoipais. Pažiūrėsime patį seniausią animacinį filmą. Aptarsime, kokios yra animacijos technologijos. Pažiūrėsime, kaip gailma susikonstruoti šviečiantį stalelį- pagrindinį animatoriaus įrankį. Pažiūrėsime įvairiausių pavyzdžių, kaip galima sukurti animacinį filuka iš Lego žmogeliukų, veltinio ar net sniego. Ir galiausiai sužinoję pačius pagrindinius animacijos kūrimo principus, pačių paparasčiausių priemonių pagalba, pabandysime nupiešti kelis pirmuosius savo animacinius filmukus Verčiamos knygos technkia (Flip book). Reikalingos priemonės: popierius, seni prirašyti sąsiuviniai, mėgstamos piešimo priemonės- pieštukai, kreidelės, flomasteriai ir pan.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Programos metu pristatomas vienas seniausių amatų – puodžiaus amatas. Programos dalyviai išgirs pasakojimą apie molio kilmę, susipažins su keramikos istorija, jos rūšimis, amatininkai demonstruos lipdymo, žiedimo, dekoravimo procesus.
Dalyviai mokysis molio formavimo: kočiojimo, pjaustymo, atskirų detalių sulipdymo, figūrų formavimo, dekoravimo, susipažins su molio išdegimo būdais. Kiekvienas galės nusilipdyti savo puodelį. Pageidaujant dalyviams išdegti darbai pristatomi.


Edukacija „Žaislai iš popieriaus – Origami“

Tikriausiai nė vieno vaikystė neapsiėjo be popierinių lėktuvėlių ir laivelių leidimo. Tačiau vargu, ar daugeliui šis pomėgis išsivystė į sudėtingų ir detalių figūrų iš popieriaus lankstymą. Kviečiame į edukaciją „Žaislai iš popieriaus - Origami", kurioje susipažinsite su japonišku menu, kai lankstoma žingsnis po žingsnio pagal tam tikras schemas, kai nematai visumos ir neįsivaizduoji, kas iš to išeis. Tiesiog stengiesi kuo tiksliau atlikti kiekvieną judesį, kol prieš akis netikėtai išvysti trokštamą figūrą.
Pirmoje edukacijos „Žaislai iš popieriaus - Origami" dalyje, dalyviai video filmo pagalba susipažins su origamio meistrų darbais, sužinos origamio atsiradimo istoriją, išmoks skaityti origamio shemas. Antroje dalyje, mokiniai bei mokytojai patys išbandys save tradicinio origamio lankstymo procese, atliks daug funkcijų: žaidimo, dekoravimo bei kūrybiškumo, mokysis kantrybės ir nuoseklumo. Originali išlankstyta figūrėlė galės tapti puikiu eglutės, stalo papuošalu, dovanėle tėveliams ir panašiai. Iš popieriaus išlankstytas figūrėles galima efektyviai panaudoti teatro arba klasės žaidimų veikloje.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Ši edukacija tai kontrastas dabartiniams daugumos vaikų užsiėmimų. Mokiniai atvyksta į trijų žemaitišku stiliumi pastatytų sodybų kaimą, esantį miške, pasižyminčiame ypatingu kraštovaizdžiu. Sodybos teritorijoje ir šalia esančiame pažintiniame take bei miške dalyviai gali praleisti kad ir visą dieną. Edukacijos metu mokiniai trumpai apsidairo 19 a. stiliumi atstatytoje žemaitiškoje troboje ir likusį laiką leidžia lauke. Edukatorius kviečia įsivaizduoti kaip prieš 70 ir daugiau metų dienas leisdavo bendraamžiai, kuo užsiimdavo, ką valgydavo, kokia buvo jų buitis. Pristatomi ir išbandomi komandiniai piemenų žaidimai, muzikos instrumentai, mokiniai patys kuria laužą ir gaminasi jame maistą. Vaikams tenka ir galvą pasukti ir rankas pamiklinti, nes ne viskas gaunasi iš karto, kad ir koks paprastas iš pirmojo žvilgsnio gali atrodyti vaikų gyvenimas senovėje. Praktiškai bus išbandomos įvairios priemonės kurias šiais laikais ne kiekvienam yra tekę pačiupinėti. Po edukacijos aptariami įspūdžiai ir patyrimai. Paprastai vaikai įvardina puikią savijautą gamtoje, džiaugiasi savo rankomis pasigaminę maisto, užkūrė laužą, labiau pažinę save ir savo klasiokus žaidimuose ir darbuose. Išgyvenimai kontrastuojantys su kasdieniniu gyvenimu suteikia pasitikėjimo savimi bei padeda įvertinti savo dabartinio gyvenimo aspektus.


,,Karštų streso valdymo dirbtuvių“ programa skirta supažindinti jaunus žmones su senoviniais streso įveikos būdais. Ją sudaro sudaro 10 užėjimų, kuriuose merginos ir vaikinai dalyvauja atskirai. Pirmos programos dalies veiksmas vyksta šiuolaikinėje svetainėje. Čia merginos mokosi išvanoti stresą, susipažindamos su jo rūšimis, mechanizmu, šaltiniais bei įveikos būdais. Praktinių užsiėmimų metu mokomasi stresą išdainuoti sutartinėmis, išgarinti liaudies šokiu, užkalbėti patarlėmis ir sakmėmis bei užkutenti senoviniais judriaisiais žaidimais. Vaikinai tuo metu pirtyje susipažįsta su vantų rišimo technikomis, tirpdo stresą garinėje, vanodamiesi. Vėliau pirtis paliekama merginoms, vaikinai darbus tęsia šiuolaikinėje seklyčioje. Antroje programos dalyje merginos renkasi pirtyje ir išbando populiariausius streso įveikos būdus: aromaterapiją, vantų masažą, vaistažolių arbatas. Visų dirbtuvių metu ypatingas dėmesys skiriamas socialiniams ir emociniams mokinių įgūdžiams. Tai lemia, kad visi dirbtuvių dalyviai į namus grįžta pailsėję, atsipalaidavę, kupini naujų žinių, nepamirštamų įspūdžių bei susidraugavę. Programa baigiama bendru ratu, kuriame jaunuoliai dalinasi patyrimais, reflektuoja patirtį, padėkoja vieni kitiems už įgytas žinias, apibendrina ir įtvirtina jas, žaisdami ,,Kahoot“.


„Kinas – ne tik pramoga, bet ir pamoka! Edukaciniai kino seansai 9-12 kl. mokiniams“ – tai specialiai Kultūros paso paslaugoms paruošta unikali ir kokybišką kino edukacinė programa vykdoma Utenos kino teatre KINO NAMAI. Teikiamos paslaugos tikslas – ugdyti mokinių kultūros pažinimo įpročius ir sudaryti sąlygas jų kultūros patirčių plėtrai, ugdyti mokinių kritinį mąstymą ir kūrybingumą, supažindinti su kino menu bei stiprinti jų kultūrinį identitetą ir sąmoningumą. Paslaugos pagrindinis uždavinys – teikti mokiniams kokybiškas kultūros ir meno paslaugas, lydimas kultūrinių edukacinių veiklų, kiną taikant kaip pagrindinę priemonę. Šioje, edukacinėje filmų programoje, yra kruopščiai atrinkta 2 animaciniai filmai ir po 3 programos MOKAUSI IŠ KINO vaidybinius ir dokumentinius filmus, labiausiai atitinkančius 9-12 kl. mokinių amžiaus grupės poreikius. Prieš kiekvieną kino seansą organizuojamas konkrečiam filmui specialiai parengtas pristatymas, supažindinantis mokinius su filmo kontekstu bei glaustai pristatomas pats kino menas. Dalyviams užduodamas kertinis pagal filmo tematiką parinktas klausimas ir pabrėžiama, į ką mokiniai žiūrėdami filmą turėtų atkreipti dėmesį. Po filmo peržiūros moderatorius drauge su mokiniais reflektuoja matyto filmo sukeltas emocijas, vyksta diskusija, užduotys, pritaikytos konkrečiam filmui ir konkrečiai dalyvių grupei. Peržiūroms siūlomi filmai ne tik provokuos diskusijas, tačiau ir praplės ugdymo programas bei suteiks mokiniams galimybę nagrinėti aktualias temas (šeima, paauglystė, laisvė, istorija ir kt.) bei supažindins mokinius su įvairiomis kultūrinėmis, istorinėmis, socialinėmis patirtimis, mokys jas suprasti ir vertinti. Filmų programa: vaidybiniai filmai AŠ NIEKADA NEVERKIU ir ŽEME, STOP bei IŠGYVENTI VASARĄ, dokumentiniai filmai MĖLYNA KAIP APELSINAS ŽEMĖ, ŠUOLIS ir VANAGO PORTRETAS bei animaciniai filmai ŽMOGUS, KURIS MOKĖJO 75 KALBAS ir RAUDONAS VĖŽLYS. Naujausia informacija: https://kinonamai.lt/kulturos-pasas


Kartais naujų formų paieškos įprastoms pamokoms gali atrodyti kaip nemenkas iššūkis. Ką daryti, kad jos būtų įdomios, naudingos ir nenuobodžios? Mes Jums siūlome PAMOKĄ SU MUZIEJININKU, kuris rašytojo gyvenimą ir kūrybą žino iki smulkiausių detalių. Išgirsti įdomių ir negirdėtų faktų, pamatyti muziejų eksponatų, susipažinti su JONU MAČIULIU-MAIRONIU, JUOZU GRUŠU, BALIU SRUOGA, JUOZU TUMU-VAIŽGANTU arba SALOMĖJA NĖRIMI artimiau galite mūsų pamokose, vykstančiose ne klasėse, o muziejų erdvėse. Apie Jūsų pasirinktą rašytoją muziejininkai paruošę 45 minučių pasakojimą, kurį pagyvina vaizdinė medžiaga ir išskirtinė galimybė pamatyti muziejaus eksponatus, o tada – pokalbis su smalsaujančiais moksleiviais ir apsilankymas gyvenamuosiuose rašytojo kambariuose. Bus tikrai smagu – nepraleiskite unikalios progos!


Edukacinis užsiėmimas "Vaizduotės magija knygų skirtukuose"

Edukacija "Vaizduotės magija knygų skirtukuose" bus suskirstyta į dvi dalis: įdomią istorijos ir diskusijų sesiją bei kūrybišką praktinę veiklą. Pirmoje dalyje vaikai sužinos knygų skirtukų atsiradimo istoriją ir pamatys įdomiausius pasaulio skirtukus per žaismingas pateiktis. Turės galimybę palyginti skirtukus, kaip jie atrodė seniau ir kaip jie laikui bėgant keitėsi. Antroje dalyje mokiniai įsitrauks į praktinę veiklą, mokydamiesi origami lankstymo technikos, įvairių dekoravimo būdų ir kultūrinių aspektų, susijusių su knygų skirtukų kūrimu. Pasigaminę skirtuką, įjungiant vaizduotę ir žaidybinius elementus, edukacijos dalyviai pristatys savo sukurtus skirtukus.


Edukacinis užsiėmimas "Pirštų lėlės ir jų pasakėlės"

Į susitikimą Jus kviečia „TEATRAS KIŠENĖJE.“ Edukacinis užsiėmimas „Pirštų lėlės ir jų pasakėlės“ skirtas 6 - 11 metų moksleiviams. Tikslas - skatinti skaityti ir analizuoti pasakas, domėtis lietuvių liaudies tautosaka, padėti skleistis kūrybingumui, lavinti vaizduotę, estetinį pojūtį, atmintį, empatiją, smulkiąją motoriką, ugdyti gebėjimą dirbti komandoje, drąsiai improvizuoti, turtinti savo žodyną, susipažinti su Lėlių teatro subtilybėmis ir galimybėmis. Teatrinės pamokos dalyviai perskaito arba paseka pasirinktas pasakas. Vėliau jie pasigamina po vieną personažą - pirštų lėlę ir susikuria jo gyvenamąją erdvę - pakabinamą paveikslėlį. Vaikai gauna pasiūtus ruošinius ir visas darbui būtinas priemones. Tada kuriamas Lėlių teatro pasirodymas. Vaikai trumpam tampa aktoriais, režisieriais, žiūrovais. Pasiskirsčius kūrybinėmis komandomis, suvaidinamos pasakos. Mažieji kūrėjai savo pristatymuose skatinami išradingai įpinti lietuvių liaudies daineles, patarles, priežodžius, skaičiuotes, mįsles. Pasigamintais kūriniais vaikai gali papuošti ugdymo įstaigą, savo kambarį, o susitikime gimusias idėjas pritaikyti vėlesnėse teatrinėse improvizacijose.


Literatūrinis-edukacinis užsiėmimas „Apie ką kalba knygos ir lėlės“

Pasakos – labai talpus žanras, atspindintis tikrovę, visais laikais atliekantis patirties saugojimo, tautosakos skleidimo, pamatinių bendražmogiškų vertybių ugdymo, terapines funkcijas. Pasakos lydi ir moko žmogų visuose jo gyvenimo etapuose, yra tarsi žinynai, universalių taisyklių rinkiniai, mokantys pasitikėti savo jėgomis, susidūrus su sunkumais nepasiduoti, siekti tikslo, elgtis atsakingai, pažinti savo emocijas, įsijausti į kitą ir priimti jo kitoniškumą, skatinantys siekti teisingumo, bendradarbiavimo, draugystės. Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo „Apie ką kalba knygos ir lėlės“ metu bus aptariamos pasakos „Skudurinukė“, „Stebuklingi senelio batai“ ir kt. Pasitelkiant informacines technologijas, vaizdines priemones bus perteikiamos literatūrinių personažų ir teatrinių lėlių kūrimo subtilybės. Dalyviai bus įtraukti į dinamišką, aktyvią veiklą, žaismingas rungtis, kurios sudomins skirtingų pomėgių ir poreikių vaikus, padės jiems perprasti ir interpretuoti pasakojimų siužetus, susitapatinus su veikėjais išspręsti sudėtingas situacijas. Dirbtuvių metu visi sukurs po savo tekstilinį/kartoninį žmogelį-teatrinę lėlę, rinks jam vardą, meninėmis priemonėmis perteiks jo išorines ir vidines savybes, sugalvos jo istoriją. Taigi bus mokomasi empatijos, abipusių jausmų ir patirties mainų – iš pradžių įsijaučiant į aprašyto personažo vaidmenį, o vėliau – susikurtai teatrinei lėlei perduodant savo emocijas. Sukurtus personažus vaikai (savarankiškai, kartu su mokytojais ir/ar tėvais) galės naudoti tęstinėms veikloms – knygų aptarimams, vaidinimams ir kt. Užsiėmimus veda rašytoja, menininkė, edukatorė Ignė Zarambaitė, kartu su savo knygų personažais – skudurine lėle Uršule ir teatrine lėle Enriku.


Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Kviečiame atvykti ir išgirsti apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pasimokyti žaisti kvirkatą - įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su intelekto sutrikimu - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.

Pažinimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacijos metu mokiniai aplankys VDU Botanikos sodo kolekcijas ir gaus įdomių žinių apie įvairioms šalims būdingus augalus. Kokie augalai auga karštose dykumose? O ką rastumėte nukeliavę į egzotiškus tropikus? Kokių augalų dalis net nežinodami naudojate beveik kasdien? O kam augalus naudodavo senovės tautos ir gentys? Kokie skirtingi gali būti bananų vaisiai? Visa tai sužinosite, jei būsite aktyvūs ir smalsūs edukacijos dalyviai. Užsiėmimo metu ne tik išvysite įdomiausius pasaulio augalus, bet ir turėsite unikalią galimybę kai kuriuos iš jų užuosti ar net paliesti! Sužinoję įvairiausių faktų apie augalus, gautas žinias įtvirtinsite dalyvaudami orientavimosi žaidime ir didžiausioje oranžerijoje Lietuvoje ieškodami žaliuojančių viso pasaulio kultūrų augalų! Edukacijos metu išmoksime diskutuoti, išklausyti vienas kitą ir atlikti užduotis komandomis.


Ar žinai, kad Kazio Varnelio namai-muziejus yra pats tikriausias paslapčių labirintas? Tarp 600 metų skaičiuojančių sienų, senovinių baldų ir paveikslų slepiasi raganos, grifonai, kentaurai, net šunys ir ereliai! Tik reikia mokėti juos surasti. Netiki? Tuomet atvyk pas mus ir tapk muziejaus sekliu!


Nuo seno bitės buvo vertinamos kaip vienos iš naudingiausių vabzdžių. Žmogus mokėsi jas pažinti, jomis rūpintis ir su jomis draugauti. Ne veltui tikra ir nuoširdi draugystė dar vadinama bičiulyste. Edukacinėje programoje susipažinsime su bičių gyvenimu, senuoju bitininkystės amatu, mokysimės jas gerbti, mylėti. O kad tikrai įsitikintume medaus saldumu, ragausime šio bičių produkto.


Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija

Lietuvos valdovai gana ilgai valdė Lietuvą „iš vežimo“. Krėsle sėdinčio ir į šalis pavedimus dalinančio valdovo, matyt, niekas nebuvo linkęs labai klausyti. Tik keliaujantis valdovas galėjo parodyti savo jėgą. Nuolatinio keliavimo po savo valdas tikslas buvo ne tik jas aplankyti, bet ir pasirodyti, kad toks valdovas egzistuoja, išklausyti savo pavaldinių skundus, gauti jų palankumą ar vykdyti teisingumą. Vilnius sostine, kaip ją suprantame šiandien, t.y. rezidencija, iš kurios dirba šalies valdovas, tapo po 1492 m., kai į didžiojo kunigaikščio sostą įžengė Aleksandras Jogailaitis. Po pusę šimtmečio trukusio jo tėvo Kazimiero, kuris derino Lenkijos karaliaus ir Lietuvos didžiojo kunigaikščio pareigas, valdymo, Lietuvoje vėl atsirado atskiras valdovas. Kartu su savo aplinka jis praktiškai nuolat reziduodavo šalies sostine galutinai virtusiame Vilniuje, o jo dvaro personalą galėjo sudaryti apie 1 000 asmenų. Koks buvo valdovo dvaras? Kokios pilys stovėjo Vilniuje? Kokios bažnyčios stuksojo? Kokie valdovai rezidavo Vilniaus pilyse? Orientacinis žaidimas VILNIAUS PILYS IR VALDOVAI apie tai ir pasakos.


Ar jums įdomu, kokie buvo senelių ir prosenelių kūdikystės ir vaikystės žaislai? Ar jie skyrėsi nuo mūsiškių, o gal buvo tokie pat arba panašūs? Jeigu susidomėjote, jūsų laukia įdomi pažintinė kelionė po senovinių žaislų bei žaidimų pasaulį. Galėsite pažaisti su senųjų žaislų kopijomis, pasinerti į stebuklingą pasakų pasaulį ir patys pasidaryti nesudėtingą žaisliuką.


„Kino pamokos Marijampolėje“ – edukacinės filmų peržiūros SPINDULIO kino teatre

Viešoji įstaiga "Marijampolės telekinas"

Kinas yra kultūros vertybė. Tai vienas demokratiškiausių, lengviausiai pasiekiamų, mobiliausių menų. Edukacinių kino filmų programa bus skirta 1-6 klasių mokiniams. Taikant kiną kaip priemonę, teikiama paslauga bus siekiama ugdyti moksleivių kultūrinį sąmoningumą, kritinį mąstymą, vertybes, plėsti jų akiratį, skatinti būti kūrybiškais, vystyti bendrąsias kompetencijas bei vizualinį raštingumą. Mokykloms bus siūloma rinktis edukacijai pritaikytus Lietuvos ir užsienio šalių kūrėjų filmus, kurie bus nuolat atnaujinami, papildomi naujais. Filmų programa yra suskirstyta pagal amžiaus grupes ir kiekvienai amžiaus grupei yra siūlomi skirtingi filmai. 1-2 kl. mokiniams: "Nepaprasta Maronos kelionė", "Jokūbas, Mimi ir kalbantys šunys", "Mano mama gorila", "Gordonas ir Padi"; 3-4 kl. mokiniams: "Romi salonas", "Net ir pelės keliauja į dangų", "Bintė", "Kur dingo Ana Frank?"; 5-6 kl.: "Drugelio širdis", "Suteik man sparnus", "Nepaprasta vasara su Tesa", "Atsargiai, ragana!". Kiekvieno filmo peržiūrą lydės diskusija su mokiniais po filmo, kuri remsis filme gvildentomis temomis. Didžiajai daliai filmų bus paruošta speciali metodinė medžiaga, kuri padės aptariant matytą filmą. Filmai atrinkti pagal tokius kriterijus: aukštas meninis lygis, patrauklus pateikimas, edukaciniai aspektai. Filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios temos apie pagarbą, atjautą vienas kitam, draugystę, santykius, pritapimą, išskirtinumą, toleranciją. Per filmus mokiniai turės galimybę susipažinti su skirtingomis kultūrinėmis, socialinėmis, istorinėmis patirtimis, mokytis jas suprasti, analizuoti ir vertinti. Diskusijas ir aptarimus ves patirties turintys edukatoriai. Jų metu mokiniai turės galimybę gilintis į matytus filmus, juos analizuoti, interpretuoti, suvokti kino kalbos ypatumus. Mokiniai ugdys savo gebėjimus kritiškai kvestionuoti socialinius reiškinius ir jų prielaidas, taip pat vertinti kitokį mąstymą ir požiūrį.


Pažintis su Lietuvos muzikos patriarchu Juozu Naujaliu (5-8 kl.)

Atvykusiems į Raudondvario dvarą, trumpai pristatysime dvaro ir čia įkurto Kauno rajono muziejaus istoriją. Viena iš muziejaus erdvių yra skirta kompozitoriui Juozui Naujaliui, lietuvių muzikos patriarchui.
Juozo Naujalio gyvenimą, kūrybą, veiklą ir to laikmečio buvusias politines bei ekonomines aplinkybes pristatysime rodydami animuotą pasakojimą muziejaus terminale ir  gyvu pasakojimu, iliustruotu autentiškais eksponatais muziejaus ekspozicijoje, klausysimės įvairių žanrų  kompozitoriaus kūrinių.
Siekiant įtvirtinti ir pagilinti gautą informaciją, atliekamos praktinės užduotys tiek naudojantis muziejaus terminalu, tiek  dirbant individualiai ir grupėse su gautomis užduotimis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Lietuvių liaudies žaidimų ir ratelių pamokėlė „Jurgeli, meistreli“

Edukacinės programos metu 1 – 4 klasių moksleiviai išmoks įvairių lietuvių liaudies žaidimų ir ratelių, pagilins etnokultūrines žinias, lavins meninius, kūrybinius ir muzikinius gebėjimus. Lietuvių liaudies žaidimų ir ratelių mokymasis yra viena iš patraukliausių etninės kultūros pažinimo formų. Įsitraukę į smagius ir judrius žaidimus vaikai, patys to nepastebėdami, išmoksta daug naujų dalykų, lavina dėmesį, vaizduotę, mokosi bendrauti, laikytis taisyklių, ugdo valią. Žaidimus ir ratelius lydinčių nesudėtingų dainelių mokymasis lavina atmintį, muzikinius gebėjimus. Vaikai dainuodami daineles mokosi koordinuoti kvėpavimą, dainavimą ir judesį. Žaidimai ir rateliai pratina vaikus pajausti bendrą ritmą ir darnią veiklą pagal dainos melodiją. Išmoktus žaidimus ir ratelius vėliau mielai žaidžia laisvalaikiu.


Dalyviai sužino apie ilgą muilo kelią iki mūsų dienų.  Iš ko buvo gaminamas pirmasis muilas.
 Kaip žmonės rūpinosi higiena skirtingais laikotarpiais bei skirtinguose regionuose.
Sužino, už ką turime padėkoti riteriams kryžiuočiams. Apie karalienę, kuri prausėsi tik du kartus gyvenime, apie Vikingus ir įstatymą, kuriame minimas muilas.
Dalyviai pasigamina pasirinktų spalvų, kvapų bei formų muiliukus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ką pasiimtum į lagaminą, jei žinotum, kad tuoj sėsi į transatlantinį garlaivį, kuris tave nuplukdys į šalį, iš kurios galbūt niekada negrįši? Atverdami pirmųjų lietuvių emigrantų Amerikoje lagaminus – tarsi žvelgdami į svetimus gyvenimus pro rakto skylutę - bandysime atrasti jų gyvenimo istorijas šalyje, kuri nebuvo tokia svetinga, kaip rodėsi iš pasakojimų, sklandžiusių Lietuvos kaime. Kur kūrėsi Amerikos lietuvos, kieno sostinė buvo Šenandorius, kas nenuoramą Joną Šliūpą siejo su Teodoru Ruzveltu, kodėl jis save vadino lietuvybės apaštalu ir kodėl dažnai buvo sutinkamas „saliūnuose“? Tačiau visos naujo gyvenimo istorijos prasidėdavo Eliso saloje – vartuose į didžiųjų lūkesčių šalį. Tad sveiki atvykę!

Edukacijos dalyviams parengti trys lagaminai su skirtingo išsilavinimo, socialinės bei šeiminės padėties emingrantų daiktų komplektais, kuriuos analizuodami jie turės savarankiškai kelti idėjas ir jas tyrinėti, stengdamiesi interpretuoti daiktais perduodamą informaciją apie menamus personažus ir juos identifikuoti. Ne tiesiogiai, tačiau per asociatyviai vertinamus artefaktus pateikiama informacija galės būti iššifruojama tik keliant teorijas ir bendrai aptariant idėjas, toleruojant skirtingą požiūrį ir taikant duomenų apibendrinimą. Be to, kiekvienu lagamine esančiu daiktu koduojama atitinkama aptariamo personažo vertybinės sistemos dedamoji, todėl edukacijos dalyviams teks pateikti jų vertinimą per asmeninės vertybių skalės prizmę. Ketvirtasis - tuščias - lagaminas bus skirtas menamam emigrantui. Šį iššūkį priėmę edukacijos dalyviai rinkdami asociatyvių daiktų komplektą apmąstys savo emocinę (ne)išvykimo kainą, priežastis, moralinius barjerus, pilietinį tapatumą.


Edukacinė programa "Sukurk spektaklio personažą" siekia sukurti ne tik edukacinę patirtį piešiant, bet ir formuoti jaunosios kartos kultūrinį identitetą, paskatinti jų kūrybiškumą ir kritinį mąstymą, prisidedant prie visapusiško jų ugdymo.
Edukacijos ypatumai:
Programoje numatyti praktiniai užsiėmimai, kurie skatins vaikų aktyvų dalyvavimą ir bendradarbiavimą.
Kiekvienam vaikui bus suteikta galimybė išreikšti save ir savo idėjas piešiant, padedant jiems augti ir tobulėti.
Ši edukacija apima muziką, kūrybiškumą ir kultūros pažinimą, suteikdama vaikams galimybę ugdyti įvairias kompetencijas.


Pokario Lietuvos kultūra, istorija, likimai

Vaikus nuo mažumės turime įlieti į savo krašto praeities kultūrinį ir istorinį pažinimą, jiems perteikti mūsų tėvų, protėvių palikimą. Edukacijoje jus pasitiks ir į Lietuvos pokario laikmetį nukels partizanai – laisvės gynėjai, lyg iš pokario fotografijų – uniforma, ginklas, kariškų daiktų ryšulys, draugiškos akys ir meilė Lietuvai. Su miško broliais keliausite į 1944-1953 metus. Kas tada vyko Lietuvoje, kaip lietuvaičiai priešinosi okupantams, saugodami savo krašto laisvę, tradicijas, kultūrą, kokie jaunuolių, mylėjusių Lietuvą labiau, nei savo gyvenimą, likimai. Laukia nepamirštama pamoka – neišgalvotos istorijos, prisilietimas prie kasdienių partizano daiktų. Miško broliams labai svarbus kiekvieno vaiko požiūris į laisvę ir būtinybę saugoti savo kultūrą, jos identitetą, tad apie tai su jais drąsiai padiskutuosite.


Piešinys ant vandens – popieriaus marmuravimas arba ebru menas

Abstraktaus meno kūrėjai savo jausmus, idėjas ar konceptus perteikia be aiškios ir konkrečios vaizdinės reprezentacijos. Abstrakčiame mene dėmesys skiriamas formai, linijai, spalvai, judesiui ir kitiems vizualiems elementams. Šiuolaikiniam žmogui abstraktus menas yra įprastas, tačiau tai yra gana nauja meno forma. Ieškodami kur slypi abstraktaus meno ištakos, atrandame Suminagashi meno techniką. Tai  Japonijos meno technika dar vadinama „popieriaus marmuravimu" arba tiesiog piešimu ant vandens, po to piešinį perkeliant nuo vandens paviršiaus ant popieriaus ar tekstilės. Ši technika siekia IX – X a. Šio meno pradininkais laikomi budistų vienuoliai. Jie naudojo suminagashi techniką, kad sukurtų abstrakčius raštus, kurie buvo siejami su meditacija. Vėliau Suminagashi technika buvo naudojama knygų, rankraščių bei kitų dokumentų puošimui ir dekoravimui
Be Japonijos, panašūs marmuravimo principai buvo naudojami ir kitose kultūrose, tačiau su skirtingomis technikomis ir pavadinimais. Pavyzdžiui, Turkijoje, ši technika vadinama Ebru, o Kinijoje - Shui-mo. Panašias technokas naudojo Persijoje, Arabų pusiasalyje, Indijoje ir kitose šalyse.
Teorinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai susipažins su marmuravimo arba piešimo ant vandens technikos raidos istorija, o praktinėje dalyje išmoks naudoti šią techniką savo kūryboje. Edukatoriai supažindins su šios technikos ypatumais, technologiniais niuansais. Parodys kaip sukurti abstraktų arba marmuro tipo raštą. Šia technika galima ir piešti, moksleiviai išmoks nupiešti gėlę, žuvį, medį. Kartu su moksleiviais aptarsime ir fizikos bei chemijos dėsnius, kurie įtakoja kūrybos rezultatus.
Užsiėmimas lavins moksleivių spalvų ir dizaino suvokimą, skatins kūrybinį mąstymą, gilins vandens ir kitų medžiagų savybių suvokimą. Piešimo ant vandens technika yra populiari meditacinė bei meno terapijos praktika.


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „Kas Baltijoje gyvena?“

Išvažiuojamsis edukacinis užsiėmimas „Kas Baltijoje gyvena?“ yra skirtas pažinti Baltijos jūrą. Dalyviai tyrinėdami Baltijos jūros vystymosi periodus, ieškodami faktų apie jūroje esančią gyvybę, domėdamiesi Baltijos jūros geografine padėtimi, tyrinėdami ekologinius pokyčius ieškos asmeninio santykio su Baltijos jūra. Tačiau Baltijos jūra – tai tik priemonė ugdyti vaikuose sąmoningumą ir atsakomybę už juos supančią aplinką. Baltijos jūros kontekste dalyviai nagrinėja savo asmeninį santykį su juos supančia aplinka, lygindami ją kitų valstybių kontekste, bei ieškodami būdų kaip asmeniškai prisidėti prie Baltijos jūros išsaugojimo ir ekologinės žinutės skleidimo.


Muzikinis klounados spektaklis „Gatvės muzikos kova: Rock vs Rock’n’Roll“

Spektaklio sukūrimą inspiravo gatvės muzikantų gyvenimas ir aktyvi jų kova dėl praeivių dėmesio, kurioje dalyvauja ne tik jų balsai ir instrumentai, bet ir muzikos stiliai. Du klouniški personažai, muzikinis meistriškumas ir, iš pažiūros nesuderinamų muzikos žanrų konkurencija sukurs komišką, visus įtraukiantį, dainingą pasirodymą, kuriame nugali meilė muzikai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa „Nidos švyturys“ – tai kūrybiniais bei kritinio mąstymo ugdymo metodais paremtas būdas supažindinti dalyvius su dviem skirtingais Nidos švyturio gyvenimais – nuo pastatymo iki Antrojo pasaulinio karo, ir po karo iki šiandienos, kurie leidžia perteikti Kuršių nerijos istorijos kontekstą, daugiasluoksnę Mažosios Lietuvos kultūrą. Edukacijos metu pasitelkiant įvairius įtraukius žaidimus, tokius kaip "lobių ieškojimas" Nidos švyturio prieigose ar viktorina Kuršių nerijos istorijos muziejuje (jei edukacija vyktų nepalankiu oru), ar smalsumą žadinantį indukcijos / dedukcijos metodą, dalyviai supažindinami ne tik su Nidos švyturio, bet ir su pasauline švyturių istorija. Be to, dalyviai įtraukiami į meditatyvų kūrybinį procesą, kurio metu kiekvienas gali nusidažyti medinį senojo Nidos švyturio modelį, kuris, parsivežtas namo kaip dovana-suvenyras, dar ilgai rodys kryptį į unikalų Kuršių nerijos kraštą.


Edukacijos metu sukursite vienetinį džiovintų žolynų atviruką, išgirsite trumpą atviruko atsiradimo istoriją, patirsite kūrybos, atradimų ir bendravimo džiaugsmą.
Pagal užsakovo pageidavimą edukaciją galima pritaikyti kuriant paveikslėlius, kvietimus, diplomus, padėkas, dovanų kuponus, svečių korteles.


Kasdien susiduriame su įvairaus lygio sudėtingomis situacijomis, kurioms norisi pasipriešinti, kurios mums kelia nepatogius jausmus, kartais pyktį ar net neapykantą. Ką darome? Dažnas iš mūsų ieškome, kaip išvengti tokių situacijų, kaip pabėgti, arba įtikiname save jaustis kitaip nei jaučiamės iš tiesų. Ar tikrai tai yra tinkama reakcija? O gal sunkumai mums gali padėti augti ir tobulėti? Gal konfliktinės situacijos yra varomoji mūsų žmonijos augimo jėga? Edukacija –„Konfliktai: normalu ar reikia vengti?“ - skirta suteikti moksleiviams žinių apie konfliktų esmę ir jų prasmęžmogaus gyvenime per istorines šeimotyros, visuomenės „krizinių“ situacijų patirtis žvelgiant istoriškai: nuo Bizantijos laikų iki šiandienos. Kiekvienam žmogui svarbu suvokti, kad konfliktai yra neatsiejama jo būties dalis, tačiau svarbu mokėti juos spręsti tinkamu ir konstruktyviu keliu. Nors tema skamba rimtai ir sudėtingai, edukacijos metu bus žvelgiama į šią temą pozityviai ir su lengvumu bei šypsena, kuriant instrukcijas: „kaip aš elgiuosi ir kaip noriu elgtis, kai pykstu, kai man nepatinka“.


Prano Domšaičio galerijoje eksponuojama daug įvairiausių peizažų. Pažvelkime į juos tarsi pro langą. Ką matome? Paslaptingą jūros peizažą, marina vadinamą. Keiskime jo spalvas, dėliodami kompozicijas iš skaidrių ir stebėkime, kaip keičiasi gamta dienos metu. Žvelkime toliau, kur siūbuoja Aukštaitijos pušys ar dangų liečia Austrijos kalnai. Pabandykime jų papėdėje įkurdinti miestą ir tapti urbanistinio peizažo dalimi. O jeigu pasinaudosime žiūronais, gal pamatysime ir mažus kaimelius Afrikos platybėse? Ar ten dangus toks pat kaip pas mus? O žemė? Apžiūrėję gražiausius skirtingų pasaulio šalių bei žemynų gamtos, jūrų, miestų vaizdus atrasime, koks trapus gamtos grožis, suvoksime kaip ją reikia saugoti ir mylėti.


Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas LAISVASIS KAUNAS

Interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą laikinosios sostinės istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite šį maršrutą bei pažinsite laisviausią Lietuvos miestą - Kauną.


Edukacinės programos „Šakočio kelias iki mūsų stalo” su apsilankymu šakočių muziejuje. Sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite gamybos procesą, lankysitės vieninteliame pasaulyje šakočių muziejuje. Iš ko ir kaip kepamas šakotis? Kuo skiriasi šakotis nuo „baumkūcheno“? Kokį šakotį mūsų protėviai kepė akmens amžiuje? Koks buvo mėgstamiausias legendinės kunigaikštienės Barboros Radvilaitės desertas? Atsakymus į šiuos ir daugiau klausimų sužinosite pas mus apsilankę ir paragavę atviroje židinio liepsnoje ką tik iškepto šakočio. Programos metu ne tik sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite visą gamybos procesą, bet ir patys jame dalyvausite ir, žinoma, ragausite. Po profesionaliai įgarsinto filmo peržiūros, programos dalyviai savo žinias apie šakotį įtvirtins atsakinėdami į edukatorės užduodamus klausimus, o teisingai atsakiusiųjų lauks staigmenos. Degustacijos metu svečiams patiekiama dar dviejų rūšių tradicinių skanėstų. Tai puiki galimybė paskanauti kitokių šakočių ir palyginti jų skonius. Edukacinės programos tikslas ugdyti tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę, puoselėjant etnokultūrą bei išsaugant tradicijas. Ši edukacinė programa vyksta specialioje salėje, talpinančioje iki 60 mokinių. Interjeras primena uolą ir grąžina mus į akmens amžiaus laikus, nuo kurių ir prasidėjo šakočio atsiradimo istorija. Edukacija pradedama šakočio kepimu židinyje, ant atviros ugnies. Kepimo metu rodomas filmukas, pasakojama apie šakočių kilmę, jų rūšis, senuosius ir dabartinius kepimo būdus. Klausantis pasakojimo apie šakočius, dalyviai pakviečiami ragauti kelių rūšių šakočio ir vaišintis arbata. Mokiniai supažindami su pirmosiomis žiniomis apie šakotį rašytiniuose šaltiniuose, kaip senovėje buvo kepami šakočiai, kokie populiariausi kepimo būdai menami, kas dažniausiai kepdavo šakočius ir kodėl jų receptai buvo laikomi paslaptyje, kada į Lietuvą atkeliavo šakotis ir kas pirmieji jį pradėjo mūsų šalyje kepti, kokiose dar pasaulio šalyse kepami šakočiai.


Edukacinio užsiėmimo metu amuletai traktuojami kaip komunikacinė jungtis tarp šiuolaikinės ir archajinės visuomenių. Užsiėmimas pradedamas nuo apsilankymo archeologijos ekspozicijoje ir susipažinimo su akmens amžiuje padirbdintais gintaro amuletais, jų formomis, ornamentika. Kartu su dalyviais gvildenamos archajinių simbolių atsiradimo priežastys ir ieškoma jų reikšmių, įkūnijančių Pabaltijo gyventojų pasaulėžiūrą. Antroje užsiėmimo dalyje senieji amuletai lyginami su šiuolaikiniais, kurių autorė menininkė Gražina Eimanavičiūtė-Kaščionienė. Grafikos dizainerės darbai – tarsi gyvenimui prikelti senieji amuletai, išsaugoję pirmines funkcijas, tačiau jie kuriami naudojantis šiandienos medžiagomis ir technologijomis. Šiuolaikiniai amuletai-altoriai sudaryti iš šešių apskritimo formos pasukamų sluoksnių. Kiekvienas sluoksnis vaizduoja atskirą reiškinį, susijusį su Saule, Mėnuliu, Žvaigždėmis ir Žeme. Jų dekore panaudoti archajiniai senovės baltų simboliai. Rankomis pasukami sluoksniai kuria dinamišką grafiką, kuri išryškėja įjungus specialų įrenginių apšvietimą. Tai gali išbandyti kiekvienas užsiėmimo dalyvis. Po to mokiniai kviečiami susipažinti su kita dizainerės sukurta interaktyvių amuletų forma – internetine programėle, pasiekiama puslapyje: www.visatai.lt. Čia pasirenkama gimimo arba kita reikšmę vartotojui turinti data. Tuomet programa pasuka šešis simboliais dekoruotus sluoksnius atitinkamai pagal kiekvieno reiškinio tos dienos duomenis. Pasisukus sluoksniui – pasikeičia raštas ir amuletas įgyja prasmę, susijusią su pasirinkta data. Praktinės užduotys mokiniams – susikurti asmeninį amuletą interaktyvioje programėlėje ir pasitelkus dailės priemones sudėlioti savo visatos modelį ant amuletą imituojančio kartono.


Edukacija “Muzikinės spalvos” skirta supažindinti vaikus su lietuvių liaudies kalendorinėmis dainomis, instrumentine muzika ir išbandyti vienus spalvingiausius ir vaikų pamėgtus mušamuosius - muzikinius vamzdžius. Tai spalvingas, skambus ir lengvai valdomas instrumentas, kuris padės vaikams pasijausti tikrais muzikantais vos per keletą minučių. Galbūt todėl vaikai šį instrumentą greitai pamėgsta. Ši edukacija muzikali, kūrybinga ir linksma, sukelianti vaikams daugybę emocijų. Jos metu, mes ne tik praleisime linksmai laiką, bet ir skatinsime vaikus pajausti metrą, ritmą, įsiklausyti į muzikinius garsus, pasirinkti tinkamą tempą, lavinsime muzikinę atmintį, savarankiškumą, kūrybiškumą, iniciatyvumą, tarpusavio supratimą ir gebėjimą dirbti komandoje, stiprinsime pasitikėjimą savimi ir bendrystės jausmą.


„Tu arba tave“ –Valentino Masalskio režisuotas spektaklis apie patyčias. Tai - kelių etiudų kompozicija su muzikiniais, ritminiais, šokio intarpais šia tema, paliečiant tokias problemas kaip antisemitizmas, rasizmas, neapykanta kitos lytinės orientacijos žmonėms bei narkotinių medžiagų plitimas jaunų žmonių tarpe. Spektaklyje keliame tokius klausimus – smurtas kasdien viešoje aplinkoje, mokykloje, gatvėje – iš kur, kodėl jis kyla? Ar kaltas smurtautojas, ar auka? Ar tai tik žaidimas? Kaip jis pasireiškia mūsų aplinkoje, ar tai tikrai mūsų neliečia? Kokios viso to galimos pasėkmės? Ar mes galime likti abejingi? Mūsų teatras originalus tuo, kad esame išmokyti dirbti, veikti kaip komanda; vienu, bendru ritmu judėti link tikslo. Norime kovoti su visuomenės ligomis ir įkvėpti žmones prie mūsų prisidėti – po spektaklio vykstančioje diskusijoje dalinamės patys ir prašome pasidalinti mokinių patirtimi minėtų problemų tema, skatiname nebijoti kreiptis pagalbos, patariame, kaip apsiginti bei pasipriešinti agresoriui, o „užpuolikams“ priminame, kad situacija gali bet kada gali kardinaliai pasikeisti ir analizuojame, kaip tvarkytis su priežastimis, dėl kurių galbūt jie šiuo metu yra dabartinėje pozicijoje.


Edukaciniame užsiėmime „Stebuklinga druskos galia“ bus galimybė pasigaminti magišką - gydomąjį druskos maišelį. Senolių išmintis sako: nepažinsi žmogaus, kol pūdo druskos kartu su juo nesuvalgysi. Kada žmogus pažino druską? Kokia jos istorija? Kas pasikeitė, druskai tapus jo gyvenimo dalimi? Druskos, kaip ir žmonijos, istorijos paslaptis sužinosite edukacijos „Stebuklinga druskos galia“ metu, išgirsite įvairių įdomybių, net stebuklų, pasidarysite gydomųjų galių turinčių maišelių, kurie ne tik pagydys ar apsaugos „nuo blogos akies“ ateityje, bet ir bus puikus prisiminimas apie apsilankymą Druskininkų miesto muziejuje.