,,Teatro istorijų" spektaklis „Miesto eilės“ – novatoriškas kūrinys, garsinių pasivaikščiojimų žanrą pritaikęs teatrui vaikams ir jaunuoliams (9-16 m.). Interaktyvus spektaklis vyksta vaikščiojant Vilniaus miesto gatvėmis, „slaptais“ kiemais ir aikštėmis, klausantis geriausių lietuvių poetų eilėraščių vaikams, patiriant dviejų draugų draugystės istoriją bei naujai patiriant Vilnių. Du spektaklio herojai – Steponas (D. Ciunis) ir Liudas (M. Gotbergas) – kviečia pasivaikščioti ir pajusti Vilnių atvira širdimi, taip, kaip miestą mato menininkai, poetai. Liudas sutartoje vietoje laukia dalyvių, išdalina jiems ausines ir paaiškina, kad viską plačiau sužinos iš Stepono, kuris susilaužė koją, prisivirė kažikokios „nerėgėtos košės “, todėl kelionę ves iš nuotolio.                                                                     Žiūrovai turi galimybę patirti Stepono Vilnių. Kinematografinę poetinę spektaklio kelionę sudaro 8 stotelės, jose dalyviai išgirsta, patiria 8 eilėraščius, pamato 8 neįprastus objektus – senovinius kino prietaisus (taumatropą, zoetropą, mutaskopą ir kt.) – kurių kiekvienas sukuria mažą stebuklą, o akyliausieji, laimingiausieji pamato dar daugiau. Spektaklio instaliacija – senovinis XIX a. kino teatras – renginio metu atgyja viešose ir privačiose miesto erdvėse, eilėraščiams artimoje aplinkoje (V. Palčinskaitės „Agava“ – langinėje, A. Šimkaus „Bobulytė išvilioja sūrį“ – sūpynėse, A. A. Jonyno „Karvė“ slaptame sode...). Ji tarpininkauja atskleidžiant eilėraščio atmosferą ir poeziją, slypinčią miesto fragmentuose. Eilėraščiai ne iliustruoja Vilnių, o tam tikra prasme jį papildo, parodydami ne tik koks Vilnius yra, bet ir koks jis gali būti kiekvienam mūsų, jei tik atsivertume galimybėms išgirsti ir pamatyti daugiau nei įprastai.                                                                       Režisierė - K. Mauruševičiūtė; Dramaturgė - Diana Gan Kompozitorius - J. Tulaba; Scenografė - D. Kiaupaitė;  Objektų konstruktorius -  A. Bartninkas


Pro Prienų popierinę praskriejo puiki paskala - popierinės pūdymuose pūdo, popierių presuoja, popierių pakuoja, popierių pjausto, praskrendančius pašto paukščius privilioja... put, put, put... p...
Prienų popierinėje porinu aš - Prienų popierinės skudurininkė. Mano darbas rinkti skudurus, juos plėšyti, pūdyti, ir laukti jūsų - visų - nuo mažiausio iki didžiausio. Susirinkę kartu, susipažinsime su Prienų popieriaus malūnu, vietinių vadinama "popierine" - viena didžiausių XVIII - XIX a. popieriaus dirbtuvių Lietuvoje. Nors senųjų popieriaus gaminimo įrenginių nebėra - tradiciją gaivinsime mes patys: plėšysime skudurus, semsime popieriaus masę, spausime, džiausime ir sukursime savo rankų darbo popierių. Su vandens ženklais - būtinai! Namo keliausite su puikiais atvirukais, kurių puikumas priklausys nuo jūsų pačių! O tiems kas netiki, pasakysiu - popierių dar ir valgysim! Iki pasimatymo Prienų popierinėje!
Prienų popierinės skudurininkė (ir mano pagalbininkė skudurinė Onutė)

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Programa skirta 1-5 klasių mokiniams. Trukmė 45-60 min. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su penkiais Lietuvos etnografiniais regionais ir jų tautinių kostiumų panašumais ir išskirtinumais, būdingais audiniais ir apdailos ornamentika. Labiausiai akcentuojamas Kupiškio krašto tautinis kostiumas. Turės galimybę papuošti popierinę lėlytę pasirinkto etnografinio regiono tautiniu kostiumu; dėlioti dėliones, išbandyti sėkmę tautinių kortų varžytuvėse, dalyvauti viktorinoje „Ką žinau apie tautinį kostiumą?“.


Koks tikrasis Vydūno vardas ir pavardė? Sorostas ar Storosta? Ką reiškia pseudonimas ,,Vydūnas"? Kas yra reikšmėvardis, o ką reiškia žodis ,,šviesiaveidis"? Ar vardą ,,Daiva" sugalvojo Vydūnas? Į šiuos ir panašius klausimus mokiniai atsako patys ieškodami atsakymų ekspozicijos stenduose ir spręsdami kryžiažodį, aiškindamiesi ir dėliodami kuo daugiau žodžių šakniai ,,vyd", užrašydami surastą filosofo mintį knygos skirtuke, pritaikydami tinkamas reikšmes Vydūno sugalvotiems ir vartotiems žodžiams, tokiems, kaip lygnaša, vaidykla ir pan., dėliodami dėliones naudojantis Vydūno išleistų knygų viršeliais. Visa tai vyksta edukacinėje programoje ,,Aktyviai apie Vydūną". Programos tikslas - trumpai, aktyviomis ir žaismingomis priemonėmis supažindinti moksleivius su Vydūno asmenybe. Edukacija vyksta Vydūno kultūros centre, kuris įsikūręs senosios parapijinės pradžios mokyklos pastate, tad edukacijos vadovė - 20 a. pr. mokytoja - trumpai pristato moksleiviams mokytoją Vilhelmą Storostą, būsimą Vydūną, dirbusi toje mokykloje 4-erius metus. Mokiniai, suskirstyti grupėmis, atlieka užduotis pagal užduočių lapus, gavę nuorodas tolesnei užduočiai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Barokas – judėjimas, ekspresija, ekstazė (Nuotolinė paslauga)

Barokas tobulas renesanso formas pakeičia tokiomis, kurioms iki tobulumo trūksta tik trupučio, – jos yra taip netoli „geros formos”, kad priverčia žiūrovą ją sukurti. Naudojant vizualinę ir video medžiagą moksleivius supažindinsime su Baroko epocha ir baroko stiliaus ypatumais, jam būdingais perdėtais judesiais, aiškiomis detalėmis, šviesos ir tamsos sąveika, įtampos ir dramos kūrimu. Moksleiviai sužinos ir barokines išraiškos priemones – perdėta gausa, spalvingumas, ornamentika ir didybė. Užsiėmimo metu taip pat kalbėsime apie pagrindines kultūrines, politines ir socialines baroko stiliaus susiformavimo prielaidas. Barokas plito kaip katalikiškų šalių menas, tai buvo tarsi reakcija į protestantų reformaciją. Užsiėmimo metu analizuosime barokinės architektūros, skulptūros, tapybos pavyzdžius bei muziką. Pristatysime didžiuosius baroko meistrus ir jų sukurtus šedevrus. Gebėjimas atskirti meninius stilius bei daryti istorinių įvykių ir meno raidos sąsajas prisidės prie moksleivių kultūrinio sąmoningumo ugdymo, praplės jų pasaulio suvokimo ribas, leis giliau pažvelgti į visuomenėje vykstančius procesus. Edukacinis užsiėmimas padrąsins moksleivius analizuoti meno kūrinius, mokins atrasti barokiniam stiliui būdingus bruožus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Senovinio amato karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija,
žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai
kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros
programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta
edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų
pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas
sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir
populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis.
Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys
formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Vargonai - muzikos instrumentų karalius!

Vargonai, kuriuose daugiau nei 3500 skambančių vamzdžių, daugybė mažų ir didelių oru prisipildančių dumplių, kurios vienu metu gali priversti sugausti kelis tūkstančius vamzdžių! Tada Kauno arkikatedra prisipildo nepaprasta garso jėga - užgroja didžiausi ir vertingiausi lietuviško paveldo vargonai. Jie gali atsirasti tiesiog prieš jus!
Kauno arkikatedroje stovintys vargonai – tai 19 a. pabaigoje lietuvių meistro Juozapo Radavičiaus sukurtas ypatingas instrumentas. Pamatyti vargonus iš arti, pasivaikščioti tarp daugybės skambančių dūdų, pamatyti kaip jos prisipildo oru ir... užgroja! Garsas pripildo visą didžiulę Kauno arkikatedrą! Prisiliesti prie šių vargonų, pagroti jais - šią unikalią galimybę galite turėti kiekvienas iš jūsų! Pabandyti pagroti instrumentu, prie kurio dirbo, kūrė didysis profesionaliosios muzikos patriarchas Juozas Naujalis! Visiems gerai žinoma daina „Lietuva brangi“ gal būt sukurta irgi čia, prie šių didžiųjų vargonų...
Vargonai - tai nepaprastas klavišinis instrumentas. Kelios klaviatūros skirtos groti rankomis ir viena klaviatūra grojimui kojomis būna nebylios. Nepakanka jas paliesti, taip kaip esama įpratę groti pianinu, fortepijonu. Vargonai tyli, jei nepasirenki registro, spalvos - jų šiame instrumente virš 60, o jei tas spalvas tarpusavyje sumaišyti - gaunasi nepaprasta garsų paletė. Ne tik moksleiviams, bet ir pedagogams pabuvojus iš arti prie didžiųjų Kauno arkikatedros vargonų, visuomet sklinda susižavėjimo ir nuostabos reakcijos. Smagu, nes yra dar kuo nustebinti!
Nuskambėjus didžiojo baroko epochos genijaus J. S. Bacho "Tokatai  d-moll" supranti - visos aukščiausios technologijos pralaimi galingo garso didybės ir taurumo varžybose. Išgirdus galingą vargonų skambesio šėlsmą Kauno arkikatedroje kyla didžiulis smalsumas susipažinti su šiuo unikaliu, vieninteliu tokiu instrumentu Lietuvoje!


Ar kada nors pagalvojote, kaip nuostabu būtų turėti magiškų galių? Atrodo, neįmanoma? Mes sakome kitaip!
Magija = Mokslas? „EUREKADABRA!“ - tai renginys, kurio metu sugretinsime magijos ir mokslo pasaulius. „Hario Poterio“ fanai galės pasireikšti burtažodžių konkurse, o istorijos gerbėjai prisimins Lietuvos ir kitų šalių mitus ir legendas, kupinas raganų, burtų ir kerėjimų. Tačiau renginio širdimi taps mėginimas šiuos burtus ir kerėjimus atkartoti naudojant mokslą! Pasitelkdami chemines medžiagas, tokias kaip vandenilis, įvairiomis spalvomis degančios druskos, skystas azotas, sausas ledas ir t.t. pamėginsime atkartoti burtažodžius ir jų efektą. Ugnies kamuoliai, tirštais garais kunkuliuojantys eliksyrai, sustingdyti produktai ir šviesos blyksniai prikaustys kiekvieną stebėtoją. Dar geriau tai, jog dalį eksperimentų moksleiviai galės atlikti ir patys!
Pagrindinis renginio tikslas - skatinti vaikų kultūrinį sąmoningumą per kūrybiškumo ir kritinio mąstymo ugdymą. Taip pat populiarinti mokslą parodant nuostabiąją jo pusę. Renginio metu mokiniai pagilins istorijos, fizikos ir chemijos žinias, o svarbiausia – labai linksmai praleis laiką!
Pasijauskite turintys antgamtinių gebėjimų ir patirkite savo magiškąją EUREKĄ!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


SUĖJUS PRIE ŽEMĖS RIBOS: lietuvių poetų žemininkų kūryba

Programa liudija vienos originaliausių lietuvių poetų kartos – žemininkų kūrybos novatoriškumą lietuvių poezijos lauke ir kviečia ja domėtis skirtingas literatūra besidominčias kartas.

Literatūrinėje – muzikinėje programoje „Suėjus prie žemės ribos” skaitovas, Laimono Noreikos premijos laureatas Paulius Šironas skaito penkių žemininkų kartos poetų Juozo Kėkšto, Kazio Bradūno, Alfonso Nykos-Niliūno, Henriko Nagio, Vytauto Mačernio poeziją. Jaunatviškai šių poetų kūrybą muzikine kalba interpretuoja jaunosios kartos bardas, gitaristas Kristupas Černiauskas.

Dalyvauja:
skaitovas PAULIUS ŠIRONAS,
bardas, dainų autorius ir atlikėjas KRISTUPAS ČERNIAUSKAS

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Kūrybinės dirbtuvės ,,Nueik nežinia kur, atnešk nežinia ką"

Užsiėmimo metu dalyviai susipažins su inovatyviomis objektų ir šviesos teatro meninėmis priemonėmis ir autobiografinių istorijų kūrimo paslaptimis ir technikomis. Užsiėmimas prasidės nuo profesionalios aktorės (Kristina Mauruševičiūtė) atliekamo šviesos ir objektų teatro vaidinimo (20 minučių), kurio metu interaktyviu būdu bus pristatytos objektų ir šviesos teatro, bei istorijų pasakojimo meninės galimybės. Pasitelkusi smulkius objektus, piešinius, nuotraukas ir savo pirštus aktorė pasakos savo (širdies) istoriją. Vandens lašai, sudžiūvusios gėlės, pabirusios savaržėlės, šokantys pirštai ir kiti smulkūs objektai grafoprojektoriaus ir aktoriaus pagalba žiūrovams pasakos istoriją apie kuklaus, jautraus vaiko patiriamus sunkumus bendraujant su bendraamžiais, išgyvenimus ir ašaras susidūrus su pasaulio netobulumu, savo slaptus draugus ir didžiausią vaikystės svajonę, padėjusią susikalbėti su žmonėmis. Tai nuoširdi (širdies) istorija. Tokias istorijas visi laikome savo širdyje ir retai kam sekame. Tai istorijos, kurios nulėmė, tai kuo tapome užaugę. Istorijos pabaigoje herojė tam, kad įgyvendintų savo svajonę turi leistis į baimės lydimą kelionę nežinia kur ir parnešti nežinia ką. Į šią kelionę aktorė pakvies ir visus dalyvius. Specialių žaidimų ir pratimų pagalba aktorė įtrauks visus dalyvius į objektų ir šviesos vaidinimo kūrimą, kurs jaukią, saugią kūrybai, bendrystei ir atvirumui aplinką, skatins visus patirti kūrybos džiaugsmą. (Specialiai šiam užsiėmimui autorė yra sukūrusi dalyvių labai mėgstamus žaidimus “Nueik nežinia kur, parnešk nežinia ką”, “Herojaus veidai”, “Daiktų paveikslas”, taip pat užsiėmime pasitelkiami kitų meninkų, pedagogų, kaip A. Baol, S. Osten, praktiniai pratimai). Užsiėmimo tikslas ne tik supažindinti su inovatyviomis teatrinėmis priemonėmis, bet ir sukurti saugę erdvę vaikams papasakoti ir pasidalinti savo istorijomis, palankią erdvę jas išgirsti, suprasti ir pamilti.


Edukacinės dirbtuvės „Personažo kūrimo dirbtuvės”

Kai žiūrite spektaklį, ar kada pagalvojote, kiek daug elementų būtina išanalizuoti, kad būtų sukurta būtent tokia lapė ar toks berniukas? Iš kur atsiranda jų eisena, kalbėjimo maniera, išraiška ir kiti svarbūs elementai? Ko reikia, kad personažas būtų įtikinamas, įsimintinas ir išraiškingas? Pasitelkdami įvairiausius teatrinius žaidimus vaikai įmins ne tik šias mįsles, tačiau ir patys sukurs personažus. Pajusdami savo kūno ir balso galimybes, lavindami atmintį ir koncentraciją, ugdydami kūrybiškumą ir darbo komandoje įgūdžius vaikai mokosi suprasti teatro meno kūrimo subtilybes, pastebėti naujus dalykus ir kurti visapusiškai įdomų personažą.


Žvakių gamyba – įtraukiantis užsiėmimas, o užburiantis žvakių šviesos jaukumas leidžia atsikvėpti nuo nepailstančio ritmo. Edukacijos metu metu gaminsime natūralias sojų vaško žvakes, kurios šildys ir sukurs jaukumą namuose. Gamybai naudosime tik ekologišką sojų vašką, kuriame nėra toksinių ir genetiškai modifikuotų medžiagų. Magiškai maišysime specialius žvakių dažus ir derinsime spalvas. Kūrybos procesas įdomus ir įtraukiantis, o prabangių eterinių aliejų įvairovė leis susikurti individualaus kvapo natūralią žvakę. Sukursime ne tik mėgstamų spalvų ir malonaus kvapo aromaterapinę žvakę, tačiau ją ir papuošime. Puošybai naudosime natūralius ingredientus – gėlių žiedus, kavos pupeles, akmenėlius.


Programos temos skirstomos pagal metų laikus, žemdirbio darbus ir šventes, jų apeigas, gretinant gamtos ritmus ir jų atspindžius liaudies kultūroje, siekiant atskleisti švenčių prasmę ir simboliką. Užsiėmimo metu perteikiami kalendorinių švenčių papročiai, dainuojamos dainos, žaidžiami žaidimai, skaitmeninių mokymosi įrankių pagalba kuriami švenčių simboliai, inovatyviomis priemonėmis tikrinamos teorinės žinios. Pasidalindami savo įspūdžiais ir vadovaudamiesi įgytomis etnokultūrinėmis žiniomis, mokiniai nagrinėja ir savais žodžiais apibūdina  svarbiausius kalendorinių švenių papročius, kuria tai šventei būdingus namų puošybos elementus (šiaudinius dirbinius, karpinius), šventės rekvizitus (kaukes, paukštelius iš gamtinių medžiagų, kupoles) ar kt . Programa skirstoma atsižvelgiant į metų laikų kaitą, todėl galima pasirinkti vieną iš norimų temų: Rudens ženklai: Rudens lygiadienis, Ganiavos pabaigtuvės – Ožio diena. Žiemos ženklai: Žiemos saulėgrįža – adventas, Kūčios – Kalėdos, Užgavėnės. Pavasario ženklai: Pavasario lygiadienis, Paukščių diena, Velykos – Atvelykis, Sekminės. Vasaros ženklai: Vasaros saulėgrįža – Joninės/Rasos/Kupolės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Lėlių spektaklis - pasaka vaikams „Aukso obelėlė, vyno šulinėlis“ (nuotolinė paslauga)

„Aukso obelėlė, vyno šulinėlis“ - viena iš gražiausių ir populiariausių lietuviškų pasakų. Tai stebuklinga istorija apie Pamotės engiamą Našlaitę. Kaip ir kiekvienoje tokio tipo pasakoje, čia apstu blogio keliamų kliūčių: nedorėlė ragana kartu su savo dukromis kankina mergelę skirdama neįveikiamas užduotis, tačiau gėris, padedamas stebuklingų jėgų, galiausiai laimi ir Našlaitę pasakos pabaigoje išlaisvina bei veda jaunas Karalius. Spektaklio kūrėjams šiame pastatyme imponuoja galimybė panaudoti vaizdo teatro formas, kurios labiau priklauso kino menui, nei teatrui. Nors pasakoje nemažai liaudies dainų ir eiliavimo, spektaklyje pasakojimas kuriamas labiau vaizdais. Žiūrovai regės tokias įvairias dar nuo Antikinės Graikijos laikų populiarias vaizdinio teatro priemones kaip panoramas, mirioramas, diaoramas, taumatropą, laterna magica, mirioramines kortas, taip pat – šešėlių teatrą. 2012 m. spektaklio kūrybinė grupė (rež. R. Driežis, dail. M. Jonutis, akt. E. Piškinaitė) apdovanota Auksiniu scenos kryžium ir LR Kultūros ministerijos premija „už geriausią 2011 m. lėlių spektaklį“ 2012 m. Tarptautinio Gardino lėlių teatrų festivalio „Lėlės prie Nemuno“ prizai už „Geriausią režisūrą“, „Geriausią scenografiją“ ir „Geriausią festivalio aktorę“ spektaklio režisieriui R. Driežiui, dail. M. Jonučiui, aktorei E. Piškinaitei 2013 m. Dalios Tamulevičiūtės profesionalių teatrų festivalio (Varėna) prizas „Geriausias spektaklis vaikams“


Edukacija „Išlikimas teatre“ (9-12 klasėms)

„Išlikimas teatre“ yra paslaptingiausia edukacinė programa Alytaus miesto teatre. Dalyviai pateks į netradicinį žiūrovo akims pasaulį. Ekskursijos metu, jie pamatys tikruosius teatro užkulisius, išgirs teatrines legendas bei ugdys savo bendruosius gebėjimus: loginį mąstymą, kūrybiškumą bei atidumą. Dalyvaudami žaidimuose ir viktorinoje mokiniai išmoks ne tik apie teatro istorija, bet ir susipažins su aktoriais ir jų profesija.


TEATRO GALIA: NUGALĖK SAVO BAIMES IR ATSKLEISK SAVE

Pasaulinės pandemijos priešakyje stoja jaunas žmogus su vidinėmis baimėmis kurti, kalbėti prieš auditoriją, atskleisti savyje slypintį kūrybos potencialą. Šiandieninė skaitmeninė visuomenė diktuoja naujas stereotipų tendencijas: savo galių ribojimas, uždarumas, nenoras kurti ir atskleisti savęs tampa kasdienine norma. Mes sakome - NE! NE - kūrybos badui, NE - vidinėms auditorijos baimėms, NE - kūrybinės savirealizacijos sąstingiui. Mes sakome TAIP - naujų patirčių kūrimui, savęs atksleidimui, pasitikėjimui savimi ir savo kūrybine galia. Kviečiame susipažinti su šiuolaikinio teatro galia, kuri padeda realizuoti save ir ugdyti kūrybišką asmenybę. Inspiracinius-kūrybinius užsiėmimus ves teatro ir kino aktorė, televizijos ir radijo laidų vedėja, „Auksinio scenos kryžio” nominantė - Gileta Eglė Jackaitė. Užsiėmimų metu, pasitelkiant įvairias asmenybės išlaisvinimo technikas, taikomojo teatro metodus, bus siekiama įprasti atskleisti save ir nugalėti auditorijos baimes.


Edukacinis užsiėmimas - KIMEKOMI žaisliukas

Trakų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Kimekomi – vienas iš tradicinių japonišku rankdarbių būdų. Tai speciali technika, kaip aptraukti kamuoliukus audiniu. Iki šiol ši technika tebėra mėgstama meistrų ir dažnai naudojama Japonijoje kaip vienas iš moterų laisvalaikio užsiėmimų. Šios edukacijos metu suteikiama galimybė iš arčiau susipažinti su Japonija, jos kultūra. Taip pat su Kimekomi technika, jos istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Edukacijos metu išmokstama šios technikos pagrindų ir susipažįstama su pritaikymo galimybėmis. Kiekvienas pagamintas Kimekomi žaisliukas būna skirtingas ir savaip įdomus. Po edukacijos kiekvienas dalyvis parsiveža namo žaisliuką, kurį galės naudoti kaip namų dekoraciją, padovanoti šeimos nariui ar draugui, pakabinti ant Kalėdinės eglutės ar papuošti namus Velykoms.


Tikslas - skatinti moksleivių kritinį mąstymą, ugdyti supratimą apie kultūros paveldo svarbą ir skatinti įsipareigojimą jį išsaugoti ir perduoti ateities kartoms.
• Pristatyti Archyvą-(us) ir jo-(ų) veiklą, pabrėžiant archyvo-(ų), kaip kultūros įstaigos-(ų), paskirtį ir vaidmenį mūsų kultūros ir istorijos paveldo išsaugojime bei jo-(ų) saugomų kultūros vertybių –  dokumentų svarbą mūsų kultūriniam ir tautiniam tapatumui bei atminčiai.
• Skatinti moksleivių susidomėjimą Lietuvos ir pasaulio istorija, taip pat ugdyti supratimą apie kultūrinės atminties svarbą.
• Plėsti žinias apie istorinių šaltinių analizės metodus, suteikiant moksleiviams įgūdžių, reikalingų savarankiškam istorinių tyrimų atlikimui.
• Ugdyti pilietiškumą ir atsakomybės jausmą, skatinant moksleivius vertinti istorijos poveikį šiuolaikinei visuomenei ir vaidmenį jos kūrime.
Edukacinė programa sukuria unikalią patirtį, leidžiančią moksleiviams ne tik išsamiai pažinti archyvus ir juose saugomus istorijos šaltinius, bet ir patiems tapti istorijos tyrinėtojais ir archyvarais. Edukacija pristato Archyvą – kultūros ir atminties įstaigą, atliekančią dokumentinio paveldo saugojimo ir sklaidos misiją, ir supažindina su Archyvo veiklomis bei įdomiausiais saugomais dokumentais. Vyresniųjų klasių mokiniai kviečiami pabūti istorikais: nagrinėti originalius pirminius istorijos šaltinius –saugomus dokumentus ir atlikti praktines šaltinio analizės užduotis. Mokiniai atliks kūrybinius projektus, bus skatinami  tyrinėtą archyvinę medžiagą perteikti kūrybiškai, kuriant savo istorinį pasakojimą. Per edukaciją moksleiviai pabus Archyvo darbuotojais: sužinoję, kaip atliekama dokumentų paieška, jų išdavimas iš saugyklų ir grąžinimas į saugyklas, patys leisis į dokumentų paieškas saugyklose, ieškos bylų, jas suradę susipažins su jų turiniu, tyrinės bylų dokumentus.
Edukacinės programos vykdytojas – Lietuvos ypatingasis archyvas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Mistika XIX amžiuje buvo ne tik paslaptinga ir antgamtinė sritis, bet ir svarbi visuomenės dalis, kuri praturtino žmonių gyvenimus ir suteikė alternatyvių , būdų suprasti pasaulį ir savo vietą, padėjo formuoti naujas dvasines ir filosofines kryptis, skatino meno ir literatūros kūrybingumą . Programos metu mokiniai susipažins su mistiškąja dvaro gyvenimo puse. Dvaro Žynė supažindins su neįprastais šiai ddienai  laisvalaikio pomėgiais ir atskleis intriguojančias dvariškių paslaptis,  pakvies aplankyti  centrinius dvaro rūmus. Mokiniai turės galimybę patys nuspėti savo ateitį ir pasigaminti laimės ir sėkmės amuletus. Programos tikslas: pažinti XIX-XX a. dvaro aristokratiškąjį gyvenimą ir taikomąją magiją, žadinti vaizduotę, skatinti  bendradarbiavimo ir komunikavimo įgūdžius.pristatyti įrankį vidinių emocijų valdymui, sudaryti galimybes patirti pažinimo džiaugsmą ir plėtoti intelektualinius gebėjimus.


Apžiūrima meno kūrinių kolekcija sukaupta Anykščių Sakralinio meno centre ir Angelų muziejuje. Mokomės atpažinti skirtingas atlikimo technikas, plačiau aptariame grafikos darbus sukurtus tušu. Pasirinkus kiekvienam individualiai atliepiantį meno kūrinį, daroma jo meninė interpretacija, panaudojant tušo liejimo techniką. Moksleiviai lavina savo gebėjimą vienu metu sutelkti visą dėmesį į vieną meno kūrinį, pastebėti smulkiausias jo detales bei suvokti jo poveikį savo jausmams. Atlikus kūrinio meninę interpretaciją, drauge su kuratoriumi analizuojami išraiškos skirtumai su kūrinio originalu, bandoma suvokti skirtumų priežastis. Tušo liejimo technika skatina atsipalaidavimą, bei ugdo emocijų išraišką per spalvų ir dėmių sąskambius, kontrastus ir niuansus.


Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas. Supažindinti mokinius su knygrišio amatu.
Uždaviniai.
1.	Susipažinti su knygrišio instrumentais ir priemonėmis.
2.	Įsirišti vieno lanko knygelę.
       3.   Įgytas žinias pritaikyti dekoruojant knygelę.

Užsiėmimo pradžioje mokinius kviečiame į žaidimą/diskusiją, „Kokių paslapčių gali išmokyti knygrišys?“. Kad tai sužinotų, jiems teks savo kailiu patirti knygrišio mokinio sunkumus. Reikės įsiminti šiam amatui reikalingų įrankių pavadinimus ir nesupainioti, kai knygrišys paprašys vieną ar kitą paduoti. Reikės išmokti tiksliai ir greitai lankstyti popieriaus lapus, vaškuoti siūlą. Suprantama, jums kilo dar daugiau klausimų apie knygrišio amatą. Tik atvykę į Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejaus edukacinius užsiėmimus galėsite daug sužinoti ir patirti, išbandyti ir sukurti. Sužinosite iš ko ir kaip buvo rišamos knygos, kokia buvo, dabar yra jų reikšmė ir paskirtis. Sužinosite naujų knygrišystės sąvokų, terminų, susipažinsite su knygrišio įrankiais, pritaikysite juos praktiniame darbe.
 Praktinės užduoties metu įsirišite vieno lanko knygelę. Lavinsime mokinių vaizduotę ir kūrybiškumą mokydami knygos dekoravimo paslapčių. Supažindinsime su autentiškomis auksavimo priemonėmis ir įrankiais. Sudarysime galimybę patiems dekoruoti knygelės  viršelį auksavimo būdu.
Kuo daugiau sužinome, tuo platesni mūsų kūrybiškumo laukai!


"Akmens pėdomis" - tai programa, kviečianti jus įsitraukti į akmens istoriją.  Lygindami akmenis sužinosite kokios yra akmenų rūšys nuo brangakmenių iki paprastų žemės akmenų. Diskutuosime apie akmens naudą žmogaus sveikatai, jo pritaikymą  architektūroje, mene ir buityje. Susipažinę su baltų raštų reikšmėmis, kūrybinio darbo metu jais puošite akmenėlius. Judriųjų žaidimų erdvė leis atsipalaiduoti ir patirti teigiamų emocijų. Sužinoję trečio pagal dydį lietuvos riedulio - "Kriaučiaus" akmens net kelis metus trukusią traukimo iš žemės proceso istoriją, kuri yra užfiksuota ir išsaugota nuotraukų albume,  vyksite riedulio apžiūrėti ir net pabandysite jį apglėbti.


Muilo istorijos (išvažiuojamoji, toliau nei 50 km nuo Jonavos raj.)

Edukacijos metu patraukliai ir žaismingai perteikiamos žinios apie senojo pasaulio tautų (egiptiečių, romėnų, babiloniečių, šumerų ir k.t.) muilo gaminimo receptūras, gamybos būdą, viduramžiais vyravusius mitus apie kūno higieną. Edukacijos metu dalyviai sužino, kada muilas pradėtas gaminti Lietuvoje, kaip ir kam buvo naudojamas. Šios žinios skatina giliau pažinti lietuvių etninę kultūrą, senovės žmonių higienos įpročius, savęs ir pasaulio reiškinių suvokimą. Taip pat praplečia supratimą apie daugelio pasaulio tautų gyvensenos ypatumus skirtingais istoriniais laikmečiais.
Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti mokinius su muilo gamybos procesu ir receptūra nuo seniausių laikų iki dabar. Uždaviniai: 1. Supažindinti su muilo atsiradimo istorija daugelyje senojo pasaulio tautų, senovės žmonių gyvensena, papročiais, savęs ir aplinkos reiškinių suvokimu, muilo naudojimo įpročiais. 2. Padėti pasigaminti po unikalų, vienetinį sau patinkančios spalvos, kvapo ir formos muilą. 3. Padėti patirti teigiamą spalvų ir kvapų terapijos poveikį.
Manoma, kad skirtingos spalvos geba pernešti tam tikrą energiją ir taip paveikti mūsų savijautą. Gydymas spalvomis buvo žinomas jau senovės Egipte, Kinijoje ir Persijoje: buvo įrengiami specialūs kambariai su natūraliais įvairių spalvų kristalais. Jų skleidžiama spalva padėdavo mažinti emocinę įtampą. Natūralių eterinių aliejų kvapai ne tik teigiamai veikia nervų sistemą, bet ir padeda kovoti su peršalimo ligomis, pagerina nuotaiką ir gali gerinti miego kokybę, pasižymi antibakterinėmis savybėmis.
Edukaciją veda etninės kultūros mokslų daktarė, o šiuo metu ir natūralios kosmetikos gamintojo specialybės studentė Ingrida Stundžė.


Programa ugdo kūrybingumą, kritinį mąstymą ir mokymuisi visą gyvenimą reikalingus įgūdžius. Programa supažindina su greitojo skaitymo, atminties lavinimo ir kitais metodais. Mokiniai įvairią informaciją išmoksta įsiminti lengviau ir greičiau, ugdo kūrybingumą, koncentraciją, vaizduotę, taip pat išmoksta skaityti greičiau ir efektyviau, geriau analizuoja ir supranta tekstus, įgyja teksto konspektavimo įgūdžius, išmoksta kurti „minčių žemėlapius“.

Mokiniai lengviau įsimins formules, eilėraščius, greičiau perskaitys privalomos literatūros knygas, sužinos kaip lengviau išmokti užsienio kalbas, bus labiau motyvuoti mokytis, nes formuos įgūdžius palengvinančius mokymąsi kasdien. Padės suprasti ir ugdyti savo protinių gebėjimų potencialą, suteiks daugiau pasitikėjimo savimi. Sutaupys mokiniams laiko tiek mokykloje, tiek ruošiant namų darbus, taip pat padės spręsti nenoro mokytis, motyvacijos trūkumo, nemokėjimo susikaupti, išsiblaškymo problemas. Užsiėmimus sudarys įvairi video medžiaga, audio knygos, darbas su kompiuterinėmis programomis, diskusijos, aptarimai, daug praktinių pratimų, daug įvairių žaidimų pertraukėlių metu. Programa ugdo mokėjimo mokytis ir kitas kompetencijas. Baigęs programą mokinys kelis kartus pagerins savo įsiminimo gebėjimus, kelis kartus padidins skaitymo efektyvumą, gebės šiuos įgūdžius vystyti toliau savarankiškai, įgis daugiau pasitikėjimo savo jėgomis, motyvacijos mokytis, kūrybingumo. Rekomenduojama 8-12 klasių mokiniams, programą gali lankyti visi norintys.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Įdomiai ir praktiškai apie klimato kaitą ir atliekų perdirbimą

Šiuolaikinio žmogaus užduotis – savo buvimu ir veiksmais išsaugoti žemės planetą. Lengvai, žaismingai ir kūrybiškai mokiniai susipažins su klimato kaita, atliekų kultūra, rūšiavimo nauda, praktiškai išbandys atliekų perdirbimą.
Atnaujindami nebenešiojamą rūbą patirsime kūrybinį eksperimentą, lavinsim meninę raišką ir vaizduotę, auginsim motyvaciją, džiaugsimės savo ir klasės draugų darbu.


Tai etnokultūrinė edukacija.Užsiėmimo trukmė - 90 min. Veiklos tikslas - pasitelkiant etninės kultūros tematiką ugdyti asmenybę, turinčią brandžią tautinę savimonę ir savigarbą, suvokiančią etninės kultūros visumą ir jos santykį su dabartimi. užsiėmimo metu dalyviai pirmiausiai žiūrės video pristatymą apie lietuvių tautines juostas. Po to dalyviams bus pristatytos įvairių Lietuvos regionų juostos, jų simbolika. Galiausiai dalyviai nusipins po pintinę juostą. Edukacinės programos metu pasitelkiami vaizdiniai edukacijos metodai bus jungiami su praktiniais, kūrybingumui ugdyti taikomais metodais. Užsiėmimų metu ugdomos šios bendrosios kompetencijos: mokymasis, kūrybiškumas, pažinimas, iniciatyvumas, kultūrinis sąmoningumas, komunikavimas.


Pasvalio krašto gamtinis išskirtinumas – savita geologinė sandara ir karstiniai reiškiniai. Pasvalys – tai gipso karsto rajonas. Nuosėdinės kilmės uolienos – gipso – sluoksniai, susidarę daugiau nei prieš 300 mln. metų, slūgso negiliai, todėl paviršinio vandens lengvai pasiekiami ir ardomi. Prieš keletą metų buvo atlikti geologiniai tyrimai, sudarytas detalus karstinės vietovės žemėlapis. Gręžiant gręžinius iškeltas gipso uolienos kernas. Vieno gręžinio kerną mokslininkai padovanojo muziejui. Tai vertinga pažintinė medžiaga apie Pasvalio krašto geologinę sandarą, kuri bus naudojama edukacinio užsiėmimo metu. Dalyviai užsiėmimo metu nagrinės kerno gręžinį, stebės interaktyvų smegduobės susidarymo vaizdą, pamatys įspūdingiausių smegduobių atsivėrimo Pasvalio krašte video siužetus, nuotraukas, ekskursijos metu pažins Pasvalio miesto smegduobes, išgirs jų susiformavimo eigą, savo žinias galės patikrinti specialiai sukurtame „prasmengančiame“ žaidime. Virtualios realybės akinių pagalba paners į didžiausią karstinės kilmės urvą Lietuvoje- Žalsvąjį šaltinį.


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacinis užsiėmimas „Pabėgimo kambarys „Miesto kodas“ kvies užsiėmimo dalyvius atraktyvia forma pažinti kultūros paveldą. Edukacinis užsiėmimas vyks buvusios Šeduvos senosios vaistinės pastate – išskirtinime kultūros paveldo objekte, kuriame daugiau kaip 100 metų veikė vaistinė ir kuriame šiuo metu veikia paroda „Šeduvos miestas ir miestiečiai: paveldas ir tapatumas“. Pastatas nėra pritaikytas šiuolaikiniams poreikiams, tačiau tai tik suformuoja specifinę erdvę, žadinančią smalsumą ir pažinimą, skatinančią kelti paveldo saugojimo ir pritaikymo klausimus. Veikianti paroda atspindi daugiausia XX a. I pusės nedidelių miestų urbanistiką ir kultūrą, miestiečių tradicijas ir gyvensenos ypatumus. Siekiant puoselėti paveldo pažinimą per aktyvią veiklą, buvo pasirinktas pabėgimo kambario žaidimo principas. Pabėgimo kambarys – tai žaidimas, kurio metu komanda uždaroma patalpoje. Iš jos ištrūkti galima tik vienu būdu – pasitelkus savo loginį mąstymą, pastabumą ir kūrybiškumą per tam tikrą ribotą laiką išsprendus logines užduotis ir galvosūkius. Būtent tokiu principu ir vyks edukacinis užsiėmimas. Visas užduotis natūraliai apjungs senosios vaistinės rūsio aplinka ir XX a. I pusės miestiečio kasdienybės naratyvas. Edukacinio užsiėmimo dalyviai „nusikels“ į praeitį ir galės įsijausti XX a. I pusės nedidelio miesto miestiečių roles.


Tikslas: supažindinti moksleivius su Advento laikotarpio tradicijomis ir papročiais, išmokyti pasigaminti Advento vainiką, supažindinti su jo kilme ir reikšme. Uždaviniai: sudaryti sąlygas grupės dalyviams pasigaminti Advento vainiką; išmokyti jo gaminimo technikos; susipažinti su Advento laikotarpio tradicijomis ir papročiais. Metodai: pasakojimas, demonstravimas, gaminimas, aptarimas. Programos turinys: edukacinę programą veda tradicinių amatų meistrė Jurgita Treinytė. Supažindinama su Advento laikotarpio tradicijomis ir papročiais. Programos dalyviai gauna priemones. Naudojama tik natūralios, gamtinės medžiagos. Gamina Advento vainiką. Rodoma, kaip paruošiamas karkasas, tvirtinamos atskiros detalės. Gaminant pasakojama apie Advento laikotarpį, kalbama apie senųjų tradicijų svarbą, perėmimą ir saugojimą. Aptariamos kalendorinės metų šventės. Dalyvių pasiekimai: užsiėmimų dalyviai išmoksta pagaminti Advento vainiką. Sužino jo gaminimo subtilybes, prasmę ir svarbą mūsų kultūroje.


Žvakių liejimo edukacija " Ką mena vaškas"

Žvakių liejimo metu moksleiviai ne tik patys lies vašką, bet ir sužinos apie Lietuvių tradicijas liejant vašką, išgirs lietuvių ir baltų mitologines sakmes apie bites ir bičiulystę, kaip ir iš kur atsiranda vaškas, kuo yra svarbios bitės ir kokią naudą jos suteikia mūsų kasdieniniam gyvenime. Liedami žvakes moksleiviai ugdys kūrybiškumą panaudojant įvairius šiuolaikiškus ir autentiškus simbolius, liedami spalvas. Sužinos jų reikšmę, aktyviai dalyvaus bendradarbiaujant su kitais mokiniais. Plės suvokimą apie kitas gamtos priemones praturtinančias žvakes kvapais ir spalvomis.


Tai meniškas užsiėmimas, kurio metu mokiniai ne tik pažins paukščius, sužinos įdomiausius faktus apie juos, bet ir patys sukurs unikalią paukščio figūrėlę-dekoraciją! Edukaciją sudarys dvi dalys: teorinė ir praktinė. Teorinės dalies metu dalyviai susipažins su Lietuvoje gyvenančiomis paukščių rūšimis, pasitelkiant išmaniąsias technologijas, garsus bei vaizdus. Praktinės dalies metu kiekvienas kiekvienas dalyvis pasirinks medžio figūrėlę (pasirūpins lektorius), kurias pats nuspalvins ir kurios atiteks mokiniui. Spalvindami mokiniai galės remtis pateiktomis spalvinimo schemomis (pvz., ornamentika tautodailės motyvais, realų objektą atitinkančios spalvos, dekoratyvus marginimas ir t.t.) arba pasitelkdamas savo kūrybiškumą, spalvas rinktis ir derinti meniškai, savo nuožiūra.


Senųjų laikų atmintis tebėra gyva lietuvių etninėje kultūroje – tradicinio kalendoriaus dienos turi paukščių vardus. Ar žinote, kokių?
Susipažinsite su pavasario kalendorinėmis šventėmis, ieškosite harmonijos tarp žmogaus veiklos ir gamtos.
Ar girdėjote, kada nevalia šukuotis, o kada galima jurginėti ar gandrinėti? Įdomu bus prisiminti, kokius kūrinius apie pavasarį sukūrė M. K. Čiurlionis bei kiti garsūs kūrėjai.
Kūrybinio praktinio užsiėmimo metu pakviesime dekoruoti inkilėlius arba marmuruoti kiaušinius.

Tikslas – stiprinti tautinę savimonę ir puoselėti pagarbą gamtai.
Uždaviniai: supažindinti su lietuvių pavasario kalendorinėmis šventėmis; ieškoti harmonijos tarp žmogaus veiklos ir gamtos;
pravesti meninį - kūrybinį užsiėmimą; sudalyvauti interaktyviame žaidime.
Priemonės: Išmani lenta, planšetiniai kompiuteriai, guašas,  akriliniai dažai, inkiliukai, putplasčio kiaušiniai, marmuravimo dažai, paletės, indeliai vandeniui, dekoro elementai.


„Sėkmingos klaidos – eksperimentai laboratorijoje“ (išvažiuojamoji)

Edukacijos metu mokiniai susipažins su smalsiais, žingeidžiais žmonėmis, kurių svajonės bei pastabumas atvedė prie sėkmingai, nesėkmingų klaidų. Ir kurie įrodė, kad net atsitiktinumas dažnai atveda mus prie didžiojo atradimo. O tokių asmenybių mokslo istorijoje gausu:
- Džozefas Prislis atrado kelias dujines medžiagas tarp kurių buvo ir anglies dioksidas;
- Charles Thilorieris atrado sausą ledą, kurio dėka galime daryti nuostabiausius eksperimentus, bei turėti švariausią ir aplinkai palankiausią šaldomąją medžiagą.
- Johnas Pembertonas išvirė mikstūrą, kurią šiandien visi pažystame kaip „Coca Cola“.
- Viljamas Perkinas siekė sukurti vaistus nuo maliarijos, o susintetino pirmąjį sintetinį dažą moveiną. Kadangi iki tol natūralūs purpurinės spalvos dažai buvo labai brangūs jis suprato, kad jis išrado pigesnį jiems pakaitalą ir patentavo savo išradimą, bei įsteigė pirmąją sintetinių dažų gamyklą.
- Broliai Vizbarai. Pirmuoju pasaulyje kraujo tyrimų spektrofotometriniu jutikliu ir į jį įmontuotu lazeriu. Jis ypatingas ir tuo, kad tyrimui atlikti nereikėtų imti kraujo duriant į pirštą ar veną: prietaisas būtų ypač aktualus cukriniu diabetu sergantiems žmonėms bei padėtų gelbėti gyvybes. Visi kartu atliksime eksperimentus ir sužinosime daug naujų dalykų.


Edukacija "Saulės sistema. Egzoplanetos“ skirta 1-4 klasių mokiniams susipažinti su Saulės sistemoje ir už Saulės sistemos ribų esančiais objektais. Pasitelkiant edukacinėje erdvėje esančius žaidimų terminalus, vaizdines priemones, dalyviai sužinos apie Saulės sistemos objektus, egzoplanetas, kosmose laukiančius iššūkius, kosmoso misijas ir naujienas.  Mokiniai dalyvaus viktorinose. Kurs savo įsivaizduojamą egzoplanetų sistemą.


Šilutės Hugo Šojaus Švėkšnos ekspozicijoje vedamo edukacinio užsiėmimo „Mano jidiš vardas“ tikslas – supažindinti užsiėmimo dalyvius su Švėkšnos žydų bendruomenės istorija, jidiš kalbos rašmenimis, pristatyti jidiš kalbą ir priminti, kad ja kadaise buvo kalbama ne tik Lietuvoje, bet ir Švėkšnoje. Pristatoma lietuvių kalbos įtaka jidiš kalbai: pateikiami pavyzdžiai, kokie lietuviški skoliniai žydų šnekamojoje kalboje prigijo ir buvo vartojami Švėkšnos miestelyje. Uždaviniai: pristatyti Švėkšnos žydų bendruomenės istoriją; papasakoti apie jidiš kalbos atsiradimą ir vartojimą Lietuvoje; naudojant antspaudukus, jidiš rašmenimis užrašyti savo vardą. Naudojamos priemonės: PowerPoint pristatymas; jidiš kalbos raidynas (pritaikytas prie lietuvių kalbos abėcėlės), padarytas antspaudukų pavidalu. Vienoje spaudo pusėje pavaizduota lotyniška raidė, o kitoje – jos atitikmuo jidiš kalbos rašmenimi. Veikla ir rezultatai: išklausę pasakojimo apie Švėkšnos žydų bendruomenę ir jidiš kalbą, edukacinio užsiėmimo dalyviai, naudodami jidiš abėcėlės raides, turi galimybę parašyti vardus (ant popieriaus, audinio ar kito paviršiaus). Užsiėmimo metu vaikams pristatoma žydų tautinė mažuma, jos kultūriniai skirtumai, siekiama, kad mokiniai būtų tolerantiški, norėtų pažinti įvairias kultūras, atsisakytų stereotipinio mąstymo. Paslauga atliepia „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės“ minėjimo sukaktį.


Ar žinojote, kad lėlių teatras daro didelę įtaką asmenybės tobulėjimui, padeda spręsti mokomuosius – auklėjamuosius uždavinius, ugdo vaizduotę, jausmus, kūrybiškumą, suteikia teigiamų emocijų? Norite ugdymo/-si procesą padaryti įdomesniu ir įvairesniu, išbandyti kitokius mokymo/-si būdus išeinant iš klasės, suolo, vadovėlio rėmų? Visa tai patirsite dalyvaudami edukacijoje “Lėlių teatro dirbtuvės”, kurios metu mokiniai turės galimybę atskleisti savo kūrybiškumą, susipažins su lėlių teatro istorija, sužinos, kuo ypatingas lėlininko darbas ir kokių gali būti teatrinių lėlių, pasigamins pasirinkto tipo lėlę, išmoks ir praktiškai išbandys pagrindinius jos valdymo principus bei sužinos kitas lėlių teatro subtilybes. Pasigamintas lėles mokiniai galės pasilikti sau atminimui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kūrybinės dirbtuvės mažiesiems „Pažink save per teatro raišką“

Susipažinimas su pagrindiniais teatrinės raiškos elementais - matau, girdžiu, veikiu, siekiu tikslo realiomis aplinkybėmis. Skirtingų nuotaikų raiška judesiu ir intonacija. Veikimas žodžiu. Judesių ir žodinės kalbos santykis. Pasakojimas grupe su judesiais ir interpretacija. Personažo kūrimas. Trumpų scenelių vaidinimas.


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Norite išmokti novatoriškai kurti trimačius objektus? Ieškote alternatyvų 3D spausdintuvui? Tuomet naujasis įrenginys – 3D rašiklis – pavers Jūsų svajones realybe. Jis nereikalauja specialaus pasiruošimo ar sudėtingos programinės įrangos, eksploatacijos procesas yra labai paprastas ir intuityvus. Pakaks kelias valandas pasitreniruoti, ir nauja meno forma bus visiškai įsisavinta. Su juo galite rašyti ne tik ant lygaus popieriaus lapo, bet ir ore. Rašimui naudojamas saugus ir netoksiškas plastikas, kuris sušyla viduje, o rašymo metu išstumiamas į išorę, kur greitai sukietėja ir sukuria trimatį modelį. Rašiklį labai patogu laikyti rankoje jo ergonominės formos dėka. Rašiklio populiarumas su kiekviena diena vis didėja, ir tai suprantama, nes jo panaudojimo galimybės skaičiuojamos dešimtimis.


Baisus ir dar baisesnis: groteskas menuose (5-8 kl.)

Jautis, velnias ar vijoklis? Senųjų pastatų architektūroje, atidžiai įsižiūrėję, pamatysime keistų, neegzistuojančių gyvūnų, tarsi kaukių, žvelgiančių į mus tuščiomis akimis. Užsiėmimo metu sužinosime, kodėl senieji meistrai taip puošė rūmus, ką reiškia šios keistos būtybės, artimiau pažinsime grotesko estetiką ir patys sukursime grotesko koliažą.


Plungės rajono savivaldybės kultūros centras

Tradicinės kultūros ir šiuolaikinės kūrybos edukaciniai užsiėmimai - tai galimybė kiekvienam atėjusiam iš arčiau susipažinti su tradiciniais amatais ir praktiškai juos išbandyti. Skatinti juos išsaugoti kultūrinį palikimą ir taikyti praktikoje. Teorinė ir praktinė veikla 3-7 klasių mokiniams, supažindinanti su lietuvių liaudies tradicijomis bei šiuolaikine kūryba. Siūlomos veiklos ir užsiėmimai: audimo edukaciniai užsiėmimai; juostų pynimo edukaciniai užsiėmimai; tekstilės edukaciniai užsiėmimai; verbų gamybos edukaciniai užsiėmimai; margučių marginimo edukaciniai užsiėmimai; karpinių edukaciniai užsiėmimai; Užgavėnių tradicijų pažinimo ir kaukių gamybos edukaciniai užsiėmimai; kalėdinių dekoracijų gamybos edukaciniai užsiėmimai; tapybos edukaciniai užsiėmimai, tradicinių ir netradicinių lėlių gamybos edukaciniai užsiėmimai, 3D atvirukų gamybos edukaciniai užsiėmimai.


Papasakosiu jums istoriją... Labai laukiau Šv. Kalėdų. O dar labiau - Kalėdų senelio. Skaičiavau dienas, klijavau datas, kol vieną dieną nusprendžiau, kad reikia Kalėdų senelį man pačiam prisivilioti. Vienoje knygoje perskaičiau, kad Kalėdų senelis yra smaguris, mėgstantis įvairiausius pyragėlius. Ir taip viskas prasidėjo... Ėmiau kepti ir kepti, langus praverti, gal užuos greičiau, gal atšliuoš sparčiau? Ir štai vieną dieną, girdžiu - šlumšt! Į mano virtuvę įrioglina augalotas, apipešiotas, samanotas... girinis. Pyragėlius surijo, ačiū nepasakė, bet pastebėjęs mane - pasijuto, kaip miške. Ėmė pasakoti apie lapes, kiškius ir barsukus. Taip gimė draugystė truputėlį keista. Tešlą kočiosime, pyragėlius vyniosime, orkaitėje kepsime... Beliks tik atspėti - ar girinis ir šį kart ateis?


Tautinio paveldo karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija, žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis. Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacijos tikslas - supažindinti mokinius su  savo pinigų tvarkymu, t.y. finansiniu raštingumu.
 Suteikti žinių apie pinigus, skatinti kūrybiškumą ir kritinį mąstymą, generuojant, analizuojant idėjas, kaip aš galiu uždirbti, taupyti, išleisti ir skolinti- investuoti. Ugdyti  mokinio sąmoningumą, atsakingumą, savęs  pažinimą. Mokyti  kultūringumo bendraujant ir bendradarbiaujant, skatinama būti originaliu, "perlipti per save" pristatant užduotis klasei, lavinti mokinio kalbinius viešojo kalbėjimo įgūdžius,  nugalėti savo baimes. Edukacijos metu atliekamos loginės, kūrybiškumas ir  kritinį mąstymą lavinančios užduotys, kurios kaitaliojamos su judriais žaidimais. Žinios įtvirtinamos žaidimu- vitorina.
Kultūrinės edukacijos metu mokiniai turi galimybę sužinoti, kaip atsirado pinigai, kas yra finansinis raštingumas- taip pralėsdami savo kultūrinį sąmoningumą, ugdosi platesnį supratimą  apie pinigų valdymą, vertybes – tvarumą, ekonomiškumą.

Mokiniai turės supratimą, kaip elgtis su pinigais, kad jų turėtų, kaip taupyti ir išleisti. Susiformuos pagrindus apie savo  pinigų tvarkymą, bendradarbiaudami įgis sąmoningumo.

Organizatorius: Irena Kyguolytė-Kataržė


Aktyvūs lietuvių liaudies žaidimai ir mįslės

Užsiėmimo metu kalbėsimės apie lietuvių liaudies žaidimus. Aptarsime su kuo siejamas žaidimų atsiradimas, kokia yra žaidimų prasmė, kokios vaikų savybės yra ugdomos žaidžiant, kodėl liaudies žaidimai buvo svarbus kaimo kultūros elementas ir pan. Taip pat mokysimės dirbti komandoje, bendradarbiauti. Programos metu žaisime daug aktyvių lietuvių liaudies žaidimų: „Bendorius“, „Pelėda tupi“, „Pirtis', ,,Lazdos traukynės” ir kt. Jėgas išmėginsime spręsdami šiuolaikines mįsles ir galvosūkius. Šį galvosūkių ir mįslių rinkinį sukūrė SVEIKI SVEIKI komanda. Vaikai, norėdami išspręsti galvosūkius ir įminti visas mįsles turės dirbti komandoje, panaudoti visus savo kūno pojūčius bei loginį mąstymą, įminti l.l. mįsles (trumpą filmuką apie edukaciją galite pamatyti norodoje: http://tiny.lt/rskgffh). Edukacija atliepia „Vilnius 700“ sukaktį įtraukiant Vilniuje žaistus lietuvių liaudies žaidimus.


Literatūrinė-istorinė pažintis su daktaru Jonu Basanavičiumi (Nuotolinė paslauga)

Panevėžio Elenos Mezginaitės viešoji biblioteka

Edukacinės programos tikslas – supažindinti su daktaro Jono Basanavičiaus (1851-1927) asmenybe, įdomesniais biografijos faktais, nuveiktais darbais Lietuvos ir lietuvių tautos labui, pristatant knygas vaikams apie daktarą Joną Basanavičių. Pasakojimas iliustruojamas vaizdine medžiaga. Dalyviams pateikiamos individualios kūrybinės užduotys. Užsiėmimo programoje – interaktyvi KAHOOT viktorina, kurios metu dalyviai pasitikrins ir įtvirtins gautas žinias.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Ornamentai – istorijos iš praeities (Nuotolinė paslauga)

Visų tautų tautosaka grįsta simboliais – ženklais, turinčiais tam tikrą reikšmę. Senosios lietuvių dainos, mitai, pasakos, audinių raštai – tai ne mūsų protėvių vaizduotės vaisius, o žinia apie praeitį, mūsų senolių pasaulėvaizdį. Ilgainiui senųjų simbolių reikšmes užmirštame. Edukacinio užsiėmimo metu supažindinsime moksleivius su lietuvių liaudies mene naudojamais ornamentais ir jų simbolika. Kadangi simbolis visada talpina daug prasmių ir gali turėti keletą reikšmių, todėl skirtingo amžiaus moksleivių grupėms pristatysime skirtingo sudėtingumo tautinių raštų simboliką. Moksleiviai sužinos ką reiškia apskritimas ir kryžius, trikampis ir rombas, žvaigždės ir pasaulio medis. Jie sužinos, kad ornamentas –tai komunikacinė priemonė – iš kartos į kartą perduodama ir perimama informacija. Ornamentai, kuriais būdavo išpuošti gyvenami trobesiai, medžio, geležies dirbiniai, baldai, moliniai indai, audiniai, drabužiai, juostos, kryžiai – tai simbolinė forma, kurioje užkoduota žmonijos istorija. Lietuvių liaudyje ornamentai dažnai vadinami tiesiog žodžiu “raštas”, o jį sudaro geometrinės, augalinės ar kitos vaizdinės figūros. Gavę paruoštukus el.paštu, moksleiviai turės galimybę sukurti savo šimtaraštės juostos ornamentą.


Mylintiems gamtą ir S. Nėries kūrybą – edukacinė programa „Augalai Salomėjos Nėries kūryboje ir sodyboje“. Tai judrus, komandinis žaidimas. Gavę lapelius su S. Nėries eilėraščio posmeliais, kuriuose paminėti augalai, ieškosite jų muziejaus sode, o suradę įsmeigsite vėliavėles. Kviečiame pabūti kartu gamtoje nuo gegužės iki spalio mėnesio.


Kumštis prieš pirštą: sambūrio anatomija

Ar sutinki, kad kompanijoje smagiau? Tačiau ar susimąstei, kad būti tarp panašių į save – esminė žmogaus egzistavimo sąlyga? Kartu mes dalinamės patirtimi, siekiame tikslų, išbandome idėjas, mėgaujamės emociniu kontaktu, įgyjame daugiau drąsos ir galių. Tautos žadintojas Jonas Šliūpas šiandien mus patikintų, kad ir Lietuvos valstybė gimė dėl to, kad susitelkėme ir veikėme išvien. Jis, vienas pirmųjų lietuviškų visuomeninių organizacijų steigėjų, vadovavosi nuostata, kad susibūrę tampame lyg kumštis. Bet galbūt kumštis negali to, ką gali pirštas? Išbandykime kartu!

Edukacinis užsiėmimas leis jo dalyviams patirti net keletą eksperimentų. Pirmasis kvies susimąstyti, kaip jaučiasi į kone beviltišką situaciją pakliuvęs žmogus, kuris, norėdamas įveikti jam kilusias kliūtis, yra priverstas be išlygų pasitikėti  bičiulių pagalba. Antrasis kvies sužaisti simuliacinį sambūrio kūrimo žaidimą, kurio kulminacija taps kūrybiškas gimusios draugijos pristatymas. Tuo tarpu refleksijos metu sužinosite apie  neišvengiamai jus ištikusį paradoksą, priversiantį kitu žvilgsniu pamatyti kasdienį bendravimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Pagrindinis edukacinio užsiėmimo tikslas - supažindinti su pagrindinėmis laikrodžių dalimis (ciferblatu, rodyklėmis) ir kaip laikrodžio tobulinimas keičia žmogaus gyvenimą. Edukacinio užsiėmimo pradžioje vaikai supažindinami su ciferblatu, valandine, minutine, sekundine rodykle. Paaiškinama, kaip gyveno žmonės su viena valandine rodykle, minutine ir sekundine. Sekančioje užsiėmimo dalyje įtvirtiname žinias pasidarydami laikrodžio modelį. Užsiėmimo dalyvis ciferblatą spalvina, dekoruoja. Nuspalvinus ciferblatą surašomi skaičiai. Šio užsiėmimo metu kiekvienas vaikas tampa laikrodininku, o pasidarytas unikalus laikrodžio modelis tampa puikia priemone mokantis pažinti laikrodį.


Online spektaklis „Kiškių sukilimas“ (nuotolinė paslauga)

Monospektaklis „Kiškių sukilimas“ - tai sėkmingas režisieriaus ir dailininko Rimo Driežio pabandymas įpūsti tradicinio anglų balaganinio lėlių teatro vaidinimo „Pančas ir Džudė“ dvasios puikiai Kazio Binkio (1893-1942) poemai. O kad intriga patrauktų ir suaugusiųjų dėmesį - perkelti spektaklio veiksmą į prieškario Kauną: kiškiai įsiveržia į Kauno teatrą ir iš operos žvaigždės Kipro Petrausko reikalauja, kad šis liautųsi medžiojęs kiškius. Rezultatas - patriotinė Rimo Driežo dėlionė iš Kazio Binkio poemų ir eilėraščių, virtuoziškai vaidinama vienos aktorės, Lijanos Muštašvili, su galybe pirštininių lėlių.


Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su Kauno heraldika, sužinos kaip per laiką keitėsi Kauno miesto herbas ir kas jame buvo vaizduojama - taip praplės savo kultūrinį akiratį, pagilinti savo istorines žinias apie Kauną, Mokiniai lavins pastabumą ir ugdys kritinį mąstymą lygindami herbus tarpusavyje, aiškindamiesi juose pažymėtų simbolių reikšmes, sužinos kokie vietovardžiai ir vandenvardžiai, o taip pat kokie lietuviški žodžiai yra susiję su kadaise Lietuvos giriose gyvenusiais taurais pavaizduotais ant senųjų Kauno miesto herbinių antspaudų. Sužinos koks šventasis yra Kauno globėjas ir kaip jis siejasi su dabartiniu miesto herbu. Praktinėje dalyje užsiėmimo dalyviai supažindinami su keramikos pagrindais, mokosi nulipdyti ir dekoruoti Kauno miesto herbą, kurį vėliau išsineš namo. Turime galimybę į šią ekskursiją pritaikyti asmenims su protine negalia - jos metu pateikiama mažiau informacijos, vartojamas paprastesnis žodynas, skiriama daugiau laiko užduočiai atlikti. Užsakant užsiėmimą asmenų su specialiaisiais poreikiais grupei, prašome apie grupės specifiką informuoti iš anksto. Svarbu: paslaugos teikimo vieta nepritaikyta asmenims su judėjimo negalia.


Barokas – judėjimas, ekspresija, ekstazė?

Barokas tobulas renesanso formas pakeičia tokiomis, kurioms iki tobulumo trūksta tik trupučio, – jos yra taip netoli „geros formos”, kad priverčia žiūrovą ją sukurti. Naudojant vizualinę ir video medžiagą moksleivius supažindinsime su Baroko epocha ir baroko stiliaus ypatumais, jam būdingais perdėtais judesiais, aiškiomis detalėmis, šviesos ir tamsos sąveika, įtampos ir dramos kūrimu. Moksleiviai sužinos ir barokines išraiškos priemones – perdėta gausa, spalvingumas, ornamentika ir didybė. Užsiėmimo metu taip pat kalbėsime apie pagrindines kultūrines, politines ir socialines baroko stiliaus susiformavimo prielaidas. Barokas plito kaip katalikiškų šalių menas, tai buvo tarsi reakcija į protestantų reformaciją. Užsiėmimo metu analizuosime barokinės architektūros, skulptūros, tapybos pavyzdžius bei muziką. Pristatysime didžiuosius baroko meistrus ir jų sukurtus šedevrus. Gebėjimas atskirti meninius stilius bei daryti istorinių įvykių ir meno raidos sąsajas prisidės prie moksleivių kultūrinio sąmoningumo ugdymo, praplės jų pasaulio suvokimo ribas, leis giliau pažvelgti į visuomenėje vykstančius procesus. Edukacinis užsiėmimas padrąsins moksleivius analizuoti meno kūrinius, mokins atrasti barokiniam stiliui būdingus bruožus. Atlikdami praktinę užduotį moksleiviai barokinių lipdinių pavyzdžiu sukurs lipdinį augalų ar gėlių motyvais. Bus naudojamas modelinas ir lipdymo instrumentai. Pasitelkę savo kūrybines jėgas mokseiviai pasidžiaugs kūrybiniu procesu ir pačių sukurtu  meniniu darbu.


Orientacinė ekskursija TRAKAI. KARAIMŲ SOSTINĖ

Interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą buvusios sostinės istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite šį maršrutą, pažinsite karaimų tautą ir dar neregėtus Trakus


Vis garsiau skambančios tvarumą skatinančios idėjos ateityje neaplenks nei vieno. Susidurdami su įvairiais ekologiniais iššūkiais, klimato pokyčiais, turėsime rasti būdų kaip kiekvienas, net mažais darbais prisidėti prie didelių tikslų. Kūrybinės veiklos įgalina tapti šių pokyčių dalimi, todėl vaikai kviečiami dekoruoti bene svarbiausią moksleivio atributą - kuprinę. Daugkartinio naudojimo medvilnės kuprinė puikiai tarnaus kaip sportinis krepšys, keliaujant į būrelius ar į parduotuvę. Aptardami plastiko žąlą aplinkai, pasidalinsime idėjomis kaip galime įgyvendinti tvarias idėjas, atnaujinti pabodusius daiktus ir pratęsti jų gyvavimą, kaip serijinius gaminius paversti originaliais, išskirtiniais daiktais.
Tai kupina gerų emocijų, atradimo džiaugsmo ir kūrybos edukacija, iš kurios kiekvienas išeis su tvaria, originaliai išpiešta, medvilnės kuprine. Besibaiminantiems dėl kūrybinių idėjų stokos, bus pasiūlyta pasinaudoti trafaretais. Piešime markeriais, todėl su užduotimi susidoros net ir jauniausi mokiniai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Edukacinis užsiėmimas "Vandens gyvenimo linija" (nuotolinė paslauga)

Edukacinio užsiėmimo objektas: ruonis, jo gyvenimas, jo santykis su motina ir jį supančia aplinka. Vieno ruoniuko istorija pateikiama kaip priemonė užsiėmimo dalyviams analizuoti Pasitikėjimo, Meilės, Ištikimybės, Atsakomybės, Laisvės temas. Visas edukacinis užsiėmimas „Vandens gyvenimo linija“ sukonstruotas kaip meninė instaliacija. Garsinio ir tekstinio pasakojimo centre Baltijos jūros ruoniai – didžiausi mūsų regione gyvenantys jūrų gyvūnai, kurie kuria mūsų regiono unikalumą ir savitą ekosistemą. Dalyviai kviečiami į bendrą dialogo erdvę, kuri atskleidžia šių gyvūnų kasdienybę, patirtis ir savijautą. Į meninį dialogą, kuris skatina išgirsti tiek mums, tiek ruoniams aktualias ekologijos, taršos ir išlikimo temas, kviečia permąstyti asmeninį santykį su mus supančia aplinka.


Šatrijos Raganos gyvenimas ir kūryba. Spektaklis „Neparašytas laiškas“ (Nuotolinė paslauga)

Nuotolinė literatūros-teatro pamoka, skirta rašytojai M.Pečkauskaitei-Šatrijos Raganai (atliepianti tematinį 2023 m. prioritetą: Š.Ragana - viena žinomiausių XXa. pradžios Klaipėdos krašto asmenybių, Žemaitijos visuomenininkė, rašytoja, pedagogė) I-oje dalyje - spektaklio „Neparašytas laiškas“ pagal Šatrijos Raganos biografiją ir kūrybą peržiūra. Paveikiu nūdienai „dok.teatro“ principu sukurtas spektaklis remiasi rašytojos gyvenimo faktais, išlikusiais laiškais, intriguojančia gyvenimo istorija: nors išlikę daug jos laiškų, bet nėra skirtų artimiausiam žmogui, kunigui K.Bukantui, kurio kaimynystėje Židikuose ji nugyveno nemažą amžiaus tarpsnį. Sako, prieš mirtį ji seseriai liepusi sudeginti savo dienoraščius... Sp.sumanymas – tarsi herojės išpažintis po daugelio metų, jos „neparašytas laiškas“. Spektaklis aktualizuoja rašytojos kūrybos vertybes, ypač svarbias nūdienai: tarnystė Lietuvai, kuriančiojo dvasios stiprybė. Meninės vertės garantas – profesionali kūrėjų komanda: rež. Birutės Mar darbai pelnę eilę tarpt.apdovanojimų, 2020 m. įvertinti LR Vyriausybės premija; komp. Ž.Martinaitytė – taip pat LR vyriausybės premijos laureatė; sp.dalyvauja smuikininkas A.Šilalė. II-joje renginio dalyje – aktorės susitikimas su moksleiviais, skatinantis neformaliai pažvelgti į Šatrijos Raganą, giliau pažinti XX a. pradžios šalies kultūros istoriją. Moksleiviams suteikiama galimybė: parašyti „laišką“ Šatrijos Raganai – atliepiant jos kūrinių temoms, pasitelkiant jos kūrybos stilistiką. Birutės Mar talentas komunikuoti su jaunąja auditorija pasižymi nuoširdumu, inspiruoja mokinių kūrybiškumą (moksleivių pamėgtos jos edukacijos pagal J.Biliūno, S.Nėries kūrybą „Kultūros paso“ programoje). Nuotolinė paslauga vyksta per "Zoom" platformą.


Sužaidybinta edukacija: Kaip „pabėgti“ nuo klaidinančios informacijos?

Internetas, socialiniai tinklai, diskusijų forumai, informacijos patikimumas - tai,  su kuo susiduriame kasdien.

Kodėl plinta dezinformacija, ir mes ja patikime? Kodėl socialinės medijos priešina visuomenę? Kada nustojame atskirti nuomonę nuo fakto, kiek esame paveikūs dirbtinio intelekto algoritmams, netikriems vaizdams?

Edukacinio užsiėmimo metu ne tik atsakome į šiuos klausimus, bet ir ugdome mokinių gebėjimus atpažinti kultūrinių reiškinių ir asmeninės tapatybės formavimąsi skaitmeninėje erdvėje, didinant kultūrinį sąmoningumą apie raiškos ir komunikavimo formas, pasitelkiant medijų ir informacinio raštingumo kompetencijas.

O kad mokymasis būtų dar ir įdomus - siūlome sužaidybintą priemonę "pabėgimo" dėžę!

Spręsdami užduotis dirbant komandoje, mokiniai mokysis bendrauti ir bendradarbiauti tarpusavyje, išsakyti savo idėjas grupėje, siekiant geriausio sprendimo. Veikla yra fasilituojama, kad įsitraukusiems mokiniams pavyktų patirti pasitikėjimo savimi bei pasitenkinimo savo darbu jausmą (visoms grupėms užsiėmimo pabaigoje pavyksta pasiekti rezultatą). Veiklos turinys yra orientuotas į medijų raštingumo kompetencijų stiprinimą. Nagrinėjami tokie reiškiniai kaip filtro burbulai, aido kambariai, mąstymo patvirtinimo šališkumai, į juos pasigilindami galime plėsti požiūrį į sociokultūrinius reiškinius bei aplinkas, jų susiformavimą ir apskritai medijų įtaką jų formavimuisi.

Edukacijas įgyvendina Žinių ekonomikos forumo komanda.


Viešnagė Didžiosiose Nemuno kilpose 7-12 kl.

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Mūsų kraštas išsiskiria unikaliu Lietuvoje ir Europoje geologiniu-hidrografiniu reiškiniu – Didžiosiomis Nemuno kilpomis. Užsiėmimo metu galėsite tapti milžinais ir ranka paglostyti kalveles, įdubas, upių slėnius, pasigrožėti šių vietovių kraštovaizdžiu iš paukščio skrydžio. Edukacija vyks lankytojų centre, talpinančiame 60 km Nemuno juostos su daugybe upelių ir upeliukų ir beveik 30 piliakalnių, prigludusių prie Nemuno. Ekspozicijoje rasite tūrinius maketus ir dėliones, interaktyvias schemas, nuotraukas ir piešinius, reljefinį ir kitus žemėlapius, surinktą gamtinę, archeologinę, vaizdo bei garso medžiagą, padėsiančią geriau pažįstami gamtos ir kultūros turtus. Beje, seniausi eksponatai skaičiuoja savo amžių ne dešimtimis ar tūkstančiais, o milijonais metų.
Šių vietų unikalumą padedanti atskleisti ekspozicija skirta įvairaus amžiaus moksleiviams bei suaugusiems. Čia slypi atsakymai į įvairius klausimus: kodėl susiformavo Nemuno kilpos ir iš kur gaunamas mineralinis vanduo, kas aukštesnis – aukščiausias Lietuvos medis ar Birštono apžvalgos bokštas, koks akmuo išrinktas nacionaliniu, ką vadiname sielininkais...
7-12 klasių moksleivių lauks komandinė veikla – orientavimosi žaidimas-ekskursija ar užduotys, pritaikytos pagal amžiaus grupę.


Užsiėmimo dalyviai apžiūri autentiškus knygrišio Leono Panavo įrankius, naudotas medžiagas, įvairiai išdirbtos odos pavyzdžius, analizuoja ir diskutuoja apie jų panaudojimo galimybę. Demonstruojame keletą šio knygrišio autentiškų knygų įrišų, odos dekoro pavyzdžių. Muziejuje lankytojai turi galimybę pamatyti „Amžinosios Rambyno kalno knygos“ antrąją dalį.Tai sunkiausia knyga Lietuvoje. Kalbėdami su lankytojais apie tai kaip ir kokias medžiagas naudojant įrišta knyga, kas sudaro knygos svorį, nejučia įsigiliname į šimtmečius skaičiuojančio knygrišio amato subtilybes. Muziejus bendradarbiauja su Vilniaus knygrišių gildijos nare, menotyrininke, knygriše Rūtą Taukinaityte-Narbutiene. Turime jos įrištų knygelių, kurias gali apžiūrėti mūsų lankytojai. Čia lankytojai sužinos apie dailiosios odos meistro/knygrišio amato atstovams reikalingus būdo bruožus ir charakterio savybes, o taip pat, kur šiandien galima išmokti šio amato ir kiek mokslas trunka. Užsiėmimo metu sudarome galimybę lankytojams pagal jų amžiaus grupę pasirinkti veiklą: įsirišti knygelę minkštais (odiniais) viršeliais arba pasigaminti iš odos knygos skirtuką bei raktų pakabuką. Savo sukurtus darbus lankytojai gali dekoruoti aplikacijomis iš odos, aklaisiais įspaudais arba auksavimo būdu, panaudojant knygrišio Leono Panavo instrumeriją.


Kūrybiškoje ekskursijoje vaikščiosime po viduramžių Kauną – kai ką įsivaizduosime, kai ką paliesime ar net paragausime… Kodėl Kauno pilies liko tiek nedaug? Kur anksčiau atkeliaudavo pašto siuntos ir kas jas atgabendavo? Su kokia problema kiekvieną pavasarį susidurdavo kauniečiai? Atsakymų į istorines paslaptis ieškosime tyrinėdami seniausius pastatus, patys bandydami pastatyti gotikinę sieną, ragaudami viduramžių skanėstus ir kitaip įsitraukdami į gyvą istorijos patyrimą. Edukacinės ekskursijos tikslai: supažindinti moksleivius su Kauno senamiesčio istorinėmis vertybėmis; ugdyti sąmoningą vaikų požiūrį į Lietuvai itin reikšmingą kultūros paveldą, jo tausojimo, išsaugojimo svarbą.


Jurbarko rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Su mokiniais kalbama apie patyčias: kas tai yra, kaip su tuo kovoti, galima iš žmogaus juoktis, ar ne. Papasakojama apie regos negalias, apie garsius, daug pasiekusius neregius. Paaiškinama, kaip neregį reikėtų vesti, kaip neregiui galima padėti atsisėsti, kaip paaiškinti, kur daiktas yra, kaip svarbu tvarka ir pastovumas jų namuose. Mokiniams trumpai pateikiama Brailio rašto atsiradimo istorija, jo pritaikymas Lietuvoje. Paaiškinama Brailio rašto principai, supažindinama su abėcėle. Parodomi rankraščiai ir leidiniai Brailio raštu. Pasiūloma patiems pabandyti atsidurti neregio kailyje. Vaikai bando rašyti Brailio raštu, simuliacinių akinių pagalba gali patirti, kaip viena ar kita liga pažeidžia regėjimą, užrištomis akimis bando vaikščioti su balta lazdele, „eiti į parduotuvę" ir rinktis produktus, arba tiesiog pojūčių pagalba atpažinti produktus.


Šiuolaikiniam jaunimui nebeužtenka formalių žinių. Išvažiuojamieji, aktyvieji mokymosi metodai suteikia laisvės mokinių minčių išraiškai, provokuoja kūrybiškus atsakymus, moko bendrauti ir bendradarbiauti. Edukacija „Pasaulio tyrinėjimas  Babilono soduose“ susideda iš dviejų dalių: I dalis teorinė(30 min) ir praktinė (50min) . Teorinėje dalyje edukatorė pasitinka mokinius, papasakoja apie  netradicinę edukacijos vietą, išskirtinumą bei paskirto juos grupėmis su juos lydinčiais asmenimis(I grupė tyrinėja istorinius kultūrinius objektus iš keturių pasaulio žemynų: Afrikos, Azijos, Europos ir Australijos. Mokiniai pamatys garsųjį Sidnėjaus operos teatrą, romantiškąjį Trevi fontaną, Londono tiltą, Berlyno Brandenburgo vartus,  Triumfo arką, Cheopso piramidę, Kabančiuosius Babilono sodus ir daugelį kitų, o II grupė tyrinėja Babilono sodų botanikos augmeniją - preciziškai suformuotų topiarių,  gėlių  ir dekoratyvinių medžių kompozicijas, jų kilmę, prieskoninių ir daržinių augalų įvairovę bei panaudojimo galimybes). II praktinėje dalyje abi grupės paskirstomos į 4 grupeles, kurios pagal tyrinėtą aplinką turi išspręsti sudarytus galvosūkius, taip užtvirtinamos žinios, o edukacijos pabaigoje abejų grupių atstovai papasakoja apie tyrinėtus objektus, pasikeičia įdomiausiais faktais siekiant atsiskleisti kiekvieno mokinio individualumą bei įgyti reikalingų jiems gyvenime žinių ir įgūdžių. Po šios edukacijos  mokiniai pažvelgti į mus supantį pasaulį kitomis akimis – tai lyg geografijos, istorijos ir biologijos pamokos kitaip.


Tradiciniai liaudies žaidimai  ir žaidimai pagal kalendorines šventes

Edukacinės programos tikslas – skatinti savitą, etnokultūros tradicija praturtintą kūrybą. Ugdyti tautos kultūros pažinimo
pradmenis, estetinį jautrumą ir kūrybiškumą panaudojant smulkiosios tautosakos žanrą, folklorą. Žadinti poreikį pažinti ir
domėtis savo protėvių tradicijomis. Programa sudarys sąlygas pažinti ir perimti senolių papročius, senąsias liaudies tradicijas.
Programos sudėtis: pasakojimai apie lietuviškus papročius, kalendorines šventes, jų ypatumus. Praktiniai tradicinių žaidimų mokymai.
Uždaviniai: sudominti vaikus  kalendorinių švenčių papročiais ir tradiciniais lietuvių liaudies žaidimais per trumpą paskaitą ir praktinius užsiėmimus.
Edukacijoje taikoma judri informacijos perteikimo forma, linksmas šėlsmas, kuriam joks vaikas neatsispiria. Baigiantis edukacijai kalbamasi su vaikais apie patirtas emocijas ir pažintinę naudą.
Edukacijos  turinys ir raiškos formos puoselėja prigimtinę kultūrą, didina kultūrinį sąmoningumą, plečia supratimą apie kultūrinės raiškos ir komunikavimo formas, skatina pažinti tautinę kultūrą bei domėtis jos reiškiniais.
Per kultūrinės edukacijos veiklą ugdomas ir puoselėjamas mokinio vidinis pasaulis; patiriamas kūrybiškas žaidybinis eksperimentas,  išmėginamos liaudies žaidimų raiškos ir komunikavimo formos.
Edukacijos poveikis: edukacija leis pažinti savo tautos kultūros šaknis per teigiamas emocijas, įgyti naujų žinių ir patirčių; ugdys socialinius įgūdžius: gebėjimą dirbti individualiai bei komandoje.
Edukaciją vykdys Joniškio kultūros centro liaudiškų šokių kolektyvų choreografas Vitoldas Krajinas, šiose pareigose dirbantis daugiau kaip tris dešimtmečius. V. Krajinas yra patyręs pedagogas ir liaudies šokio specialistas, lengvai randantis santykį su vaikais.
2021 /2022 vykdyta kultūros paso paslauga su  programa „Senieji lietuvių liaudies žaidimai ir žaidimai-rateliai“  pradinėms klasėms buvo itin populiari.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Pasislėpusios miesto detalės“ Vilnius saugo daug pasislėpusių, dažnai
nepastebimų detalių, pasakojančių ilgaamžę miesto istoriją. Programos metu atrasime architektūros ir dekoro elementus,
paminklines lenteles, giminių herbus ir namų pastatymo datas, įmantrias skulptūras, arklių tempiamo tramvajaus bėgių
liekanas, prieškarį menantį reklaminį stulpą. Edukacinės programos tikslas ugdyti pastabumą ir gebėjimą geriau suprasti ir
interpretuoti miesto kultūrinę aplinką, atrasti dažnai nepastebimas miesto detales, puošybos elementus, „antram“ gyvenimui
pritaikytus objektus ir jų fragmentus. Mokinius siekiama įtraukti į gyvą miesto tyrinėjimą, skatinti susieti dabarties sąsajas
su praeitimi, plėsti intelektines mokinio galias, ugdyti aktyvų, kūrybingą, atsakingą ir paveldą saugantį pilietį. Supažindinti su
istorinius įvykius žyminčiomis vietomis, architektūros ir kultūros vertybėmis, meniniais elementais, istoriniais reliktais, jų
išsaugojimu galimybėmis ir pritaikymu dabartyje. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis,
istorinis pasakojimas papildomas vizualine medžiaga.


Istorinė ekskursija Kauno tvirtovės V forte

1915 metų rugpjūčio mėnesį Kauno apylinkėse užvirė didžiausias mūšis Kauno istorijoje. Kaizerio armija pradėjo carinės Kauno tvirtovės šturmą. Rašoma, jog Kauno tvirtovės šturmo metu buvo paleista 800 000 įvairaus kalibro sviedinių. Vos per vienuolika dienų! Net ir po I Pasaulinio karo tvirtovė išliko aktuali karinei paskirčiai. Nors atkūrus Lietuvos Respublikos Nepriklausomybę tvirtovės aktualumas sumenko – šiandiena tvirtovė aktuali kaip atgimstantis kultūros paveldas, vietos bendruomenių, meno iniciatyvų ir turizmo objektas. Kviečiame sugrįžti daugiau nei 100 metų į praeitį ir atrasti aslaptingiausius požemius Kauno tvirtovėje, paieškoti įėjimo į mitinį tunelį po Kauno mariomis ir pakutenti pėdą šikšnosparniui. Jūsų lauks įvairūs tuneliai, storiausios sienos ir šikšnosparniai.


Teatralizuota ekskursija Raudondvario dvare su Renesanso dama

Teatralizuotos ekskursijos metu susipažinsite su Raudondvario dvaro istorija ir iškiliausiais jo valdytojais. Pakeliausite laiku nuo Renesanso iki XX a. pradžios. Išgirsite garsiąją Barboros Radvilaitės ir Žygimanto Augusto meilės istoriją bei sužinosite, kaip jie buvo susiję su Raudondvario dvaru. Susipažinsite su Raudondvario dvarą kultūros ir meno židiniu pavertusių grafų Tiškevičių šeima, jų gyvenimu bei pramogomis, ekscentriškais pomėgiais, vertusiais „per galvą verstis“ dvaro tarnus. Taip pat, sužinosite kokį egzotinį gyvūną dvare laikė aistringas fotografas ir keliautojas grafas Benediktas Henrikas Tiškevičius ir kokie turtai buvo sukaupti dvare. Ekskursijos metu ne tik pasivaikščiosite po dvaro parką, aplankysite buvusį dvaro žirgyną (dabartinį menų inkubatorių), bet ir apžiūrėsite pilies menes. Ekskursijos pabaigoje būsite pakviesti į vieną ištaigingiausių dvaro menių – grafų pokylius ir gyvąją orkestro muziką menančioje baltojoje pokylių menėje Renesanso dama pakvies visus pasimokyti Renesanso šokių žingsnelių.


Baltiška kultūra glūdi lietuvių esybėje, o papuošalai glaudžiai sieja praeitį su dabartimi. Archeologiniai radiniai, tarp jų ir papuošalai suteikia žinių apie tai, kaip mūsų protėviai gyveno senovėje bei leidžia tarsi pajusti santykį su jų pasaulėvaizdžiu. Žiedai yra vieni iš simboliškiausių ir itin reikšmingų papuošalų.
Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su etninės kultūros paveldu – baltų papuošalais: smeigėmis, apyrankėmis, žiedais. Sužinos iš kokių metalų mūsų protėviai juos gamino ir kokiais simboliais puošė beveik prieš tūkstantį metų. Svarstys koks yra šiuolaikinio žmogaus santykis su etnine kultūra. Išbandys pradines juvelyrikos technikas ir sukurs po 2 baltų simboliais dekoruotus žalvarinius žiedus. Edukatorės ir jos asistento profesiniai gebėjimai ir pedagoginė patirtis suteiks galimybę įvairaus amžiaus mokiniams iki galo atlikti kūrybines užduotis ir džiaugtis savo darbais.
Neformalaus ugdymo metodai leis patirti teigiamas emocijas ir plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją, suteiks naujų žinių ir patirčių, leis atpažinti ir susieti naujai įgytas patirtis su turimomis istorijos, dailės, pasaulio pažinimo ir lietuvių kalbos formaliojo ugdymo žiniomis ir įgūdžiais, skatins motyvaciją, ugdys savivertę, pasitikėjimą savimi ir pasitenkinimą atliktu darbu.
Moksleiviai bendraus, patirs gerų emocijų ir jomis dalinsis. Ši patirtis skatins mokinius domėtis kultūra ir menu bendrąja prasme bei siekti įvairių kūrybinės raiškos galimybių ateityje.


Kalba kaip kūrybos įrankis (nuotolinis užsiėmimas)

Kovidas, kovidnešys, kovidukas, koronavirusas, iškištanosis – tai tik dalis žodžių, atsiradusių prasidėjus koronaviruso pandemijai. Šie naujažodžiai – visuomenės kūrybos rezultatas. Kuriant naudojama kalba. Tai savotiškas žaidimas. Juk per kalbą mes pažįstame pasaulį, ja mes reiškiame jausmus, ji padeda susivokti, kas mes esame, ir t. t. Kalba – galingas ginklas, kviečiu išmokti naudotis ja!


Baltų ženklų simboliai ir vaizdiniai (nuotolinė paslauga)

Šios edukacinės veiklos sukūrimą 2021 m. finansavo Lietuvos kultūros taryba. Edukacinis užsiėmimas „Baltų ženklų simboliai ir vaizdiniai“, besiremiantis etnologijos mokslininkų įžvalgomis su šiuolaikine inovatyvia dalimi bei įtraukiomis kūrybiškomis praktinėmis veiklomis, skirtas vidurinio ir vyresniojo amžiaus mokiniams. Aktuali tema – baltiški ženklai pateikiami inovatyviai ir įtraukiai. Užsisakius šį užsiėmimą, mokytojams atsiunčiama metodinė priemonė PPT formate apie baltiškąją simboliką, paruošta projekto konsultanto Lietuvos istorijos instituto mokslo darbuotojo dr. Vytauto Tumėno. Rekomenduojama paskaitą peržiūrėti ir aptarti kartu su mokiniais prieš užsiėmimą. Užsiėmimo pradžioje edukatorės kompiuterio ekrane demonstruoja Gintaro muziejuje eksponuojamų VI-XIII a. kuršių genties dirbinių nuotraukas. Veikla tęsiama žiūrint pažintinį edukacinį filmą „Baltų pasaulėvaizdžio ženklai“ (20 min.) Filmo kūrėjai: dizainas ir multimedija - menininkas A. Našlėnas, scenarijus R. Ambraziejienė, konsultavo dr. V. Tumėnas. Filme etnologų ištyrinėti ir dalyviams žinomi baltiški ženklai ir jų prasmės atskleidžiamos šiuolaikiška animuota forma. Patraukliai ir suprantamai parodomas jų ryšys su Rėdos rato ir Gyvybės medžio sąvokomis. Kūrinys turi plačią edukacinę patyriminę paskirtį – įtraukia žiūrovus, skatina jų smalsumą ir atvirumą naujai raiškai, inspiruoja kūrybinę vaizduotę. Praktinėje dalyje dalyviai kuria ženklus savomis, su edukatorėmis iš anksto aptartomis, priemonėmis. Dalijamės nuoroda į metodinę priemonę – A. Našlėno sukurtus atvirukus „Baltiški sigilai". Dalyviams pageidaujant edukatorės ekrane parodo anksčiau sukurtų ženklų pavyzdžius. Siūloma ženklą kurti ant tekstilės arba ant odos (laikina tatuiruotė). Taip pat galima ženklą sukurti iš pagaliukų ant kartono (klijuotą).


Lietuvos zoologijos sodo egzotariumo ekskursija

Gal norėtumėte bent trumpam pabėgti iš miesto šurmulio ir apsilankyti šiltuose kraštuose? Lietuvos zoologijos sodas kviečia aplankyti dykumas, tropikus, pasigrožėti laukine gamta po stogu. Ekskursijos metu dalyviai turės galimybę pabuvoti menininkų tiksliai atvaizduotose Azijos, Afrikos, Pietų Amerikos kraštovaizdžiuose ir pamatyti retus ir išskirtinės išvaizdos gyvūnus, išgirsite melodingiausias paukščių giesmes ir meilės šokius.


Įtraukusis spektaklis- edukacija "Apie medų ir bites"

Mokinių ir pedagogų pamėgta edukacija, kai mokymosi turinys pateikiamas spaktaklio forma, o edukatorė yra ne mokytoja, o tik bičių gyvenimo stebėtoja, kaip ir renginyje dalyvaujantys mokiniai. Edukacinio spektaklio metu susipažinsime su avilio šeimininke – bičių motinėle ir mažąja darbininke bitute Gyte. • Ką reiškia posakis „darbšti kaip bitė“ ir kodėl protingi dėdės kalba, kad be bičių nebūtų ir žmonių? • Bitutė Gytutė papasakos, kaip ji ir kitos bitės surenka nektarą ir kaip iš jo atsiranda medus. • Ką dar bitės gamina? Kokie yra bičių produktai? Kuo bitės maitinasi, kad būtų greitos? Kur bitės laiko medų? Gaminsime natūralaus vaško žvakes. „Saldu kaip du medu“ – pavasario (sodų), vasaros (liepų), rudens (miško) medus – nejaugi jie skirtingi? Kodėl uostydami gėles išsitepame nosį? Viską ir dar daugiau papasakos bitutė Gytutė. • Pažvelgsite į pasaulį pro bitės akinius. Ar žinojote, kad bitės turi net penkias akis? Žinios bus pateiktos žaisminga forma, be išankstinių nuostatų. Po edukacijos dalyviai gebės: aptarti medaus, bičių duonelės, žiedadulkių ir vaško išgavimo/pagaminimo būdus. Programos metu yra pabrėžiama tiek grupinio, tiek asmeninio darbo ir pagalbos draugui svarba - gyvendami bendruomenėje prisitaikome prie jos kultūros ir papročių, puoselėjame tradicijas ir išsaugome savitumą. Mokiniai supras, kad visuomenėje svarbus kiekvienas individas, savo gebėjimais prisidedantis prie bendros grupės gerovės. Pateikiamos užduotys, pritaikytos mokinių amžiui ir supratimui (1-2kl., 3-4kl., 5-6kl.) lavins kūrybiškumą ir atskleis dalyvių individualumą. 45min. renginys vykdomas vienai klasei/grupei vienu metu, į ugdymo įstaigą atvykstama susidarius 4-6 grupėms.


Rauginimas: nuo tradicijos iki mokslo (5-8 kl. mokiniams)

Atraskite nematomus rauginimo proceso organizmus per unikalią ir interaktyvią edukacinę programą! Sužinosite, kaip per amžius puoselėtos rauginimo tradicijos susijungia su moderniais mokslo atradimais. Programos metu įgysite teorinių žinių apie fermentaciją, dalyvausite praktiniuose užsiėmimuose, kur patys išbandysite rauginimo procesus. Ši edukacija ne tik praturtins jūsų kulinarinius įgūdžius, bet ir padės atrasti sveikos mitybos paslaptis. Prisijunkite ir patirkite, kaip raugimas gali tapti nuotykiu nuo tradicijų iki mokslinių atradimų!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Tikriausiai dažnas vaikas prisimena, kaip vaikystėje tėvai skaitydavo jam pasakas. Kodėl nepabandžius šiandien paskaityti kartu? Ir ne bet kokią pasaką, bet pasaką 2023 metais švęsiančią 80 metų jubiliejų. Pasaką, kuri atsako į klausimą ,,O kas gyvenime svarbiausia?“ Ir ne tik skaityti, bet ir suvaidinti 7 keliones į didžiausių žmonijos ydų planetas, o grįžus iš jų pasikalbėti su lape, kuri kaip iš akies traukta tavo mama. Vakaras su šeima ir ,,Mažuoju princu" iš tiesų gali būti nepamirštamas, o kelionė po A. de Sent Egziuperi kūrinį begalinė, kaip ir pati amžinųjų vertybių paieška.


Patyčios mokykloje, smurtas šeimoje, alhogolio, narkotikų ir meilės istorijos, priekabiavimas, savęs neatradimo ir savirealizacijos stoka, laisvalikio užimtumas, nykstantis tautiškumas, diskriminacija - tai kasdieninės problemos su kuriomis susiduria vaikai ir jaunimas. Šiuo projektu siekiama skatinti visuomeninį ir kultūrinį veiklumą,įtraukti į bendrą veiklą vaikus ir jaunimą kartu su socilinės rizikos šeimų vaikais,tautinių mažumų, ypač gausiai miestelyje gyvenančius romų tautybės vaikus ir jaunimą, sudarant sąlygas jų asmenybės socialiniam ir intelektiniam brendimui,kūrybiniam lavėjimui.Gerinti miestelio kultūrinį mikroklimatą skatinant jaunuomenės socialinės-emocinės kompetencijos ugdymą,plėtojant turiningo bei kokybiško laisvalaikio formas.Skatinti pagarbą kultūrų įvairovei,stiprinti tarpusavio supratimą ,pasitikėjimą,įvairių tautų ir gebėjimų vaikų toleranciją vienas kitam.Išspręsti laisvalaikio užimtumo problemą. Ypatingą dėmesį skirti įtraukiant į bendrą veiklą jaunus žmonėms, kurie dėl savo elgesio ar išvaizdos nepritampa prie bendraamžių ar suaugusiųjų visuomenės, nemato tikslo savo gyvenime, stokoja motyvacijos mokytis ir jėgų kūrybiškai tvarkyti savąją kasdienybę, linkę nusikalsti, vartoja alkoholį bei kitas svaiginamąsias medžiagas. Suvienyti visus siekiant bendro tikslo. Forumo teatro tikslas – skatinti debatus, parodant alternatyvas, įgalinti žmones tapti situacijos herojais realiame gyvenime. Čia dalyviai niekada nesulaukia vieno, „teisingiausio“ atsakymo, bet patys nagrinėja gyvenimiškas situacijas ir ieško išeičių. Juk būtent bejėgiškumo jausmas sunkiausiais gyvenimo momentais veda į nusivylimą ir destrukciją.Jaunimas dalyvaus veikloje kuri veda savęs pažinimo, motyvavimo ir pilietiškumo ugdymo keliu. Užsiėmimai su Forumo teatru sprendžia ir iškelia į viešumą problemas esančias šalia apie kurias nutylima ar bijoma viešinti.


Norint ugdyti laisvą ir kūrybišką jaunąją kartą, muziejuje jiems skirta Marijos ir Adomo Varnų ekzopicinė erdvė, kuroje vykdomas edukacinis užsiėmimas „Padėk man padaryti pačiam“. Edukacinio užsiėmimo metodiniu pagrindu pasirinkta M. Montessori mokymo sistema, kuri yra technologiška, apgalvota, tikslinga ir apima intelektualių sugebėjimų vystymą. Pagrindinis šio edukacinio užsiėmimo tikslas – kūrybingos ir laisvos asmenybės. Šis edukacinis užsiėmimas yra parengtas taip, kad kiekviena užduotis motyvuotų kūrybišką vaikų elgesį ir skatintų savarankišką mąstymą. šiam edukaciniam užsiėmimui specialiai saugomos pagamintos muziejaus rinkiniuose saugomos XX a. pr. Adomo ir Marijos Varnų naudotos Montessori mokymo priemonių kopijos. Taip mokiniai susipažįsta su istoriniu Lietuvos paveldu – mokymo priemonėmis Edukacinis užsiėmimas vyksta vaikams paruoštoje mokymo erdvėje. Vaikai dirba individualiai, jų neriboja laikas ar kiti pataloje esantys žmonės. Edukacijos metu vaikai gauna nuo 7 iki 10 kūrybinių užduočių, kurios siejasi su mokykloje mokomais dalykais: matematika, geometrija, lietuvių kalba, geografija, piešimu, skaitymu, rašyba. Visos priemonės yra tikslingai parinktos ir paruoštos kūrybiniam užsiėmimui.Šios edukacinės programos metodika yra išskirtinė tuo, kad suteikia vaikams visišką laisvę veikti ir gauti visada gerą rezultatą, ji eliminuoja konkurenciją, mokymas pagrįstas stebėjimu ir fantazijos lavinimu. Naudojamos priemonės leidžia kūrybiškai pažiūrėti į įprastus mokyklinius dalykus ir surasti visai netikėtą problemos sprendimą. Sudominę ir paskatinę vaiką ieškoti skirtingų problemų sprendimo būdų, suteikiame jam atradimų džiaugsmą. Šios edukacinės programos metodika yra išskirtinė tuo, kad vaikams suteikia visišką laisvę veikti ir gauti visada gerą rezultatą, tai eliminuoja konkurenciją, šis užsiėmimas tampa mokymu pagrįstu stebėjimu ir fantazijos lavinimu.


Magiškos porceliano dekoravimo dirbtuvės

Kviečiame į kupiną paslapties ir kūrybos pamoką, porceliano lėkštės (arba puodelio) dekoravimą unikaliu piešiniu - mandala. Sakoma, kad mandala tai yra sielos gelmių piešinys. Nuo seno plačiai paplitęs rytų šalyse, mandalų piešimas išpopuliarėjo ir vakarų pasaulyje, kaip susitelkimą, nusiraminimą, būvimą čia ir dabar skatinantis procesas. Vaikai kviečiami į patyriminią pamoką, kurios metu susipažins su mandalų piešimo būdais, panirs į meditacinį mandalų piešimo procesą, specialiais dažais dekoruodami porceliano lėkšteles, kurias vėliau nešis į namus. Skubančioje kasdienybės rutinoje, įtakojami ekranų ir socialinių medijų vaikai kaip niekad patyria daug streso. Daug kruopštumo ir susikaupimo reikalaujantis kūrybinis piešimo procesas padeda geriau sutelkti dėmesį, moko nusiraminimo technikų, padeda geriau pažinti save, o savitai papuošta lėkštelė kaskart suteikia džiaugsmo ir pasitikėjimą savo jėgomis.


Gotikinis nuotykis – architektūrinė edukacija (Nuotolinė paslauga)

Užsiėmimo tikslas supažindinti moksleivius su esminiais gotikinės architektūros bruožais, atrasti ryšius, siejančius gotikinę architektūrą su inžinerija, matematika ir menu. Gotikinė architektūra pasirinkta neatsitiktinai. Gotika, gyvavusi Europoje iki 16 a., plėtojosi veikiama prieštaringų veiksnių: katalikybės, bažnyčios autoriteto, tvirtėjančios pasaulietinės valdžios, augančios miestų kultūros, tobulėjančių amatų, gausėjančių technikos išradimų. Intriguojančios pirmųjų gotikinių bažnyčių atsiradimo istorijos leis moksleiviams suprasti idėją, kad mus supanti aplinka nepriklauso tik nuo architektų sprendimų, bet yra įtakojama kompleksinių veiksnių. Užsiėmimo metu moksleiviai išmoks atskirti gotikinei architektūrai būdingus bruožus ir formas;  atras, kaip matematikos, inžinerijos ir meno pasiekimai įtakojo tuometinę architektūrą.  Užsiėmimas pritaikytas skirtingoms mokinių amžiaus grupėms. Vyresnieji susipažins su svarbesniais gotikinės architektūros terminais. Konstrukciniams gotikinės architektūros subtilumams išsiaiškinti pasitelksime architektūrinį performansą – pasidalinę vaidmenimis moksleiviai vaidins katedros sienas, arkas, kontraforsus. Tai leis moksleiviams pajusti architektūros elementų paskirtį. Vėliau išsiaiškinsime, kur ir kodėl naudojami ramsčiai, sąramos, smailėjančios arkos. Kas yra kontraforsai ir arkbutanai? Vyresnieji moksleiviai susipažins su aukso pjūvio taisykle, pamėgins ją pritaikyti Paryžiaus Notre Dame katedros fasade. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai įtvirtins gautas žinias: 2-6 kl. mokiniai pieš gotikinę bažnyčią, 7-10 kl. mokiniai braižys gotikinį langą. Užduotims atlikti yra sukurti paruoštukai ir darbo instrukcijos.


Nuotolinė paslauga 5-8 kl. mokiniams.
Tikslas - supažindinti su Lietuvos partizanų istorija ir partizanų ženklais.
Uždaviniai: Išanalizuoti Lietuvos partizanų istorijos reikšmingiausias asmenybes, aptarti Lietuvos partizanų naudotus valstybinius ir etninį tapatumą atskleidžiančius ženklus, aptarti reikšmingiausius Kultūros paveldo objektus, susijusius su rezistencinių kovų laikotarpiu, sukurti ženklą atspindintį asmenybę.
Nuotolinės paslaugos metu, mokiniai turės galimybę, analizuojant pateiktus šaltinius, dalyvauti viktorinoje, kurioje pagal patiktas užuominas išsiaiškinsime iškiliausias Lietuvos partizanų asmenybes, rezistencinės kovos įvykius ir įspūdingiausius Kultūros paveldo objektus, Lietuvos partizanų memorialus Lietuvoje. Taip pat susipažinsime su partizanų naudotais ženklais ir simboliais, analizuosime valstybinės reikšmės ženklus ir kursime individulius, asmenybę atspindinčius ženklus ar simbolius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ar prisimenate Vilniaus miesto įkūrimo legendą? Garsusis Geležinis vilkas šiandien jau yra vienas iš miesto simbolių, tačiau paslaptinga Gedimino pilis slepia ir kitų, dar niekuomet negirdėtų legendų. Užsiėmimo metu ne tik klausysite, bet ir atliksite įvairiausias užduotis. Kartu žiūrėsime filmuką apie miesto įkūrimą, analizuosime įvairias iliustracijas, būsime detektyvais ir šifruosime kodus bei ieškosime eksponatų muziejaus ekspozicinėse erdvėse. Žinoma kalbėsime apie kunigaikštį Gediminą bei jo siųstus laiškus, Aukštutinės pilies atsiradimą ir reikšmingumą, apie Gedimino kalne miegančią kariuomenę ir pagrindinius kario ginklus, šarvus, apie lietuvių kovas su kryžiuočiais, kuriems niekada nepavyko užkariauti Gedimino pilies. Taip pat papildysite savo žinių kraitelę ir kitais mūsų sostinės istorijos faktais! Tikimės, jog šis edukacinis užsiėmimas prisidės prie savo kraštą, jo kultūros paveldą bei žmones gerbiančio ir pilietiško asmens ugdymo, o atlikę kūrybines užduotis pamatysite, jog istorijos pažinimas gali būti labai įdomus!


Filmo kūrimo dirbtuvės „Dėmesio, filmuojam!“ (9–12 klasėms)

Kadangi, gyvename vaizdo kultūros laikais, todėl pasirinkta meno sritis - kinas - puikiai tinkanti priemonė kritiškai ir kartu savarankiškai vertinti aplinką, kasdienybę ir aktualijas Lietuvoje ir pasaulyje. Dirbtuvėms vadovauja ilgametę edukacinių kino dirbtuvių patirtį turintis režisierius Antanas Gluskinas. Visa edukacijos veikla bus suskirstyta į tris dalis, kurių kiekviena atitiks filmo kūrimo etapą -pasiruošimą, filmavimą ir postprodukciją. Pirmajame filmo kūrimo etape - pasiruošime - dirbtuvių vadovas trumpos teorinės paskaitos metu pristatys pagrindinius scenarijaus rašymo taisykles bei kūrybnės grupės profesijų (režisierius, operatorius, garso režisierius, montažo, aktorius) funkcijas. Po paskaitos, moksleiviai pasiskirstys grupėmis (8-10 žmonės), kurios per nustatytą laiką kurs savo scenarijus pasirinkta tema ir pasirinkto žanro bei pasirinks kino profesijas, kurias norės išbandyti edukacijos metu. Pabaigę scenarijus, moksleiviai persikels į antrąjį filmo kūrimo etapą -filmavimą. Šio etapo pradžioje, vadovas trumpai papasakos apie vaizdo ir garso svarbą filme -supažindins su pagrindiniais kino gramatikos pagrindais: kameros pozicija ar filmavimo kampais, kadro dydžiais, garso takelio svarba, filmavimo aikštelėje esama tvarka.. Išklausę trumpą teorinį įvadą, moksleiviai savo išmaniaisiais įrenginiais (telefonai, planšetės) filmuos sukurtą scenarijų. Dirbtuvių vadovas po truputi pabūdamas su kiekviena grupe, padės filmavime savo pastebėjimais. Po filmavimo, bus trečiasis filmo kūrimo etapas -postprodukcija. Šio etapo pradžioje vadovas supažindins su montažo programomis bei pagrindais. Po to moksleiviai, padedami vadovo arba patys savo turimais įrenginiais, montuos savo filmą, ieškos jam tinkamos muzikos ar garsų, tinkamos spalvinės gamos. Kai montažas bus baigtas, edukacijos dalyviai peržiūrės sukurtus filmus bei juos aptars tarpusavyje - kas pavyko, o kas nelabai. Moksleiviai savo filmus kurs mokyklos teritorijoje - viduje ir/ ar lauke.


Edukacinė programa „Nidos švyturys“ – tai kūrybiniais bei kritinio mąstymo ugdymo metodais paremtas būdas supažindinti dalyvius su dviem skirtingais Nidos švyturio gyvenimais – nuo pastatymo iki Antrojo pasaulinio karo, ir po karo iki šiandienos, kurie leidžia perteikti Kuršių nerijos istorijos kontekstą, daugiasluoksnę Mažosios Lietuvos kultūrą. Edukacijos metu pasitelkiant įvairius įtraukius žaidimus, tokius kaip "lobių ieškojimas" Nidos švyturio prieigose ar viktorina Kuršių nerijos istorijos muziejuje (jei edukacija vyktų nepalankiu oru), ar smalsumą žadinantį indukcijos / dedukcijos metodą, dalyviai supažindinami ne tik su Nidos švyturio, bet ir su pasauline švyturių istorija. Be to, dalyviai įtraukiami į meditatyvų kūrybinį procesą, kurio metu kiekvienas gali nusidažyti medinį senojo Nidos švyturio modelį, kuris, parsivežtas namo kaip dovana-suvenyras, dar ilgai rodys kryptį į unikalų Kuršių nerijos kraštą.


Koks buvo žmonių gyvenimas Lietuvos teritorijoje prieš tūkstančius metų? Dalyviai sužinos ir patys aiškinsis kas buvo svarbiausia gyvenime žmogui akmens, bronzos ir geležies amžiais. Užsiėmimo metu keliausime ne tik per archeologinius laikotarpius, mokysimės orientuotis istoriniuose perioduose, bet ir sužinosime kada atsiranda baltai, kada išsiskiria baltų gentys, kokios jos buvo ir kokie buvo svarbiausi mūsų protėvių kasdieniai darbo įrankiai ir ginklai. Aiškinsimės, kodėl svarbu pažinti baltų praetiį ir jų istoriją mums visiems šiandieną. Tyrinėsime kodėl baltų gentis galime vadinti karingomis. Ginkluotės kaita ir raida ne tik atskleidžia žmogaus nuolatinį žengimą į priekį ir tobulėjimą, bet ir pasakoja mums apie to meto gyvenimo iššūkius. Atsižvelgiant į dalyvių amžių, mokiniai dalyvaus įvairiose veiklose, kurių metu ne tik tirs istoriją , įtvirtins atrastas žinias bet ir ugdydamiesi komandinio darbo kompetenciją, atliks įvairias užduotis.


Spektaklis „Tas keistas nutikimas šuniui naktį“ – tai Agniaus Jankevičiaus režisuotas spektaklis pagal to paties pavadinimo Marko Haddono romaną. Jame pasakojama detektyvinė istorija, nutikusi penkiolikmečiui berniukui Kristoferiui. Kristoferis Bunas – autizmo spektro sutrikimą turintis vaikinas, pasižymintis išskirtiniu protu – jis be galo atidus detalėms, puikiai išmano matematiką, domisi kosmosu, tačiau sunkiai sugyvena su savo kasdiene aplinka, nemėgsta būti liečiamas, nepasitiki žmonėmis. Vieną naktį, septynios minutės po vidurnakčio, berniukas randa mįslingomis aplinkybėmis užmuštą kaimynės ponios Širs šunį Velingtoną. Pasijutęs kaltinamu dėl šuns žūties, Kristoferis nusprendžia surasti tikrąjį nusikaltėlį, tačiau nė nenutuokia, kur jį nuves šis keistas įvykis.
Spektaklis ugdys moksleivių atsakomybę už savo veiksmus, teisingumo ir atjautos pojūtį, suvokimą apie esminius žmogaus jausmus. Skatins moksleivius pasimokyti iš svetimų ydų ir kovoti su savosiomis.


Vaizduotės lavinimo dirbtuvės „Išminkyk savo mintis“

Vaizduotės lavinimo dirbtuvėse galėsite išbandyti istorijų kūrėjo darbą. Literatūra, dailė, muzika, judesys – pabandysim sujungti viską. Kartu kursime naują fantastinį pasaulį. Apgyvendinsime jį keistais gyventojus. Sukelsime veikėjams problemų ir nuotykių grandinę. Paskui padėsime išgalvotiems personažams jas išspręsti. O gal tai net ne problemos, o naujos galimybės? Nuotaikingas dirbtuves veda vaikiškų knygų rašytojas, iliustruotojas ir edukatorius Paulius Juodišius. Išsamesnė informacija apie dirbtuves ir dirbtuvių video svetainėje - bumbam.weebly.com kūrybinių dirbtuvių puslapyje.


Tarmė, kaip ir mes, gyvena savo gyvenimą ir natūralu, kad laikui bėgant keičiasi. Visgi šiandien matome, kad tarmės, kurios vystėsi ir buvo vartojamos ištisus šimtmečius, sparčiai nyksta. O, kiek spalvų, gyvybingumo, išskirtinumo ir skambesio jos suteikia mūsų kalbai. Pažinkite lietuvių kalbos tarmes žaisdami stalo žaidimą. Tai įdomus, lengvas ir tinkamas įvairioms amžiaus grupėms žaidimas. Sužinosime, kiek lietuvių kalba turi tarmių, patarmių, šnektų, išgirsime daug negirdėtų tarmiškų žodžių, pasiklausysime, kaip Jūsų draugas skaito pietų žemaičių telšiškių patarme, ir patys pabandysime iššifruoti anykštėnų šnektą. Kas pirmasis – aukštaitis ar žemaitis – pasieks finišo liniją? Viską sužinosite užsiėmimo metu.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Nuotaikingame užsiėmime aptarsite advento laikotarpio ir Kūčių dienos bruožus Suvalkijoje. Pildydami spalvingą darbotvarkę lyginsite Kūčių dienos darbus, ritualus, jų reikšmę su senosiomis ir dabartinėmis jūsų šeimos tradicijomis. Praktinėje dalyje susipažinsite su skirtingo pobūdžio Kūčių vakaro burtais: skaičiavimo, pėdavimo, rašymo, traukimo ir kitais. Sužinosite apie dovanų dovanojimo tradiciją ir iš balto molio pasigaminsite žaisliukų Kalėdinei eglutei, juos dekoruosite. Kiekvienam padovanosime po Kalėdinę dovanėlę.


Ekskursija „Ekspedicija į Užupio respubliką!“

Už Vilnios upės teka kitoks, meno ir netikėtumų kupinas gyvenimas, juk Užupis – visai kita Respublika! Ekskursijos metu leisimės ją pažinti: įžengę į teritoriją visi gausime antspaudą, išsiaiškinsime, ką reiškia Užupio herbas, pakalbinsime ant kranto tyliai rymančią undinėlę, patys svajosime Tibeto skvere dėliodami mandalas ir būtinai apsilankysime įvairiausiais kūriniais apraizgytame meno inkubatoriuje! Ekskursijos tikslai – sudominti vaikus Užupio rajono meno, kultūros, architektūros paveldu, atskleisti jo vertybes, ugdyti vaikų pastabumą ir gebėjimą suprasti įvairius kultūros ženklus miesto aplinkoje.


Saulės simbolio baltų kultūroje pažinimas ir interpretacija

Saulė ir Saulės ratas yra svarbiausias abstraktus pasaulio sukūrimo ženklas. Šiuose ženkluose atsispindi tradicinis mūsų protėvių baltų supratimas apie žmogų ir pasaulio sandarą. Edukacijos pradžioje dalyviai bus supažindinami su protėvių baltų tikėjimu ir mitologija, įgis teorinių žinių apie simbolius ir ženklus, jų reikšmę praeityje ir svarbą dabartyje. Dalyviams bus parodoma ir pateikiama vizuali Saulę simbolizuojančių simbolių medžiaga, kadangi baltų kultūroje ženklai ir simboliai turėjo ne vieną vaizdinę išraišką. Saulės ženklas turi labai daug įvairių variantų ir papildomų reikšmių, todėl tai yra tema, kurią dalyviai gali ir toliau plėtoti savo kūryboje.
Užsiėmimo metu siekiama išlaisvinti dalyvių  kūrybiškumą per meninę praktiką: panaudojant pamatytus Saulės simbolius, sukurti savitus raštus koliažo formate.  Pasitelkiant dailės priemones piešiama ant popieriaus, popierius gali būti lankstomas, karpomas, plėšomas ir klijuojamas. Siekiama, kad dalyviai išradingai panaudotų popierių ir kūrybiškai derintų flomasterių ir spalvotų pieštukų spalvas.
Užsiėmimo pabaigoje dalyviai įtraukiami į pokalbį, kad pasidalintų savo įspūdžiais, kaip jiems sekėsi interpretuoti temą, pasidalinti ir papasakoti apie savo sukurtą koliažą.
Įvadinė vaizdinė medžiaga suteiks žinių apie protėvių ženklų kalbą ir simbolių prasmę, paskatins smalsumą pažinimui.  Pagrindinė užsiėmimo dalis – praktinė, kurios metu atkartojami Saulės simboliai  sukuriant koliažą.  Užsiėmimo metu dalyviai lavina savo etninį pažinimą, estetinį pojūtį, kūrybingumą, dėmesingumą, kruopštumą, smulkiąją motoriką, ugdo komunikavimą ir pagarbą žmogui bei jo kūrybai.


Vis rečiau žmonės skaito poeziją ir rašo ranka. Net piešia kompiuteriu! Kad primintume vaikams, kokia tai smagi veikla, kviečiame kurti kaligrafinį eilėraščio paveikslą, miklinti ranką ir lavinti poetinę klausą.
Atėję į Vaikų literatūros muziejų, 3, 4 klasių moksleiviai pirmiausiai raiškiai perskaitys padalintus R. Skučaitės ir V. Palčinskaitės eilėraščius, pasakys, koks ryškiausias vaizdas iškyla perskaičius tekstą, o tada eis į kūrybines dirbtuves ir perteiks jo nuotaiką, pasitelkę tekstą ir spalvas: spalvotus rašiklius, pastelines kreidutes ar kitas piešimo priemones kurs kaligrafinius paveikslus. Žinoma, prieš tai vaikai bus supažindinti su žodžiu „kaligrafija“, peržiūrės atrinktų kaligrafinių paveikslų pavyzdžių.
Sukurtu „spalvoraščiu“ vaikai tikrai pradžiugins savo artimuosius!
Aktyvi veikla įtrauks visus mokinius, skatins jų kūrybiškumą, norą eksperimentuoti. Mokiniai bus skatinami reflektuoti savo patirtis, ateityje skaitydami kitus eilėraščius savarankiškai kurti ne tik pieštus ranka, bet ir skaitmeninius kaligrafinius paveikslus.
Užsiėmimo eiga:
I.	Edukatorė pristato sąvoką kaligrafija ir kaligrafinis paveikslas, perskaito pasirinktą eilėraštį ir kartu su mokiniais bando aptarti jo prasmę, svarbiausius įvaizdžius, žodžius ar žodį.
II.	Mokiniams padalijami eilėraščių tekstai, jie perskaitomi ir pasirenkama įstrigusi eilutė ar žodžiai (jei nedaug vaikų grupėje – kiekvienas garsiai, jei daug – kiekvienas tyliai sau).
III.	Kūrybinėse dirbtuvėse, naudojant rašiklius ir piešimo priemones, derinant  įvairius šriftus, kuriami kaligrafiniai paveikslai pagal pasirinktą eilėraščio frazę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija