Pasvalio krašto gamtinis išskirtinumas – savita geologinė sandara ir karstiniai reiškiniai. Pasvalys – tai gipso karsto rajonas. Nuosėdinės kilmės uolienos – gipso – sluoksniai, susidarę daugiau nei prieš 300 mln. metų, slūgso negiliai, todėl paviršinio vandens lengvai pasiekiami ir ardomi. Prieš keletą metų buvo atlikti geologiniai tyrimai, sudarytas detalus karstinės vietovės žemėlapis. Gręžiant gręžinius iškeltas gipso uolienos kernas. Vieno gręžinio kerną mokslininkai padovanojo muziejui. Tai vertinga pažintinė medžiaga apie Pasvalio krašto geologinę sandarą, kuri bus naudojama edukacinio užsiėmimo metu. Dalyviai užsiėmimo metu nagrinės kerno gręžinį, stebės interaktyvų smegduobės susidarymo vaizdą, pamatys įspūdingiausių smegduobių atsivėrimo Pasvalio krašte video siužetus, nuotraukas, ekskursijos metu pažins Pasvalio miesto smegduobes, išgirs jų susiformavimo eigą (Smegduobių parką, Žalsvąjį šaltinį ir kt.), savo žinias galės patikrinti specialiai sukurtame „prasmengančiame“ žaidime.


Spektaklis "Stiklinis žvėrynas" pagal Tennessee Williams pjesę

„Stiklinis žvėrynas“ - tai dviejų dalių tragikomedija pagal XX a. dramaturgijos klasiko amerikiečio Tenesio Viljamso (Tennessee Williams) to paties pavadinimo dramą, kurioje pasakojama vienos šeimos istorija XX a. 4-ojo dešimtmečio Sent Luise. Motina paskendusi praeities prisiminimuose, sūnus trokšta romantiškų nuotykių, o neįgali dukra užsisklendusi savo stiklinių žvėrelių pasaulyje. Veikėjų sukurtos iliuzijos jiems yra svarbesnės nei tikrovė, kurioje jie jaučiasi nesaugiai. Spektaklis pasižymi savo idėjiniu daugiasluoksniškumu ir kultūriniu kontekstiškumu. Jame persipina autobiografiniai dramaturgo Tenesio Viljamso gyvenimo faktai, Didžiosios depresijos laikotarpio paprastų žmonių gyvenimo atmosfera, fizinės negalios komplikuotumas bei iš to kylantis bejėgiškumas ir nesaugumas šiame nuolat besikeičiančiame pasaulyje. Būtent šio spektaklio režisūriniai ir choreografiniai sprendimai ugdo mokinių kūrybingumą, o veikėjų dialogai ir pasirenkami sprendimai stiprina empatiją ir kritinį mąstymą. Spektaklio režisierius Artūras Šablauskas, scenografė Birutė Kapustinskaitė, choreografas Sergej Jerpyliov. VAIDINA: Amanda VINGFILD (motina) – Šviesa ŠULC Tomas VINGFILDAS (sūnus) – Mantas ZEMLECKAS, Jurijus MAJAUSKAS Lora VINGFILD (duktė) – Žydrūnė DRAGŪNAITYTĖ Džimas O’KONORAS (kavalierius) – Jurijus MAJAUSKAS, Marius ČERNIAUSKAS

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas BIRŠTONAS - KARALIŠKOJO MIESTO PASLAPTYS - interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą kurorto istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite 2 kilometrų maršrutą ir pažinsite KARALIŠKĄJĮ MIESTĄ - BIRŠTONĄ. O jei būsite labai atidūs - pažadame, kad išvaikščiosite banginio formos maršrutą, tik reikės labai pasistengti


Lietuvos pilys virtualioje realybėje (3-4 kl.)

"Lietuvos pilys virtualioje realybėje“ edukaciniuose užsiėmimuose mokiniai susipažins su Lietuvos pilimis. Mokiniams bus pristatytos Lietuvos pilys, jų istorinė, kultūrinė reikšmė Lietuvai. Veiklų metu bus apjungta Lietuvos istorija, paveldas, kultūra, šiuolaikinė ir senovinė architektūra. Edukacinių veiklų metu mokiniai virtualios realybės aplinkoje kurs pilis, mokiniai bus supažindinti su architektūros pradmenimis, pasitelks kūrybiškumą, vaizduotę ir meninius gebėjimus. Sukurtos pilys bus peržiūrimos virtualioje aplinkoje su virtualios realybės  akiniais. Mokiniai mokysis bendradarbiauti ir bendrauti, dirbti komandomis, ugdys lyderystės įgūdžius. Per smagias veiklas, kurdami virtualias pilis, mokiniai patirs istorijos, kultūros, pilietiškumo dermę, įgys gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, patirs pažinimo, bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ši edukacinė  programa vyksta muziejaus edukacinėje salėje ir turi 4 – ias dalis. I-oje dalyje edukatorius papasakoja iš kur gaunamas pienas, pristato senovinius indus ir įrankius, supažindina iš kokių medžiagų jie padaryti ir demonstruoja kaip su jais buvo dirbama, atskleidžia nuoseklų  pieno produktų gaminimo eigą,  pristato kulinarinio paveldo gaminį - varškės sūrį. II-oje dalyje siūloma gerti arbatą, paragauti įvairių skonių ( švelnų, rūgštų, sūrų) sūrius, mandagiai bendrauti, kūrybiškai aptariant kokie priedai tinka kartu su sūriais ( įvairių rūšių uogienės, medus, prieskoniai – bazilikas, aguonos, kmynai ir kt.), primena  elgesio taisykles prie  stalo. III-ioje dalyje yra rodomas 10 minučių filmas, kur pristatomi pagrindiniai  sūrio gaminimo etapai  ( laboratorija- pieno kokybės nustatymas, pasterizavimas, gamyba-formavimas, sūdymas, presavimas, nokinimas, pakavimas) . IV-oje vyksta klausimų- atsakymų  lietus, menamos mįslės, dalinamės nuomone apie ragautus sūrius, jiems gardinti priedus, susipažįstama su  sveikos mitybos principais, balsuojame ir renkame skaniausią, aktyviausius dalyvius apdovanojame prizais.
Šia edukacinė programa  siekiame suteikti naujų žinių, praplėsti ir papildyti bendrojo ugdymo mokyklos ugdymo turinį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa „Atsargiai! Kelias užminuotas”

Ar kada nors svajojote tapti karo inžinieriumi, paskutinę sekundę nukerpančiu raudoną laidelį ir užkertančiu kelią galingam sprogimui? Esate smalsus ir šaltakraujiškas moksleivis, pasižymintis tvirta valia ir polinkiu rizikuoti? O gal nenorite kišti nagų prie užminuoto ir už kelių minučių suveiksiančio sprogmens mechanizmo, tačiau puikiai „gliaudote“ mįsles ir galite išnarplioti išminuotojų Jums paliktas užuominas? Suburkite komandą ir dalyvaukite edukacinėje programoje „Atsargiai! Kelias užminuotas“, kurios metu pažinsite rizikingą karo inžinieriaus kasdienybę: patys bandysite nukenksminti tiksinčią „bombą“, analizuosite schemas ir atsargiai, vieną po kito šalinsite jos laidus bei lenktyniausite su laiku, norėdami kuo greičiau atsikratyti smilkstančia „žodžių bomba“. Juk kiekviena mūsų gyvenimo sekundė yra svarbi!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ekskursija „Drukerija Bitėnuose pas Martyną Jankų“

Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas. Supažindinti ekskursijos dalyvius su Mažosios Lietuvos patriarcho Martyno Jankaus spaustuvine ir visuomenine veikla. Ugdyti istorinę mokinių sąmonę.
Uždaviniai.
1. Tyrinėdami Martyno Jankaus spaustuvės veiklą XIX-XX a. sandūroje mokiniai galės pajausti ir suprasti su kokiais sunkumais ir pavojais susidurdavo spaustuvininkai ir knygnešiai.
2. Diskutuodami vertins M. Jankaus vaidmenį tuo laikotarpiu ir gilins savo žinias apie Mažąją Lietuvą, jos istoriją.
3. Įgytas žinias pritaikys praktiškai atlikdami užduotis.
Dalyvaudami užsiėmime mokiniai sužinos, kaip knygnešiai atkeliaudavo į Bitėnus pas spaustuvininką Martyną Jankų, kur apsistodavo jo sodyboje, kokius spaudinių nešulius jiems spaustuvininkas paruošdavo. Išgirs pasakojimą apie „knygnešių motina“ vadintą Anę Jankuvienę, kurią knygnešiai taip titulavo už jos nuoširdų rūpestį jais. Mokiniai sužinos kaip mažoji Elzikė (M. Jankaus dukra) pagelbėdavo mamai. Turės galimybę apžiūrėti autentišką draudžiamų lietuviškų spaudinių sandėlį, buvusį Martyno Jankaus klėties rūsyje, išbandys savo jėgas keldami knygnešio nešulį, o „Knygnešio maišelyje“ pateikiamos užduotys privers kiekvieną dalyvį panaudoti užsiėmimo metu įgytas žinias, jas įtvirtinti.
Užsiėmimo metu mokiniai gilina istorijos žinias, ugdomas jų istorinis sąmoningumas. Tikime, kad išgirdę tikras istorijas apie Martyno Jankaus, jo šeimos narių, spaustuvininkų, knygnešių pasiaukojamą veiklą lietuvybės išsaugojimo vardan, mokiniai suvoks savo kalbos, kultūros, papročių puoselėjimo svarbą ir vertę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Programa skirta pažinti vietos kurioje yra ūkis istoriją, susipažinti su skirtingus ūkyje laikomais gyvūnais. Lankytojai bus supažindinami su naminiais paukščiais (vištos, antys, žąsys), triušiais, avimis, alpakomis. Sužinos apie pagrindines jų veisles, mitybą, naudą, atsiradimo istoriją ir priežiūrą, pamatys svarbiausius ūkio įrankius, sužinos kaip jais naudotis. Edukacijos dalyviai gyvai pabendraus su gyvūnais, galės su jais nusifotografuoti ir juos pamaitinti. Turintys daugiau laiko galės pavedžioti alpakas, pasidžiaugti įvairių veislių paukščiais ir pasidaryti pikniką po ąžuolais.


Spektaklis "Madagaskaras" (rež. Rimas Tuminas) ir diskusija su kūrėjais (Nuotolinė paslauga)

„Madagaskaras“ – dramaturgo Mariaus Ivaškevičiaus pjesė, originaliai, autoironiškai ir intelektualiai pristato Lietuvą kaip fenomeną, lietuvių požiūrį į save ir pasaulį. Pjesės sėkmės priežastis – intriguojantis siužetas, išmoningos situacijos ir meistriški dialogai, parašyti pasitelkiant autentišką pirmosios XX a. pusės kalbą. Dramai apie lietuviškas utopijas M. Ivaškevičius „atrado“ unikalią ir nelegendinę XX a. pirmosios pusės asmenybę – Kazį Pakštą. Šis geografas, keliautojas, geopolitikas ir visuomenės veikėjas vadintas „propagandos ministeriu be ministerio rango“, „laisvos Europos žygiuotoju“, „Ulisu“, „patriotiniu viesulu“, „tautos šaukliu“, „tautiniu apaštalu“, lygintas su J. A. Herbačiausku, S. Šalkauskiu, A. Lincolnu... Nujausdamas Lietuvos likimą, jis numatė perkelti ją į kurią nors Afrikos šalį ir sukurti ten „atsarginę“ tėvynę. Jei pirmojoje Rimo Tumino spektaklio dalyje, verčiančioje publiką nuoširdžiai kvatotis, daugiausia dėmesio skiriama Kazimierui Pokštui (aktorius Tomas Rinkūnas) ir jo beprotiškai idėjai „sutelkti lietuvius masinėn emigracijon“ į Afriką, tai antroji labiau priklauso Salei (aktorė Indrė Patkauskaitė), kurios prototipas – jautrioji Salomėja Nėris, jos dramatiškam likimui. Antrojoje „Madagaskaro“ dalyje taip pat ataidi „Lituanikos“ katastrofa, karas, okupacija. Kokybišką spektaklio įrašą bus galima stebėti teatro interneto svetainėje. Moksleiviai tai galės daryti visi kartu būdami mokykloje arba kiekvienas iš savo namų. Mokykloms bus suteikiami unikalūs prisijungimo kodai. Po peržiūros tą pačią dieną teatro feisbuko paskyroje vyks tiesioginė diskusija su spektaklio kūrybinės grupės atstovais, kur bus galima pasidalinti mintimis ir užduoti klausimų. Be to, mokytojams bus pasiūlyta Vilniaus mažojo teatro literatūrinės dalies vedėjos teatrologės dr. Ramunės Balevičiūtės paruošta metodinė spektaklio analizės medžiaga.


„Ch. Frenkelio odos dirbtuvės. Raktų pakabukas“

Edukacija vyksta naujai įrengtoje edukacinėje erdvėje „Odos dirbtuvėlės“. Užsiėmimo pradžioje vaikams pristatoma trumpa muziejaus ir odininko Chaimo Frenkelio istorija. Kas tas žmogus, pradėjęs verslą nuo primityvios odos dirbtuvėlės ir išplėtęs ją iki didžiausio odos fabriko visoje Rusijos imperijoje? Praverkite paslapties širmą apsilankę muziejuje. Pamatykite, užuoskite ir prisilieskite prie išdirbtos natūralios odos. Žmogaus reikmėms ji naudojama nuo neatmenamų laikų. Apavas, rūbai, žirgo reikmenys, buitiniai indai ir krepšiai – tai tik nedidelė odos panaudojimo galimybių dalis. Kviečiame pas mus, į Ch. Frenkelio odos dirbtuvėles, pasigaminti praktišką daiktą – raktų pakabuką, pasipuošti jį firminiu Ch. Frenkelio odos fabriko antspaudu. Jaunesniųjų klasių mokiniai susipažins su antspaudavimo dažais technika, o vyresnių klasių mokiniai išbandys karštojo spaudo techniką. Edukacijos metu vaikai susipažins su nauja sritimi – dailiaisiais odos darbais, sužinos naujų sąvokų, terminų, išbandys naujus įrankius, pritaikys praktiniame darbe.


Vargonai - muzikos instrumentų karalius!

Kauno arkikatedroje stovintys vargonai yra didžiausias ir vertingiausias lietuviško paveldo instrumentas Lietuvoje. Prie šio instrumento dirbo, kūrė lietuviškos profesionaliosios muzikos pradininkas Juozas Naujalis. Vargonai - tai muzikos instrumentas, su kuriuo susipažinti tiek mokiniams, tiek pedagogams yra didžiulis atradimas, o ypač su Kauno arkikatedros vargonais! Savo didybe, skambesio grožiu jie stebina atvykusius koncertuoti žymiausius pasaulio atlikėjus. Jau daug metų organizuojami edukaciniai renginiai rodo, kad galimybė pamatyti iš arti kaip grojama vargonais (rankomis ir kojomis), išbandyti instrumentą patiems edukacinio renginio dalyviams - neužmirštamas įspūdis! Užeiti į vargonų vidų, tai yra pasivaikščioti tarp skambančių daugiau nei 3000 vamzdžių, pamatyti kvėpuojančius vargonų "plaučius" - dumplyną, pabandyti tiek rankomis, tiek kojomis išgauti garsus - visa tai kelia nuostabą ir žavesį. Edukacinės kelionės metu bus galima ne tik išgirsti, bet ir pamatyti kaip valdomas ši sudėtingas instrumentas - "orkestras": vargonuose atkartojami styginių, pučiamųjų instrumentų balsai! Atliekant muzikos kūrinius ir naudojant įvairias vargonuose esamų 63 registrų kombinacijas, galima išgauti tūkstančius naujų spalvinių derinių. Šiuose vargonuose 4 klaviatūros - 3 grojimui rankomis ir pedalinė klaviatūra grojimui kojomis. Greitų pasažų grojimas kojomis, rankomis grojimas trimis klaviatūromis, tuo pačiu metu valdymas registrų "pulto" su 63 registrais - visa tai būtina pamatyti iš arti! Vargonai daugelio mūsų jaunų žmonių įsivaizdavimuose asocijuojasi su pianino klaviatūra, vienu kitu pedalo klavišu, keletu vamzdžių ir žinomas tik kaip bažnytinių apeigų instrumentas. Tiesa yra kita. Didysis Vienos klasikas Volfgangas Amadeus Mocartas (W. A. Mozart) vargonus pavadino "instrumentų karaliumi" visai neatsitiktinai. Vargonų registrų pagalba atkuriamas daugybės instrumentų skambesys. Vargonai suskama kaip didingas orkestras! Tai būtina pamatyti ir išgirsti iš arti!


Užsiėmimo "Laiškas svajonei" metu mokiniai turi galimybę skirtingais aspektais pažvelgti į savo svajones, jose glūdinčius poreikius ir baimes, trukdančias svajonių įgyvendinimui. Užsiėmimo metu fotografijos, literatūros ir muzikos sintezė įgalina dalyvius sąmoningam savęs ir kito stebėjimui, naujoms įžvalgoms. Kaip viskas vyksta? Užsiėmime naudojamos POINTS OF YOU™ priemonės: klausimų korteles, kortelės su vienu žodžiu ar kelių žodžių junginiu, fotografijų kortelės, skaitomos ir aptariamos istorijos, užduodami klausimai. Kortelės sukurtos taip, kad žvelgiant į jas aktyviai veiktų abu žmogaus smegenų pusrutuliai: dešinysis – atsakingas už emocijas ir intuiciją, ir kairysis – atsakingas už loginį ir analitinį mąstymą. Fotografijos stebėjimas stimuliuoja dešinįjį, kūrybiškumą valdantį smegenų pusrutulį, tuo tarpu žodis, parašytas ant tos pačios kortelės, aktyvuoja kairiąją, analitiškąją smegenų dalį. Užsiėmime naudojamos kortelės (fotografijos, klausimai, žodžiai), istorijos ir citatos padeda išlaisvinti asociatyvų mąstymą ir pažvelgti į nagrinėjamą temą iš kitos perspektyvos. Kokia yra užsiėmimo eiga? Užsiėmimas vyksta 4 etapais: PAUZĖ – sąmoningas stabtelėjimas. Šis etapas padeda nurimti ir, atitrūkus iš skubėjimo pilnos kasdienybės, susitelkti į savo vidų. Šiame etape dažniausiai kelias minutes tyloje klausomasi muzikos. Po to vyksta dalinimasis potyriais, įžvalgomis. Stebimo ir fiksuojamos skirtingos reakcijos. IŠPLĖTIMAS - šiame etape moksleiviai išbando keletą (iš daugybės) skirtingų šio užsiėmimo metodų, dalinasi savo įžvalgomis su vienu, keletu ar net visais užsiėmimo dalyviais. SUSITELKIMAS – sąmoningas pasirinkimas. Susitelkiame į giliausias kiekvieno įžvalgas. Naudojame klausimus, padedančius išgryninti naujai atrastus suvokimus. VEIKSMAS – naujos realybės kūrimas. Moksleiviai sukuria asmeninius veiksmų planus, padedančius veiksmu įtvirtinti užsiėmimo metu gimusias naujas įžvalgas

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Lėlių ir objektų teatro spektaklis „Dievų miškas“

Spektaklis sukurtas remiantis vieno ryškiausių lietuvių poeto, prozininko, dramaturgo, literatūros kritiko ir teatrologo B. Sruogos memuariniu romanu „Dievų miškas“, atskleidžiančiu II-ojo Pasaulinio karo metais Štuthovo (Lenkija) koncentracijos stovykloje autoriaus patirtus išgyvenimus. Kūrinio tekste kaip literatūrinė ir kūrybinė priemonė, atskleidžianti pasaulio matymo ir reagavimo būdus, dominuoja ironija ir sarkazmas, kurią scenoje naudoja ir spektaklio kūrėjai (aktorių dialogai kuriami Stand up komedijos principu ). Pastatyme, nenutolstant nuo originalaus teksto ir išlaikant ironišką pasakojimo toną, vaizduojami prižiūrėtojų ir kalinių santykiai, lagerio hierarchija, sekinantys darbai, vargana buitis ir žmogaus orumą gniuždančios bausmės. Pjesės autorė ir režisierė Agnė Sunklodaitė, remdamasi kūrybine patirtimi bei novatoriškomis teatrinės raiškos priemonėmis, įtaigiai ir suprantamai jaunajam žiūrovui gvildena esminius klausimus apie žmogaus prigimtį: kas yra žmogiškumas? Kur yra riba tarp žmogiškumo ir nužmogėjimo? Ar šiandien mes dar pajėgūs suprasti holokausto baisumus ir išlikti budrūs, kad panašūs dalykai nepasikartotų? Spektaklio kūrėjų manymu, šiandien B. Sruogos „Dievų miškas“ kaip niekad aktualus. Žmonės linkę pamiršti didžiąsias istorijos pamokas. Deklaruojama atjauta, tolerancija, tačiau čia pat gebama pasibaisėti „kitokiais“ žmonėmis, tarsi pasąmonėje būtų trokštama tobulos rasės, sveikų ir šabloniškai „teisingų“ žmonių visuomenės. Kaip ir daugelyje savo pastatymų, skirtų jaunajam žiūrovui, režisierė A. Sunklodaitė su patyrusia kūrybine komanda (dailininke Giedre Brazyte, kompozitoriumi Deividu Gnedinu) „Dievų miške“ laikosi esminių kūrybos principų – lavinti žiūrovo estetinį skonį, kritinį mąstymą, skatinti jo norą aktyviai domėtis supančia aplinka bei istoriniais įvykiais, analizuoti laiko ženklus spektaklyje ir ieškoti paralelių su šiandienos aktualijomis. Spektakliui pasibaigus, moksleiviai bus kviečiami reflektuoti ir diskutuoti su aktoriais


Filmavimo mobiliaisiais telefonais dirbtuvės „Portretai“

Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Šiandieniniame pasaulyje vaizdinė informacija mus pasiekia daug greičiau nei tekstinė. Mes vis labiau įprantame bendrauti vaizdais, per juos pažinti ir suprasti. Dažnai susipažinę su žmonėmis, piešiame jų paveikslą, kuris kinta vis labiau pažinus asmenybę. Dirbtuvių metu mokiniai grupelėse kuria vienas kito vaizdo portretą, analizuoja kino kalbą, mokosi mintis perteikti vaizdais. Dirbtuvės skatina atsikratyti išankstinių nuomonių ir stereotipų, ugdo emocinį intelektą, lavina socialinius įgūdžius ir išlaisvina kūrybiškumą. Ši edukacinė veikla gali būti puiki ne tik vienas kito pažinimo, bet ir komandos kūrimo priemonė.


Muzikinis edukacinis žaidybinis koncertas „Pasaulis, kurį aš kuriu“

Pasaulis, kurį aš kuriu, turi būti šviesus, linksmas, nuoširdus ir žaismingas. Tai – atradimų pasaulis, besikeičiančių metų laikų paletėj, kur kiekvieną dieną vyksta stebuklai, kur gerumas nugali blogį, kur sutikus draugą, užmiršti visas bėdas. Tai geros nuotaikos užtaisas visai dienai, kai ryte tave pažadina smagus žadintuvo tvistas, kai esi kviečiamas drauge atlikti piratų mankštą, kai ištiesi pagalbos ranką silpnesniam už tave, kai norisi uždainuoti kartu su slieku saulutę išvydus, kai keliauji per pasaulį pas Galapagų vėžlį ir išmoksti Bugi Vugi šokio žingsnelių ar aplankai linksmuolius pingvinus, kurie nebijo žiemos, nes draugystė veža, kai su žvėreliais džiaugiesi rudenėjančio miško grožiu, kai elgiesi kultūringai ir atsakingai su sutiktais žmonėmis, gyvūnėliais, augalais. Mažieji žiūrovai, o tiksliau, aktyvūs programos dalyviai su šypsenomis ir puikia nuotaika, linksmai dainuodami, šokdami, vaidindami ir žaisdami mokosi rimtų dalykų – bičiulystės, atjautos, meilės supančiam pasauliui, sau ir šalia esančiam žmogui. Mokosi gyventi be patyčių ir smurto. Mokosi pasitikėti savo jėgomis, įveikti visas kliūtis, nebūti pasyviais stebėtojais, o tapti aktyviais kūrėjais, kurie svajoja, fantazuoja, keičia pasaulį, kad jis būtų geresnis, jaukesnis ir mielas visiems.


Spektaklio gimimą įkvėpė garsusis Emilis iš Astridos Lindgren knygos „Emilis iš Lionebergos“. Jis nuolat krečia išdaigas ir, už bausmę uždarytas malkinėje, drožinėja juokingus medinius žmogeliukus. Tačiau kas iš mūsų vaikystėje nekrėtė išdaigų ar nedarė klaidų? Nenuoramų nuotykių ieškotojų rasime kiekviename kieme, gatvėje ar klasėje. Kada nors iš jų išauga miesto merai, ministrai ar net prezidentai. Režisierius Augustas Gornatkevičius ir Nacionalinio Kauno dramos teatro aktoriai sukūrė spektaklį apie savo vaikystės nuotykius, apie klaidas, kurios moko mus gyventi ir žadina mūsų kūrybiškumą. Emilių Emilis lekia riedučiais, kviečia patirti nuotykius, džiaugtis, bandyti, atrasti, parkūrinti.
Spektaklis  rekomenduojamas 7-12 metų vaikams
Trukmė – 1 val. 20 min. (be pertraukos)


Aukso pjūvis arba grožis skaičiuose (Nuotolinė paslauga)

Matematika ir geometrija egzistavo mene nuo neatmenamų laikų. Antikinėje Graikijoje virš Sikiono mokyklos durų kabėjo užrašas: „Čia neįleidžiami žmonės nežinantys geometrijos.” Senovės Graikijos meistrai naudojo aukso pjūvio proporcijas visose srityse ir pasiekė neįtikėtiną formų tobulumą. Visa antikinė kultūra pažymėta aukso pjūvio „ženklu”. Ją žinojo ir senovės Egipte. Užsiėmimo metu moksleiviai sužinos žmonijos grožio ir harmonijos paieškų istoriją, išgirs kas yra aukso pjūvis ir kodėl jis apipintas mitais ir legendomis. Kartu su moksleiviais analizuosime meno kūrinius, kuriuose atrasime tobulas formų ir spalvų proporcijas. Moksleiviai susipažins su Albrecht Dürer, Leonadro da Vinci, Antonio Stradivari darbais. Užsiėmimo dalyviai turės puikią progą pamatyti kaip matematikos ir geometrijos žinios pritaikomos mene. Užsiėmimo metu mokinsimės sąmoningai naudoti aukso pjūvio taisyklę, apskaičiuoti proporciją, naudojant aukso pjūvio taisyklę ir atrasti tobulą proporciją meno kūrinyje. Nuo neatmenamų laikų mokslininkai ir menininkai siekė suprasti ir moksliškai pagrįsti gamtoje egzistuojančią harmoniją. Gamtos mokslai gali atsakyti į daugelį mums kylančių klausimų Užsiėmimo metu analizuosime mūsų smegenų veiklos, akies sandaros, spalvos suvokimo, šviesos ir optikos fizikinių reiškinių įtaką meno suvokimui ir meninių išraiškos priemonių pasirinkimui. Žmogus taip pat yra tobulas gamtos kūrinys, sukurtas naudojant aukso pjūvio taisyklę – santykis smegenų ir širdies darbo, akies sandara, veido ir kaulų proporcijos, netgi kraujospūdis. Šis užsiėmimas tai puiki galimybė moksleiviams suprasti meno ir mokslo sinergiją. Sužinoti kas yra aukso pjūvis ir išmokti jį pritaikyti. Tai puikus užsiėmimas naujoms kultūrinėms ir meninėms patirtims įgyti.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Kokie seniausi muzikos instrumentai rasti tyrinėjant Vilniaus Žemutinės pilies teritoriją? Kaip jie skambėjo ir kas jais grojo? Ką apie muziką pasakoja muziejaus eksponatai? Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti su muzika, skambėjusia XV–XVII a. valdovo dvare. Per edukacinį užsiėmimą, gavę specialiai parengtą garsų žemėlapį, dalyviai, vedami edukatorės, keliaus po muziejų ir ieškos skambančių eksponatų. Apžiūrės instrumentą, kurio skambesys primena upelio čiurlenimą, išbandys rūmų menių akustiką, išgirs kūrinių, kuriuos kūrė ne tik į Lietuvą atklydęs klajojantis muzikantas Osvaldas fon Volkenštainas (Oswald von Wolkenstein), bet ir Lietuvos didžiųjų kunigaikščių bei Lenkijos karalių Žygimanto Augusto ir Vladislovo Vazos rūmų muzikantai. Taip pat sužinos, kaip ši muzika išliko iki šių dienų. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo meninio ugdymo (muzikos) programą


Edukacinis užsiėmimas, supažindinsiantis su tarpukariu IX forte veikusiu Kauno sunkiųjų darbų kalėjimo padaliniu. Dalyviai turės galimybę lankytis autentiškose erdvėse, susipažins su įkalinimo įstaigos struktūra, vidaus taisyklėmis ir bausmių sistema. Visur bus matomi tuometinių kalinių kasdienybės, buities, darbų ir gyvenimo sąlygų pėdsakai, ženklai... Atskiras dėmesys skiriamas politinių kalinių turėtiems ir platintiems nelegaliems leidiniams, tokios rūšies spaudos atpažinimo momentams.


Edukacijos „Šabas ir Štetlas" tikslas - įdomiai, patraukliai ir šiuolaikiškai supažindinti programos dalyvius su žydų tradicijomis, papročiais bei gyvenimo būdo ypatumais Lietuvoje.

Šiam tikslui įgyvendinti išsikelti uždaviniai:
  1.Suteikti žinių apie žydų pagrindinės savaitės šventės Šabo šventimo ypatumus ir skirtumus nuo krikščioniškų švenčių.
 2. Įžvelgti panašumus ir skirtumus tarp judėjų ir krikščionių – tarp tautų ir religijų.
3. Atskleisti žydų gyvenimo Lietuvos miestuose būdingiausius bruožus, išryškinant žydiškojo miestelio – Štetlo – būtinus atributus.
Edukacija vyksta Kėdainių krašto muziejaus Daugiakultūriame centre (buvusioje sinagogoje), pastatas išlaikęs tradicines sinagogos erdves. Edukacijos metu mokiniai mokysis naujų sąvokų, matuosis kipas, ragaus macų, apžiūrės ritualinius indus, palygins žydų ir lietuvių patarles, mokysis kūrybiškai jas paaiškinti, dalyvaus ekskursijoje mieste, išmoks atskirti kuo skiriasi lietuvių ir žydų gyvenamieji namai, palygins lietuvių ir žydų gyvenimo ir profesinius skirtumus, ugdys platesnį požiūrį į supantį pasaulį. Įgytas žinias ir naujai įgytas patirtis mokiniai susies su turimomis žiniomis ir įgūdžiais,  pritaikys ugdymosi procese.
Veiklose gebės dalyvauti įvairių gebėjimų mokiniai.


Ši programa - tai kupina emocijų kelionė laiko mašina į XIIIa. Programos tikslas – gyvai, pristatyti XIII a. istorijos laikotarpį, kuomet Lietuva formavosi kaip valstybė. Šios programos metu vaikai istoriją išgyvens patys, per aktyvų dalyvavimą: • susipažins su XIII a. gyventojų drabužiais – iš kokių medžiagų buvo siuvami drabužiai, kokie aksesuarai ir kokiu tikslu buvo naudojami, kokiais papuošalais puoštasi ir pan. Kiekvienas programos dalyvis apsirengs senoviniu drabužiu, kelis dalyvius patys vaikai aprengs pilnu XIII a. vyro ir moters kostiumu. Sužinos kokias pareigas ir teises turėjo to meto vyrai ir moterys. • Praktinių užduočių pagalba vaizdžiai susipažins su to meto kario kasdienybe: pajausti tikro kalavijo svorį, išbandyti skydų sienos jėgą, pasimatuoti kario šarvus, šalmą, skydą ir kitus ginklus. Programa užbaigiama teatralizuotu pasakojimu apie Karaliaus Mindaugo nuopelnus suvienijant įvairias baltų žemes ir pradedant Lietuvos kaip stiprios ir galingos valstybės istoriją. Atvykę į Jūsų mokyklą, sukursime autentišką, gausią rekonstruotų, pagal tikrus archeologinius radinius eksponatų aplinką, leidžiančią mokiniams lengvai įsijausti į to meto gyvenimą. Visi programoje naudojami eksponatai (skydai, ginklai, šarvai rūbai) yra naudojami, juos galima liesti, matuotis, įvertinti jų struktūrą, svorį ir kt. Šios programos pagalba siekiame vizualizuoti mokykloje gautas teorines žinias apie Karaliaus Mindaugo laikus, praplėsti mokinių akiratį, leisti susidaryti platesnį to laikotarpio vaizdą, Suteikti kuo daugiau teigiamų emocijų ir pažinimo džiaugsmo prisiliečiant prie to meto ginklų, senovinių rūbų rekonstrukcijų, papuošalų bei skatinti pasididžiavimą ir pagarbą savo protėvių kraštui, istorijai, kultūrai. SVARBU: Ši edukacija organizuojama, kai tai pačiai dienai rezervuojamos 4 - 5 tos pačios mokyklos dalyvių grupės (grupės dydis 15–30 mokinių).


Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Įkvepiančios istorijos” (Nuotolinė paslauga)

„Trumpas kinas. Įkvepiančios istorijos” – tai dviejų vaidybinių trumpųjų filmų programa, kurioje pagrindiniai filmų veikėjai tampa savo pačių ir juos supančių žmonių superherojais, o pasiryžimas pasiekti užsibrėžtus tikslus bei drąsa pasipriešinti neteisybei tampa pagrindiniais jų išskirtinumo bruožais. 5-8 klasių moksleiviams per absurdo ir dramos prizmes pasakojamos istorijos, su kuriomis dažnas jaunuolis galės susitapatinti. Programoje apstu įkvepiančių išbandymų, draugystės ir drąsos. Peržiūrėjus trumpųjų filmų programą jaunimas kviečiamas į diskusiją apie idealus, vidinį emocijų pasaulį bei giliausius troškimus ir jų siekį.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Ar kada nors svajojai, kad Tavo nupiešti piešiniai atgytų? Šio edukacinio užsiėmimo metu ši svajonė gali tapti tikrove! Atėjęs į Lietuvos teatro muzikos ir kino muziejų gerai žinomą pasaką "Bjaurusis ančiukas" galėsi patirti naujai, jai nupiešiant savo iliustracijas ir jas prikelti magišku mirioramos prietaisu.


Lėlių spektaklis vaikams „Antis, Mirtis ir tulpė”

"Mirtis visada šalia, dėl viso pikto. Bet nelaimes atneša ne ji, tai – gyvenimas... Beje, kaip tik jis atneša ir gerus dalykus – draugystę, pokalbius, žaidimus ir juos lydinčią šilumą. Šiek tiek keista, bet pažindami mirtį mes pažįstame ir gyvenimą bei atvirkščiai. Todėl kalbėtis apie tokius dalykus yra daug geresnis sprendimas nei slėptis ar nežinia kur sprukti. Lėlių spektaklis „Antis, Mirtis ir tulpė“ bando atskleisti tokių pokalbių svarbą bei supažindinti vaikus su gyvenimo pabaiga kaip su natūraliu gamtos cikliškumu, atsvaros gyvybei būtinybe. Į Lietuvą iš Prancūzijos grįžusi lėlininkė Jūratė Trimakaitė su tarptautine komanda sukūrė jautrų, poetišką ir kartu žaismingą spektaklį „Antis, Mirtis ir tulpė“ pagal to paties pavadinimo Wolfo Erlbrucho paveikslėlių knygą (ją 2018 m. išleido „Odilės“ leidykla). Iš knygos pasiskolinti personažai - Antis ir Mirtis, bei pasirinkta vaizdo estetikos forma, suteikia turiniui papildomą prasminį lygį bei padeda aiškiau perteikti Erlbrucho pasakojime užkoduotą parabolę apie gyvenimo ir mirties susietumą."


Tradicinių amatų centras "Meniškas kaimas"

Programa "Meniškas kaimas" skirta 2-7 kl. moksleiviams susipažinti su lietuvių liaudies tradicijomis ir amatais. Programoje dalyviai išgirsta pasakojimą apie skirtingiems metų laikams senovėje būdingus darbus, tradicijas ir papročius, diskusijos metu patys mėgina juos prisiminti. Pasakojimo metu išgirsta gyvai atliekamas tradicines lietuvių liaudies dainas. Rodomas 10 min filmas "Pažintis su moliu", sukurtas tradicinių amatų centre "Meniškas kaimas" kasmetinių tradicinės keramikos seminarų metu. Filmo metu, išsamiai supažindinama su keramikos amato procesu: molio paruošimu, džiovinimu, lipdymo ir dekoravimo būdais, tradiciniais juodosios ir raugo keramikos degimo būdais. Praktinėse dirbtuvėse dalyviai nusilipdo tradicinę puodynėlę. antroje programos dalyje dalyviai supažindinami su vaško tradicijomis Lietuvoje, kaip atsiranda vaškas ir vaško gaminiai, pateikiami vaško ir jo gaminių pavyzdžiai, gamybos priemonės, gaminimo būdai ir progos, kuomet žvakė būdavo uždegama. Dalyviai nusilieja bičių vaško žvakę. Programos pabaigoje apžiūrimos tradicinės juodosios ir raugo keramikos krosnys, keramikos darbų ekspozicijoje dalyviai atpažįsta tradicinius keramikos darbus.


Archeologija - nuo tyrimo iki rekonstrukcijos

Valstybinio Kernavės kultūrinio rezervato direkcija

Sužinosime, kad svarbiausi tolimos praeities liudininkai yra žmogaus naudoti daiktai ir kiti jo veiklos pėdsakai, kuriuos suranda archeologai, o archeologija – svarbiausias priešistorės pažinimo šaltinis. Trumpai apžvelgsime pagrindines archeologinio darbo pakopas. „Archeologinėje perkasoje“ ieškosime praeities dirbinių, mokysimės juos įvardinti, datuoti ir, žinoma, eksperimentuosime: gaminsime archajiškus dirbinius bei bandysime atkurti praeities žmogaus veiklos procesus (archajiškas ugnies užkūrimas, grūdų trynimas grūdų trintuvėje, malimas, ir kt.), susipažinsime su eksperimentinės archeologijos meistrų sukurtomis archeologinėmis rekonstrukcijomis.


Lietuviški metų ženklai (Nuotolinė paslauga)

Programos temos skirstomos pagal metų laikus, žemdirbio darbus ir šventes, jų apeigas, gretinant gamtos ritmus ir jų atspindžius liaudies kultūroje, siekiant atskleisti švenčių prasmę ir simboliką. Užsiėmimo metu perteikiami etniniai papročiai, dainuojamos dainos, žaidžiami žaidimai, skaitmeninių mokymosi įrankių pagalba kuriami švenčių simboliai, padedant vaikui suvokti, kodėl jie sudaro tautinės kultūros paveldo šerdį, pamatus. Programa skirstoma atsižvelgiant į metų laikų kaitą, todėl galima pasirinkti vieną iš norimų temų: Rudens ženklai: Rudens lygiadienis, Ganiavos pabaigtuvės – Ožio diena. Žiemos ženklai: Žiemos saulėgrįža – adventas, Kūčios – Kalėdos, Užgavėnės. Pavasario ženklai: Pavasario lygiadienis, Paukščių diena, Velykos – Atvelykis, Sekminės. Vasaros ženklai: Vasaros saulėgrįža – Joninės/Rasos/Kupolės.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Atverkime Vilniaus kiemelių vartus“ Meskime kelią dėl takelio ir pamatykime kitą Vilniaus pusę, už vartų ir storų sienų besislepiančius senamiesčio kiemelius. Gynybinės sienos likučiai, karo ženklai, skulptūros, viešieji šuliniai ir šventųjų atvaizdai. Juose virė gyvenimas, skambėjo dainos, poetų eilės, spausdinimo mašinėlių garsai, sąmokslų planai. Visi jie iki šių dienų išsaugojo savąsias paslaptis apie unitus, filaretus ir filomatus, vykusias šventes ir pasimatymus, studentų išdaigas ir profesorių suokalbius. Edukacinės ekskursijos tikslas supažindinti mokinius su unikaliu Vilniaus senamiesčio kultūros paveldu, pastatų ir kiemų formavimosi raida ir užstatymo kaita, skirtingais architektūros stiliais ir jų meninėmis detalėmis, kelių šimtų metų senumo mūro lipdymo būdais ir jo liekanomis. Išlikusiu kultūriniu praeities paveldu ir dabarties technologijomis padedančiomis jį konservuoti, atkurti ir išsaugoti. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacinius, teminius žaidimus, istorinis pasakojimas papildomas archyviniais dokumentais, nuotraukomis. Mokiniai skatinami gyvai tyrinėti ir ugdyti dėmesingumą juos supančiai aplinkai, naudodamiesi jiems suteikta papildoma medžiaga įsivaizduoti praeities miestą bei jame vykusius pokyčius, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą, domėtis Vilniaus praeitimi ir dabartimi


Interaktyvios ekskursijos po Vilniaus senamiestį metu susipažinsime su Kalėdų laikotarpio šventėmis, skirtingų religijų maldos namų ypatumais, atliksime užduotis, padedančias geriau pažinti tautų įvairovę, rinksime gražiausią kalėdinę vitriną, ragausime, spėliosime, žaisime, stebėsimės, juoksimės, pažinsime, fotografuosimės su eglute, tai yra švęsime šventes!


Edukacijos metu kiekvienas jos dalyvis bus supažindintas su fotografijos atsiradimo istorija ir vienu iš fotografijos gavimo būdų. Cianotipija — spausdinimo procesas, atrastas 1842 m. Jo rezultatas — šviesiai arba tamsiai mėlynas atspaudas. Šviesai jautri medžiaga yra užtepama ant popierinio paviršiaus. Kai popierius išdžiūsta ant viršaus dedamas negatyvas su pasirinktu Tauragės miesto atvaizdu. Eksponavimas vyksta po UV spindulių lempa. Po kelių minučių gautas atvaizdas turi būti skalaujamas vandenyje, ko1 tampa šviesiai mėlynas. Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje mokiniai lygins du vaizdo tonavimo būdus su originaliu, netonuotu vaizdu, taip nuspręsdami, kokios spalvos vaizdas jiems priimtinesnis. Kiekvienas edukacijos dalyvis galės atsispausdinti po atvaizdą su Tauragės miesto istoriniais objektais. Po praktinės užsiėmimo dalies mokiniai galės aptarti gautus rezultatus ir pasidalinti įspūdžiais su draugais.


Vaidybinis filmas "Pietys" pagal Kazio Sajos apsakymą (Nuotolinė paslauga)

Vaidybinis filmas „Pietys“ (rež. Tomas Smulkis) – poetinė kino pasaka apie vyrą, gyvenantį savo paties spąstuose, nemokantį ir bijantį džiaugtis gyvenimu. Trokštantį, bet nesiryžtantį. Mistinis vėjas, nubloškia Jį į keistą miestą, kuriame jam tenka susidurti su pačiu savimi. Diena praleista mieste apverčia jo gyvenimą aukštyn kojom.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

XIX a. antrosios pusės ir XX a. Lietuvos istorija – tikras iššūkis ir mokytojams, ir mokiniams. Vieną okupaciją keičia kita, vieną agresorių – kitas. Kaip neužsibūti tame paralyžiuojančiame aukos vaidmenyje? Kultūrinės edukacijos dalyviams siūlome į nelengvą laikotarpį pažvelgti istorinio pastato rezidentų akimis. Siūlome pamatyti, išgirsti, paliesti ir užuosti paskutinių dviejų šimtmečių istoriją. Užsiėmimo metu „matuosimės skirtingų veikėjų batus“, diskutuosime ir netgi patys strimgalviais lėksime okupuoti kuo daugiau svetimų teritorijų!


Edukacinė programa „Konstruoju lėlių teatrą“ supažindins priešmokyklinio amžiaus vaikus su lėlininko-konstruktoriaus amato specifika, skirtingų tipų teatrinėmis lėlėmis, išskirtinėmis jų valdymo savybėmis ir galimybėmis, su užkulisiniu teatro pasauliu ir veiklos ypatumais. Programa atskleis, kiek skirtingų amatų susipina lėlių kūrėjo dirbtuvėse (konstravimo, metalo apdirbimo, medžio drožybos, odininkystės, modeliavimo, siuvimo) bei padės perprasti jų sąsajas. Šios edukacijos metu bus siekiama parodyti vaikams, kaip kuriami vizualūs teatriniai sprendimus nuo idėjos iki funkcionalaus scenos objekto, panaudojant senąsias ir naująsias lėlių kūrimo technologijas. Veikla vyks lėlininko dirbtuvėse, naudojant įvairius įrankius ir įrangą. Vaikai stebės lėlininko darbą, naudojant 3D modeliavimo „Sketchup“ programą, matys kaip jis kuria erdvinius projektus, teatrinių lėlių, scenografijos ir atskirų objektų eskizus. Kiekvienas pasigamins šėšėlinę lėlę pasitelkdamas savo idėjas ir raiškos priemones, bei pasitelkdamas gautas žinias. Vaikai sužinos, kaip visą ką matė pritaikyti praktikoje ir susikonstruoti lėlių teatrą namuose.


Edukacija „Kalėdos – tradicija ar šiuolaikybė?“ yra skirta pradinių klasių mokiniams siekiant Kalėdinį laikotarpį paversti ne tik „blizgučių ir dovanų“ švente, tačiau kartu ir padėti suprasti, kaip Kalėdos atkeliavo ir kokią jų prasmę matė mūsų protėviai. Visa tai vaikams papasakos ir pademonstruos Elfutė, kuri laiko mašina atkeliaus iš praeities! Bet, o kas gi čia nutiko? Elfutė niekaip negalės suprasti, kodėl niekas nešvenčia TIKRŲJŲ Kalėdų. Kodėl eglutė dirbtinė ir tiek daug blizgučių?! O kur natūralūs papuošimai? O ir tas aguonų pienas, kurį mes gerdavome? Supratusi, jog tikroji Kalėdų dvasia gali išnykti kartu su ja, Elfutė nusprendžia rimtai padirbėti – parodyti vaikams, kaip reikia linksmintis ir švęsti tikrąsias tradicines lietuviškas Kalėdas.
Edukacijos tikslas yra supažindinti pradinių klasių mokinius su lietuvių Kalėdų šventimo tradicijomis, skatinti jų kūrybiškumą ir kultūrinį sąmoningumą bei ugdyti socialinius ir emocinius įgūdžius.
Edukacija susideda iš kelių pagrindinių veiklų:
• Aguonų pieno gaminimas: Mokiniai mokosi gaminti šį tradicinį lietuvišką Kalėdų, vieną iš 12 patiekalų, gėrimą, sužino jo istoriją ir reikšmę.
• Vaikai dekoruoja imbierinius meduolius, kurie vėliau tampa eglutės papuošimais.
• Mokiniai gamina ir dekoruoja papuošimus iš miltų ir druskos tešlos, kuriuos galės parsinešti namo.
•Mokiniai dalyvauja įvairiuose žaidimuose, kurie buvo žaidžiami Kalėdų laikotarpiu.
Veiklas įgyvendina patyrę edukatoriai, turintys ilgametę patirtį dirbant su vaikais ir organizuojant edukacijas. Jie užtikrins, kad veiklos būtų įdomios, įtraukiančios ir pritaikytos skirtingoms amžiaus grupėms. Garantuojame kokybišką ir įsimintiną patirtį visiems dalyviams!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kiekvienas metų laikas su savimi atsineša ne tik naują pradžią, bet ir daugybę nuostabių spalvų, kuriomis nudažoma gamta. Spalvos puošia, maloniai kvepia ir, be abejo, skleidžia tam tikrą žinią.
Ar žinojote, kad turėdami savo mėgstamiausias spalvas, galime daug sužinoti apie save – charakterio bruožus, pomėgius ir kt.?
Taigi, jeigu jums įdomu sužinoti apie spalvas, mėgstate „spalvotus“ nuotykius, kviečiame sudalyvauti edukaciniame užsiėmime „Spalvos metų laikuose“.
Įdomi patirtis ir geros emocijos garantuotos. Iki susitikimo!


Bohemiškasis Vilnius (Nuotolinė paslauga)

„(...) ir tarp tų tūkstančių, dešimčių tūkstančių miestų yra vienui vienas, vienintelis miestas, kuris yra tavo, kurį susirasti – tai susirasti save.“ Valdas Papievis. Kas bendra tarp bažnyčios, bravoro ir Dalai Lamos; prezidentūros, beprotnamio ir šunų; pagonių, bordelių ir Puškino senelio? Į šiuos ir panašius klausimus atsakoma „Bohemiškojo Vilniaus“ virtualių pasivaikščiojimų metu – miesto paveikslas čia piešiamas neįprastais rakursais – per čia gyvenusių ir veikusių bohemiečių vardus ir istorijas. Maršrutai vinguriuoja nuo siauriausių gatvelių iki giliausių požemių; nuo apgriuvusių celių iki modernių interjerų ir kas kartą būna vis kitokie, keičiami priklausomai nuo susirinkusių moksleivių amžiaus ir spontaniškų improvizacijų. Organizuojamas virtualus-interaktyvus turas su žaidimais ir viktorinomis. Edukacijas parengė poetas ir tarpdisciplininių menų kūrėjas Julius Žėkas; baigęs skulptūros, fizikos, lietuvių filologijos, literatūrologijos, kultūros vadybos ir politikos studijas; kuriantis, organizuojantis ir kuruojantis įvairius kultūros ir meno bei neformaliojo švietimo projektus; jau per 20 metų vedžiojantis žmones Vilniaus gatvelėmis ir skiepijantis jiems poetišką miesto dvasią.


Literatūros ir teatro edukacija „Rašytojo J.Biliūno gyvenimo ir kūrybos refleksijos“ (Nuotolinė paslauga)

Tai nuotolinė kultūrinio ugdymo pamoka, kurios metu jos autorė ir vedančioji, aktorė, režisierė ir rašytoja Birutė Mar pristato J.Biliūno gyvenimą ir kūrybą, remdamasi savo autentiškomis patirtimis kuriant spektaklį „Jis ir ji“ (J.Biliūno ir jo žmonos J.Janulaitytės Biliūnienės laiškų ir kūrybos motyvais). Akcentuojamas J.Biliūno gyvenimo patirčių, jaunatviškų išgyvenimų artimumas jaunajai moksleivių auditorijai, XXa. pradžios Lietuvos istorijos aktualijų atspindžiai rašytojo kūryboje (lietuviškos spaudos draudimo laikmetis, intelektualų pastangos išsaugoti lietuvių kalbą, tuometinės lietuviškos kultūros ir buities realijos). Pasakojimas iliustruojamas filmuotais spektaklio „Jis ir ji“ fragmentais (pjesės autorė, režisierė – Birutė Mar, dailininkė Indrė Pačėsaitė, vaidina aktoriai A.Kazanavičius (J.Biliūnas), B.Mar (Julija), dalyvauja smuikininkas Sigitas Rubis). Spektaklio forma – atvirlaiškų dialogas, kuriame papasakojama J.Biliūno ir būsimos jo žmonos J.Janulaitytės pažinties ir meilės istorija, J.Biliūno biografija, pasitelkiant jo kūrybos intarpus. Spektaklyje akcentuojamos ir šiandien aktualios J.Biliūno vertybinės nuostatos – jautrumas ir atjauta „mažajam“ žmogui, meilė artimui, pasiaukojimas tėvynei Lietuvai. Spektaklis sulaukęs didelio Lietuvos žiūrovų dėmesio – keletą metų sėkmingai rodytas Vilniaus Jaunimo teatre (vėliau atnaujintas Solo teatre) ir ypač pamėgtas jaunimo auditorijos. Antrojoje pamokos dalyje vyks režisierės ir aktorės interaktyvus pokalbis su moksleiviais, leidžiantis neformaliai pažvelgti į J.Biliūno gyvenimą, diskutuoti apie menininko kūrybos prasmę ir pasiaukojimą, Lietuvos istorijos ryšį su šiandiena. Taip pat bus pristatomas epistoliarinis „atvirlaiškio“ žanras kaip žmonių bendravimo forma ir dialogas XX a. Daugiau informacijos apie pamokos „Rašytojo J.Biliūno gyvenimo ir kūrybos refleksijos“ autorės Birutės Mar kūrybą – www.birutemar.lt


2010 m. duris atvėrė pirmasis Lietuvoje Angelų muziejus, kuriam savo sukauptą angelų kolekciją padovanojo kultūrininkė Beatričė Kleizaitė-Vasaris. Čia pamatysite Lietuvos nacionalinės kultūros ir meno premijos laureatų Leono Striogos ir Vlado Vildžiūno, Leonardo Gutausko, Aloyzo Stasiulevičiaus, Vytauto Igno, Jurgos Ivanauskaitės, Filomenos Linčiūtės, Jono Daniliausko darbus, lietuvių tautodailininkų darbus, senąjį lietuvių liaudies meną. Ši kolekcija nuolat pildoma naujais meno kūrėjų darbais. Pradžioje apžiūrime Angelų muziejaus ekspoziciją, kalbame ir diskutuojame apie angelų vaizdavimą dailėje; mokiniai supažindinami, kaip keičiantis dailės stiliams, kito ir angelų vaizdavimas. Apžiūrimas senųjų dievdirbių palikimas. Kūrybinės užduoties metu dalyviai kuria savo „Sapnų angelą“. Naudojamos technikos sudėtingumas parenkamas pagal amžiaus grupę. Dalyviai ieško spalvinių derinių, parinkdami skirtingas formas, dydžius ir ritmą, kuria savo kompozicijas. Atsiskleidžia vaikų fantazija ir individualumas.


Edukacija su rašytoja Ilona Ežerinyte "O jeigu sukurtume bestselerį?" (Nuotolinė paslauga)

Edukacija su rašytoja Ilona Ežerinyte „ O jeigu parašytume bestselerį?“ (kūrybinio rašymo užsiėmimas). Kas yra bestseleris? Ką reiškia šis žodis ir kada jis atsirado? Kas būdinga bestseleriui ir kaip jį parašyti? Į šiuos ir kitus klausimus mokiniai ieškos atsakymų patys individualiai, grupėmis ir padedami edukatorės, kitaip sakant, darys tai, ką jau kelis amžius bando suvokti literatūros tyrėjai – ar populiariosios knygos turi ką nors bendra, jei taip - kokie tie bendrumai? Edukacijos dalyviai, pasitelkę teksto analizės įgūdžius, tirs trumpas populiariausių knygų vaikams ir paaugliams ištraukas ir darys išvadas, kurias pristatys savo klasės draugams. Taip suformulavę kelis bestselerio bruožus, bandys grupėmis kurti istoriją, gavę kai kuriuos privalomus siužeto elementus. Savo kūrinio fragmentą kiekviena grupė pristatys visai klasei, fragmentai pagal tam tikrą ekrane rodomą schemą jungsis į vientisą kūrinį.


Ozobot robotų kelionė: Lietuvos pilys ir dvarai

Veiklos aprašymas: Lietuva turtinga pilimis, dvarais ir gyvais istorijos pėdsakais. Dvarai ir valstybės galybę menančios pilys yra turtingos Lietuvos istorijos liudininkai. Edukacijos metu mokiniai su interaktyviu Ozobot robotu keliaus po Lietuvos žemėlapį, aplankys gražiausias Lietuvos pilis ir dvarus. Praktinė, pažintinė veikla: pirmiausia mokiniai išmoks koduoti mažą, bet labai protingą Ozobot robotą. Robotas geba sekti linijas ir atpažinti spalvas, parinkus tinkamą spalvų kodą galima valdyti roboto kryptis ir veiksmus. Išmokus valdyti robotą, mokinių komanda gaus didelį Lietuvos žemėlapį, kuriame bus sužymėti miestai ir ten esančios pilys, dvarai. Mokinių komanda turės pasirinkti, kokias nori aplankyti pilis ir sudaryti kelionės maršrutą. Užkoduotas robotas seks sudarytus maršrutus, aplankys Lietuvos pilis ir dvarus. Atvykus iki lankytino objekto reikės susirasti kortelę su pilių nuotraukomis ir aprašymais. Kiekviena grupė sudarys skirtingą maršrutą, todėl visiems bus įdomu pasiklausyti visų grupių pristatymų. Užsiėmimo metu ugdomos socialinės ir pažintinės kompetencijos. Mokiniai žaisdami su Ozobot robotu ne tik sužinos daug įdomios informacijos apie Lietuvos pilis ir dvarus, bet mokysis dirbti komandoje, bendradarbiauti, siekti bendro tikslo, dirbti kartu pagal aptartas taisykles.


Edukacinė programa „Lietuviškos Kūčios ir Kalėdos" (9 - 12 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas - skatinti moksleivių domėjimąsi žiemos švenčių tradicijomis. Uždaviniai: 1. Supažindinti moksleivius su mitinio pasaulio slėpiniu, kasdieniško ir sakralaus laiko samprata. 2. Aktualizuoti Advento darbus, sudominti Kūčių vakaro burtais, draudimais 3. Išryškinti vakarojimo tradicijos reikšmę jaunimo kultūrai. 4. Išryškinti Kūčių vakarienės vertę šiuolaikinėje kultūroje. 5. Mokytis Advento - Kalėdų tautosakos. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas apskritojo stalo diskusija. Užmezgamas pokalbis apie jaunimo užsiėmimus Advento laiku. Prisimenamas visoje Lietuvoje gyvavęs jaunimo paprotys vakaroti: susieiti vienoje troboje bendro darbo dingstimi, pasakoti visokius atsitikimus, juokus, pasakas, žaisti žaidimus. Aptariami Advento draudimai, jų prasmė, sekamos sakmės. Demonstruojamas video siužeto „Advento darbai“,  fragmentas. Vaikinai mokosi vyti virvę, merginos - plėšyti plunksnas. Pristatomos Kūčių dienos tradicijos: ritualinis apeiginis apsivalymas, namų, kiemų tvarkymasis, prausimasis. Didesnis dėmesys skiriamas Kūčių stalo paruošimui, valgių simbolikai, eglutės puošimo tradicijai, mirusių protėvių pagerbimui. Aptariami likimą lemiantys tikėjimai ir burtai, išbandomos kai kurios burtų formos: liejiniai su žvake, skaičiavimas. Demonstruojamas video siužeto „Lietuviškos Kūčios“ fragmentas. Moksleiviai mokosi Advento-Kalėdų dainų, žaidimų, ratelių. Liejama žvakė mirkymo būdu arba su forma. Siekiamas poveikis: mokiniai išmoks keletą Advento laikotarpio darbų, burtų, suvoks draudimų prasmę, Kūčių vakarienės vertę, išmoks lieti žvakę su mirkymo būdu arba su forma, pritaikys įgytus gebėjimus projektuose. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Mėlyni šviesos paveikslai. Cianotipijos kūrybinės dirbtuvės

Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Šios edukacijos dalyviai susipažins su analoginės fotografijos istorija, sukurs meniškas kompozicijas iš augalų, kurias pavers mėlynais „paveikslais“, patys atlikdami kiekvieną cianotipijos etapą. Cianotipija yra neįprastas vaizdų kūrimo būdas, iliustruojantis fotografijos ištakas ir leidžiantis paprastai gauti unikalias, estetiškas fotogramas. Dalyvavimas užsiėmime ragina domėtis fotografija, mokslu, tvarumu (naudojamos natūralios medžiagos). Teorinėje edukacijos dalyje dalyviai yra įtraukiami į interaktyvią diskusiją apie analoginės fotografijos vystymąsi. Praktinėje dalyje dalyviai kiekvieną cianotipijos proceso etapą atlieka patys pagal pateiktas instrukcijas. Kiekvienas sudėlioja unikalią kompoziciją iš augalų ar kitų objektų, taip lavinamas kūrybiškumas, saviraiška.


K. Binkio kūrinio „Atžalynas“ teatralizuota edukacija.

Kazio Binio kūrinys ,,Atžalynas“ net praėjus daugybei metų išlieka aktualus savo tema, vertybine struktūra. Šių laikų sociume jaunas žmogus susiduria su ypatinga vartotojiška samprata ne tik daiktų, bet ir žmonių. Kazys Binkis parodo, kad žmogaus pamatas yra jo sąžinė, moralė.  Kaip sako pats autorius ,,Žmoguje reikia ieškoti ne vilko, o žmogaus“. Taigi, svarbu su mokiniais kalbėti apie tikrąsias, pamatines vertybes, kurios yra nepavaldžios laikui. Edukacijos metu su mokiniais mes ne tik lyginsime autoriaus laikmečio realijas, tačiau lyginsime jas su šiomis dienomis ir galimai nustebsime pamatę, kad iki šių dienų yra  išlikę dalykų, kurie nekinta. Su mokiniais taip pat žaisime kūrybinius ir pasitikėjimo žaidimus visa tai ,,įvelkant“ į kūrinio tema. Mokiniai taps ne tik darni komanda, bet ir atras savyje galią kurti.


Susipažinsite su vienu iš seniausiu vytelių pynimo amatu ir jų tradicijomis Lietuvoje, pynimo technologijos eiga, naudojamais darbo įrankiais, pintų dirbinių gausa bei jų pritaikymu kasdieniniame gyvenime. Pamėginsite pagal amžiaus grupes iš vytelių nusipinti tradicinius gaminius: žuvelę, paukštelį, žalčiuką. Užsiėmimą ves tradicinė amatų meistrė Birutė Šinkūnienė.


Virtualios realybės edukacija "Partizanų paslaptys" išvažiuojamoji

Mokymosi aplinka turėtų būti kuriama atsižvelgiant į mokymosi procesą. Ji turėtų būti sukurta taip, kad mokiniai ir mokytojai mokymosi patirtį įgytų per kiek įmanoma neformalesnes veiklas. Kad tai įvyktų, mokymosi patirtis turėtų būti aktyvi, prasminga, turinti socialinę vertę, integruota ir įvairiapusė. Virtuali realybė - dar vadinama virtualia terapija, naudojama mokymosi tikslais gali būti labai naudinga, kadangi jos metu įvairią informaciją galima gauti realiu momentu, vaizdiniais, garsiniais ir net judesio efektais. Edukacijos metu norima supažindinti mokinius su vienu iš labiausiai Lietuvos istorijoje aptariamų1944-1953-ųjų,- okupacijos, trėmimų ir partizanų sukilimo metų. Naudojantis naujausiomis VR technologijomis patys savo kailiu mokiniai patirs kaip naktį sunku orientuotis tamsoje. Kaip svarbu partizanams gerai paslėpti bunkerį ir koks gyvenimas virė po žeme. Virtualioje erdvėje kaip viena komanda turės miško tankmėje surasti ir pristatyti svarbius dokumentu miško broliams-partizanams. Tai atlikus juos pasitiks partizanas ir visus pakvies užeiti į bunkerį, nes lauke darosi nesaugu, o į bunkerį visi dalyviai gali įsigauti po zeme nutiestu tuneliu. Viduje moksleiviams partizanas papasakos, kokiais daiktais vienas su kitais dalinasi, kokia buitimi gyvena. Partizanas papasakos, kaip svarbu kovoti dėl Lietuvos laisvės ir kad tai yra visų svarbiausia. Virtualios edukacijos metu norima, kad mokiniai įsijaustų į partizanų vaidmenį, išgirstų virtualaus partizano pasakojimą apie jų svarbą Lietuvai, pamatytų šių žmonių gyvenimą slapstantis bunkeriuose ir patys pabandytų neįkliūti okupantams. Edukacija siekiama pažadinti vaikų fantaziją, norą dar labiau gilintis į istorijos pamokas, norima paskatinti tarpusavio ryšį ir bendravimą. Edukacijų pabaigoje partizanų vadas pakvies visus pasiklausyti ir užtraukti jų pagrindinės dainos. Vėliau su mokytojais bus keliami ir aptariami svarbiausi patirtos pamokos klausimai ir partizanų svarba tuometinėje visuomenėje


Edukacijos ,, Svečiuose pas grafienę” dalyvius pasitinka pati grafienė ( edukatorė), kviesdama į savo rūmus, Tyzenhauzų ir Pšezdzieckių rezidenciją. Menėje lankytojams pasakodama ir rodydama įdomius eksponatus, atskleidžia savo senelio, dėdės, sūnaus ir anūko veiklas, nuopelnus mokslui, kultūrai, Rokiškio miestui. Vaidybinėm detalėm atskleidžia kaip visoms grafų kartoms tai pavyko pasiekti. Grafienės pateikiami įdomūs faktai ir gyvenimiški pavyzdžiai iš garsiosios giminaitės Sofijos gyvenimo, mokslininko ornitologo, dailininko Konstantino Tyzenhauzo, jo vaikų Reinoldijaus ir Marijos - Rokiškio bažnyčios statytojų veikla, nepaliks abejingų. Vėliau aprodydama anūko, grafo Jono Pšezdzieckio, šeimos apartamentus, grafienė papasakos lankytojams apie jų gyvenimą, kasdienybę ir pramogas. Jaunųjų grafaičių laisvalaikio ypatumus padės suprasti grafienės pateiktos kūrybinės užduotys antroje edukacijos dalyje. Įspūdžius sustiprina apžiūrima turininga prabangių indų, rūbų, ir kt. kolekcijos. Grafienė atskleidžia slapčiausius, pašaliečio akiai nematomus, dvariško gyvenimo momentus. O susirinkę menėje "rašysime" grafui laišką, dalyvius nustebins, malonios grafienės staigmenos.


Užsiėmimo metu supažindinama su įdomiausiomis lietuvių folkloro ir mitologijos būtybėmis, tokiomis kaip ragana, velniu, laume, slogute, žiburiniu, vilktakiu, aitvaru, kauku ir pan. Pasitelkiant įvairias vizualias priemones (būtybei būdingus, asociatyvius daiktus) aiškinamasi, kokia buvo šių mitologinių būtybių paskirtis, funkcijos, elgesys susidūrus su žmonių pasauliu. Kokiai veiklos sferai žmonės priskyrė įvairias antgamtinio pasaulio būtybes, kokius darbus manė jas atliekant, kokią vietą jos užėmė sakmes sekusio ir jomis tikėjusio žmogaus pasaulėžiūroje? Į visus šiuos klausimus užsiėmimo metu bus stengiamasi atsakyti, atsižvelgiant į edukacijos dalyvių amžių ir gebėjimus. Užsiėmimo metu dalyviai turės pritaikyti įgytas teorines žinias – žaisdami vaizdo žaidimą apie mitologinių būtybių pasalį planšetiniame kompiuteryje, bei atikdami užduotis inetaktyviame edukaciniame stende. Pateiktų priemonių pagalba kuo originaliau, bet nenuklystant nuo išgirstų faktų, mokiniai taip pat turės sukurti vieną pasirinktą mitologinę būtybę, o gal net ir pačiam į ją įsikūnyti. Užsiėmimo metu netruks paslaptingų istorijų, linksmų užduočių ir šiek tiek šiurpuliukų…


Velykinis margutis - raštų ir spalvų magija

Edukacinio užsiėmimo metu: 1. Supažindinsime su margučių marginimo tradicijų ištakomis bei jų kaita nuo seniausių laikų iki šiandienos pasitelkiant vizualinę medžiagą (pateiktys). 2. Parodant autentiškus įvairia technika (skutinėjimas, vaško technika, atspaudo technika) tradiciniais raštais margintų margučių pavyzdžius (Šiaulių krašto tautodailininkų darbai) kartu su moksleiviais aptarsime margučių spalvų ir raštų prasmes naudojant „minčių lietaus“ metodą. 3. Pasitelkiant video medžiagą (filmo ištrauka „Baltų raštai ir jų reikšmės“), išanalizuosime baltiškų simbolių reikšmes. 4. Pateiksime dalomąją medžiagą su baltiškų simbolių pavyzdžiais ir jų komponavimo schemomis, kuri padės kiekvienam programos dalyviui atsirinkti ir savaip interpretuoti patikusius simbolius. 5. Moksleiviai išlaisvins kūrybiškumą per praktiką – iš baltiškų simbolių susikurtus raštus pasitelkiant dailės priemones pieš ant medinio margučio. 6. Organizuosime komandinį žaidimą - margučių ridenimo varžybas. 7. Atliekant refleksiją, apžvelgsime moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu. Edukacinio užsiėmimo metu dekoravę medinį margutį, moksleiviai jį suvoks ne tik kaip dekoratyvinį elementą, bet kaip giluminį margučių marginimo tradicijų pratęsimo įprasminimą. Medinis margutis, pagamintas iš tvarios medžiagos - medienos, galės būti naudojamas Velykiniu laikotarpiu daugelį metų.


Aukštaitijos nacionaliniame parke, Palūšėje susitiksime pokalbiui apie Žemės istoriją. Bendrausime charizmatiško mokslų daktaro Jono Šečkaus asmeninėje geologinėje ekspozicijoje, kurioje sukaupti ekpsponatai iš Kaukazo kalnų, Skandinavijos, Rusijos, Lenkijos, Lietuvos leidžia prisiliesti prie unikalių gamtos darinių. Aptarsime procesus vykusius prieš miljardus, milijonus ar šimtus tūkstančių metų, pamatysime kokius pėdsakus šie reiškiniai paliko Lietuvos žemės gelmėse ir paviršiuje. Mokiniai gaus žinių apie Žemės, kaip planetos, susiformavimo istoriją. Dažnai ši istorija būna kūrybinio įkvėpimo šaltinis. Begalinis laikas stebina ir ramina, padeda suvokti, kad daugelis mūsų susikurtų sunkumų yra tik mažas akimirksnis begalinėje laiko erdvėje. Kiekvienas kraštas turi svarbių gamtinių paminklų, kurie apdainuojami poetų, dainininkų, perteikiami pasakose, sakmėse ir padavimuose. Lietuvos gamtinė istorija yra labai sena (siekia 2 milijardus metų), pažindami ir suprasdami savo tėviškės gamtinę raidą, vaikai įgaus tvirtesnį ryšį su savo gimtine, sieks domėtis mokslu ir kultūra, kuri atspindėtų jų krašto raidą.


Spektaklis jaunimui „Jokūbo dienoraštis“ paremtas iš tiesų gyvenusių žydų vaikų dienoraščiais ir žydų folkloru, akcentuojama prisiminimų svarba. Pagrindinis spektaklio veikėjas 8-9 metų berniukas Jokūbas, gyvenantis įprastą gyvenimą. Jo kasdienius džiaugsmus nutraukia prasidėjęs karas. Po slėpimosi rusyje pamato, kad neliko nei žmonių, nei namų. Skatina mąstyti kas mums lieka, kai karas atima svarbiausius dalykus. Siekama skatinti pagarbą žmogaus gyvybei. Spektaklis yra aktualus augančiam žiūrovui, nes jis ne tik suteikia žinių apie istorinius įvykius, praeitį, kuri atsikartoja įvairiose šalyse įvairiais pavidalais. Kūrybiškai supažindina su įdomia, paveikia idėjų perteikimo forma.. Ši patirtis skatina mokinių kūrybiškumą, originalumą, smalsumą ir visapusišką domėjimąsi menu, pasitarnauja kaip puiki erdvė informacijos perdavimui, plėsti jaunų žmonių savimonę apie savąjį identitetą.


Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės pilys

Lietuvos Didžiosios kunigaikšystės pilys – Lietuvos valstybingumo ženklai, mūsų tautos istorijos liudytojos. Kiek daug jos papasakotų, jei tik prabiltų! Tiesa, prakalbinti storas mūrines sienas (anot Maironio, griūvančias ir apleistas) nėra paprasta. Tam reikia išmonės ir modernių mokymo metodų. Kultūrinės edukacijos metu mokiniai supažindinami su buvusioje Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės teritorijoje esančiomis pilimis. Apie pilių statybą ir gynybą sužinos interaktyviai dirbdami grupėse – iš modelino statys aptvarinės pilies kompleksą ir susipažins su vidiniu pilies gyvenimu, gynyba, prekyba, amatais, gilinsis į Lietuvos istoriją. Edukaciją veda personažas – pilies metraštininkas. O jos pabaigoje vaikai įvertinami pilių ekspertų diplomais ir naudodami likusias priemones gali tobulinti savo pilis klasėje ar namuose.


Edukacinė programa „Medžio kultūra" (1 - 4 kl.)

Tikslas: Skatinti moksleivių domėjimąsi senaisiais medžio apdirbimo amatais bei jų interpretacijomis šiuolaikiniame mene. Uždaviniai: 1. Supažindinti moksleivius su senaisiais medžio apdirbimo amatais, tradicine skulptūra, sakraliniais memorialiniais paminklais. 2. Pristatyti Jonavos krašto medžio apdirbimo amatininkus bei jų darbus, populiarinti Jonavos krašto medžio apdirbimo tradicijas. 3. Supažindinti mokinius su respublikinio medžio drožėjų plenero organizavimo ypatumais. 4. Skatinti moksleivius taikyti įgytas žinias kūrybiniuose projektuose. 5. Ugdyti ekologinį sąmoningumą. Užsiėmimo metu tradicinė lietuvių liaudies kultūra pristatoma kaip medžio kultūra. Mokiniai supažindinami su etnografiniais eksponatais - pristatomi mediniai namų apyvokos rykai, baldai, darbo įrankiai, dievdirbių kūriniai. Išryškinama liaudies skulptūros vertė. Akcentuojama būsimojo drožinėtojo pirmoji gyvenimo ir kūrybos mokykla – ganykla. Didesnis dėmesys užsiėmimo metu skiriamas tradicinei žaislininkystei. Žaidžiama su autentiškų žaislų kopijomis: kleketais, tarškynėmis, švilpukais, sukučiais, suneriamais galvosūkiais ir kt. „Vilkeliai" pristatomi kaip vieni seniausių ir labiausiai paplitusių vaikų žaislų įvairiuose pasaulio kraštuose. Aiškinamasi gaminamo žaislo pavadinimo kilmė. Kūrybinių dirbtuvių metu mokiniai dekoruoja medinį vilkelį. Rengiamos grupinės „vilkelių" leidimo varžybos. Siekiamas poveikis: mokiniai susipažins su Jonavos krašto medžio apdirbimo amatininkais, jų darbais, idėjomis, siekiais, suvoks liaudies skulptūros vertę, išmoks dekoruoti sukutį taikydami spalvinio kontrasto principą, išmoks tradicinių žaidimų. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Mob.: +370 60120070


Edukacija skirta susipažinti su XI – XIII amžiaus baltiškais ginklais ir šarvuote. Užsiėmimo metu vaikai bus supažindinti su Lietuviams būdingų ginklų, šarvų ir aprangos kopijomis.Sužinos apie Lietuvių karybos ypatumus, ginklų naudojimą, jų paskirtį kovos lauke, bus naudojama vaizdo prezentacija ekrane bei ginklų, šarvų ir drabužių kopijos atkurtos pagal archeologinius radinius. Mokiniai galės paimti ginklus ir matuotis šarvus.


Edukacinė programa ,,Miriorama – judanti knygos panorama“

Rokiškio rajono savivaldybės Juozo Keliuočio viešoji biblioteka

Miriorama – tai specialioje dėžėje rankenėle sukama panorama, tarsi senoviško televizoriaus prototipas. Miriorama graikiškai: „myrias“ – dešimt tūkstančių, „horama“ – reginys. Tai vaizdas, sudarytas iš daugybės piešinių, kuris juda sukant rankenėlę. Mirioramos dėžę biblioteka įsigijo vykdydama Lietuvos kultūros tarybos finansuotą projektą „Lėlės atgyja bibliotekoje“. Mirioramą su durelėmis tarsi langinėmis, išdekoruotomis įvairiausiais piešiniais, pagamino žinomas tautodailininkas Vidmantas Zakarka. Teorinė dalis. Trukmė 30 min. Užsisakantieji edukacinę programą gali pasirinkti veiklos temą: ,,Mylimiausia pasaka“, ,,Pasakų pynė“, ,,Nuostabus knygų pasaulis“, ,,Mano svajonės“ ir kt. Dalyviams vyks pasirinktos temos temos pristatymas: rašytojai, knygos vaikams ir paaugliams, pasakų įvairovė, jų kūrimo ypatumai, mirioramos galimybės. Edukacinės programos esmė yra kitoks knygos skaitymas, t. y. perskaitę knygą, dalyviai ją aptaria kartu su bibliotekininke, ant popieriaus ritinio piešia perskaitytos knygos susiliejančius vaizdus, veikėjus. Sukurta ritininė vaikų knyga pavirsta užburiančiu judančių vaizdų filmu – miriorama, kuri yra demonstruojama kaip judanti knygos panorama. Knygų skaitymas virsta kūrybinėmis dirbtuvėmis, kuriose vyksta įvairiapusė edukacija: ugdomi bendravimo, skaitymo įgūdžiai, turtinamas žodynas, intelektas, vaizduotė, mąstymas. Praktinė dalis. Trukmė 30–60 min. Joje vyksta kūrybinis komandinis darbas: skaitymas, mąstymas, minčių reiškimas, iliustravimas naudojant įvairią techniką, įtaigus kūrino pristatymas auditorijai. Kūrybinė programos pusė svarbi tuo, kad dalyviai pajaučia, jog gali kurti, kyla jų savivertė. Visada smagu pasižiūrėti į programos dalyvių darbus ir pristatymus, palyginti save bendrame kontekste. Tikrai verta dalyvauti, nes tai žingsnis patirties, naujų įspūdžių, žinių link. Edukacinės programos tikslams pasiekti reikalingos priemonės: miriorama, 10 metrų popieriaus ritinys (tapetas) ir piešimo priemonės (vandeniniai dažai, teptukai


Užsiėmimų tikslas – atskleisti ir ugdyti vaikų kūrybinį ir meninį potencialą. Motyvuoti prasmingai ir aktyviai dalyvauti cirko meno tradicijų plėtroje. Šiandieniniame kultūriniame gyvenime vis labiau populiarėjant cirko menui, tradicinis cirkas peržengia maniežo ribas. Jis tampa šiuolaikiniu menu, kuris jungia ne tik cirko formas, bet ir muziką, šokį, teatrą, režisūrą.Šakių mieste įkurta cirko mokykla turi inventorių ir tam pritaikytą bazę su profesionaliais pedagogais, vaikai galės pajausti cirko meno dvasią, pamatyti cirko „virtuvę", jo užkulisius. Užsiėmimų metu skatinsime vaikų grupių bendravimą ir bendradarbiavimą su profesionaliais cirko artistais, režisieriais, choreografais, per veiklas supažindinsime su cirko menu ir istorija, per kūrybines ir praktines paieškas skatinsime vaikų ir jaunimo pažinimo ir lavinimosi poreikius kultūros bei meno srityse. 1–4 klasių mokiniai galės susipažinti su V. Venslovaičio cirko paroda „Viskas dėl šou“, apžiūrėti mini klounų parodėlę. Vaikai galės stebėti geriausius savo bendraamžių pasirodymus, kurie truks apie 20–30 min. Trumpai vaikai bussupažindinti su Lietuvos cirko istorija. Po pasirodymų galės susipažinti su cirko užkulisiais ir artistų rekvizitu – edukacija„Daiktai cirke atgyja“. 1–2 klasių mokiniams cirko meno užsiėmimus vesime žaidimo forma, įtraukiant „Parašiutą“ ir kitącirko inventorių. Taip pat 1–2 klasių vaikai turės galimybę susipažinti su grimo paslaptimis – vyks pamokėlės. 3–4 klasių mokiniams treneriai parodys ir suteiks galimybę patiems pasigaminti žongliravimo rekvizitą. Prižiūrimi profesionalaus cirko artisto ir akrobatikos trenerio 3–4 klasių mokiniai turės galimybę saugiai išbandyti pametamą takelį ir batutą. Po įvykusio užsiėmimo bus susėdama ratu ir vyks refleksija, kurios metu kiekvienas galės išsakyti, ką jautė, kas patiko, nepatiko. Vaikai dirbdami kartu su profesionalais patirs socialiai ugdantį kultūrinių užsiėmimų poveikį, atskleidžiantį jų asmenybę,sugebėjimus ir pasitikėjimą savimi.


Kyla klausimas: kas tas šiuolaikinis menas? Kaip suprasti šiuolaikinio meno parodas ir nuo ko pradėti jų analizavimą? Šios edukacijos tikslas - supažindinti su šiuolaikinio meno sąvokomis, mokytis suprasti ir tyrinėti parodas. Užsiėmimo metu sužinosime kas yra objektas, performansas ir instaliacija. Parodų rūmuose esančias parodas analizuosime tiek per savo asmeninę, tiek per menininko interpretaciją, taip pat mokysimės žiūrėti į objektą atkreipiant dėmesį į detales, na, ir, žinoma, nepamiršime pasigilinti į parodos/kūrinio kontekstą.


Vincas Kudirka ir knygnešių epocha (Nuotolinė paslauga)

Edukacinio užsiėmimo ,,Vincas Kudirka ir knygnešių epocha“ metu mokiniai susipažins su Vinco Kudirkos asmenybės paveikslu bei to laikotarpio istoriniu kontekstu – spaudos draudimo laikotarpiu, tautiniu atgimimu, carinės Rusijos imperijos rusinimo politika ir unikaliu, analogų pasaulyje neturinčiu knygnešystės reiškiniu. Mokiniai aiškinsis, koks buvo svarbus knygnešių indėlis išsaugant lietuvių kalbą, kokie pavojai grėsė knygnešiams ir kokias gudrybes jie naudojo, kad neįkliūtų žandarams. Siekiant ugdyti mokinių kūrybiškumą ir kritinį mąstymą mokiniai kurs knygų kontrafakcinių knygų pavydžius, aiškinsis, kodėl tautinio atgimimo veikėjai naudojo slapyvardžius ir taps tikrais istorijos detektyvais ieškodami Vincui Kudirkai priklausiusių daiktų.


1. Pasitelkiant multimedijos priemones vaikai supažindinami su mozaikos istorija, jos paskirtimi, svarbiausiais kūrėjais ir naudojimu keičiantis amžiams. 2. Aptarsime šių dienų mozaikos panaudojimo galimybes ir dermę su kitomis dailės rūšimis. Ieškosime praktinių mozaikos pritaikymo galimybių savo kasdienybėje. 3. Dalyviai susipažins su tradicinėmis mozaikų kūrimo priemonėmis, trumpai apžvelgsime, kas vaizduojama tokiu būdu sukurtose mozaikose. 4. Mokiniai ieškos idėjų savo mozaikoms, rinkis medžiagas (pagal dydį, faktūrą, formą, spalvas), dėlios eskizus. 5. Vaikai klijuos savo mozaikas ant faneros lakštelių, maišys mozaikų glaistą, glaistys ir valys.


O tuo metu Klaipėdoje... atsirado Mėmelis!

Lietuva turėjo vieną karalių, o kiek jų turėjo Klaipėda? Kuris pavadinimas atsirado anksčiau – „Klaipėda“ ar „Mėmelis“? Kas įkūrė uostamiestį, o kas buvo jo aršūs priešai? Kelionė į mūsų miesto praeitį taps tikru galvosūkiu, kurį išspręsti padės žinios, išradingumas, skaidrių dėlionės, vaidinimai ir pačių pieštas Klaipėdos bokštas, akimirksniu pavirstantis pilimi.


Šiuolaikiniame vaizdų kupiname pasaulyje labai svarbu suvokti, ką kiekvienas vaizdas mums nori pasakyti, kokią istoriją jis slepia, kaip ją perskaityti ir galbūt sukurti savąją pasakojimo versiją. Kiekvienas turime unikalią asmeninę patirtį, todėl ir meno kūrinius galime matyti ir interpretuoti skirtingai. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai bus supažindinami su modernaus ir šiuolaikinio meno kūriniais, jų raiškos įvairove, dalyviai mokysis atrasti ir kritiškai vertinti bei suvokti galerijoje pristatomus meno kūrinius. Ką gali papasakoti kiekvienas paveikslas? Iš ko jis sudarytas? Kaip jį suvokti? Kokią žinutę jis mums siunčia? Praktinės veiklos metu dalyviai kviečiami įvairiais žaidybiniais metodais ieškoti vaizdo ir pasakojimo jungčių, tapti vaizdų detektyvais: atrasti svarbiausius paveikslų kodus, sukonstruoti paveikslų dėliones, atlikti kūrybines tiriamąsias užduotis pagal galerijos parengtus atspausdintus gidus. Dirbtuvių metu vaikams siūloma tapti savotiškais vaizdų detektyvais ir patyrinėti kūrinių raišką atliekant įvairias užduotis, kurios padeda ugdyti pastabumą meninei raiškai, kūrinių temoms, simboliams ir prasmei.


Edukacinio užsiėmimo metu pristatomas tradicinis keramikos amatas. Užsiėmimas apima teorinę bei praktinę dalį. Teorinės dalies metu užsiėmimo dalyviai supažindinami su senuoju keramikos amatu, dirbtuvėse eksponuojamais molio dirbiniais, molio savybėmis, naudojamais darbo įrankiais, lipdymo ir žiedimo technikomis, dekoravimo, glazūravimo bei degimo krosnyje procesais. Praktinės dalies metu dalyviai patys išbando molio plastiką - minko, formuoja ir nusilipdo darbelį, jį dekoruoja. Pasigamintus keramikinius dirbinius dalyviai pasiima sau.


Rankų šešėlių teatro kūrybinės dirbtuvės

Rankų šešėlių teatro ,,Budrugana Lietuva” aktorės, kūrybinių dirbtuvių metu, kartu su vaikais išlaisvins mūsų pačių rankose slypinčias šešėlių figūras ir įpūs tiek į rankas, tiek į gyvenimą - truputėlį magijos.

Dirbtuvėse dalyviai susipažins su rankų platiską ir mobilumą lavinančiais pratimais, išgirs tikrąją šešėlių teatro atsiradimo istoriją, sužinos kokių priemonių reikia, norint šešėlių teatrą susikurti namie, bei kurs, improvizuos naudodami tik rankas ir savo paties rankomis sukurs įvairiausius šešėlinius personažus. Dirbtuvių dalyviai, visą mokymosi procesą vainikuos savo kūryba ekrane!

Dirbtuvių vedėjos pažada, po šio susitikimo - rankos niekada nebebus tuščios!


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Naujai, žaismingai ir nenuobodžiai pažvelk į literatūrą! Ateik į biblioteką, kurios erdvės tampa pabėgimo kambariais! Žymaus dramaturgo Viljamo Šekspyro tragedija paremti galvosūkiai, mįslės ir kodai pakvies rimtai pasvarstyti, kiek žinome apie šį autorių ir jo kūrybą, o kiek – ne. Edukacija, skirta 8–12 klasės mokiniams padės atskleisti žanrų įvairovę, o skirtingo sudėtingumo kambariai, komandinis darbas garantuos įvairiausias emocijas. Laukia įdomi diskusija apie dabartinio, sąmoningo žmogaus vertybes: lyderystę, pasirinkimo laisvę sudėtingą žmogaus situaciją dramatiškoje epochoje. Pašekspyrinkime drauge: trūksi ar ištrūksi?


Gyvename gausos amžiuje, nestokodami pasiūlos įvairovės parduotuvėse, interneto platybėse. Materializmo dominavimas skurdina vaikų ir jaunuolių vidinį pasaulį, tačiau per kūrybinius procesus galime atkurti balansą, didinti pasitikėjimą savo jėgomis, lavinti vaizduotę, praturtinti.
Edukacija "Taškuota dovana" sufleruoja, kad gaminsime dovanas. Kiekvienas kuriantis žmogus, didžiausią dovaną įteikia pirmiausia sau, skirdamas laiko savo pomėgiui, mėgaudamasis kūrybiniu procesu ir rezultatais. Įkrovę teigiamų emocijų į kūrinį, galime dar kartą išgyventi malonių potyrių, savo kūrybos vaisiais dalinantis su kitais, juos dovanodami.
Kviečiu moksleivius sukurti rankų darbo dovanų, kuriomis džiugins savo artimuosius. Įvairių formų medines formeles dekoruosime, be galo įtraukia, koncentraciją ir kruopštumą lavinančia, taškavimo technika. Pagal norus ir fantaziją, dekoruotus gaminius paversime į Kalėdinės eglės žaisliukus, pakabukus, auskarus, padėkliukus, raktų pakabukus, žvakides ir t.t. Patirsime kūrybos džiaugsmą, terapinę taškavimo galią ir suprasime, kad brangiausios dovanos gimsta iš mylinčių rankų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Mokiniai dalyvaujantys užsiėmime praplės savo suvokimą, kaip reikia bendrauti nuo scenos, kokios bendravimo technikos, kiek daug reikia žinoti, siekiant sudominti ir įtikinti auditoriją. Praktinių užsiėmimų metu, jie sakys kalbas, mokysis kūrybiškai išsisukti iš nepatogių situacijų, mokysis kritiškai mąstyti bendraujant su auditorija ir partneriais scenoje, mokysis nustumti baimes, kurios blokuoja kritinį mąstymą. Esame sulaukę tokių šio renginio dalyvių atsiliepimų: „Iš pradžių nenorėjau eiti į šį renginį, nes žinojau, kad reiks kalbėti, bet dabar džiaugiuosi, kad atėjau, man labai patiko“, „Aš nežinojau, kad galiu viešai kalbėti“, mokytoja: „Tie vaikai, kurie dalyvavo jūsų mokymuose, dabar tiesiog veržiasi atsakinėti prieš klasę, net įkalbinėti nereikia“. Renginiai buvo vedami šiose mokyklose: Kauno Nemuno vidurinė mokykla, Kauno Valdorfo mokykla, Garliavos Jonučių progimnazija. Tokie rezultatai vos po 2 valandų renginio su mokiniais.


Renesansas – menas, mokslas ir humanizmas (Išvažiuojamoji)

Renesanso epocha pasižymėjo Europoje iki tol neregėtu minties ir kultūros formų išlaisvinimu, filosofinių tendencijų įvairove ir žmogaus minties bei jo kūrybinių galių išaukštinimu. Šio užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su Renesanso echochos ypatumais ir jos kultūriniais idealais. Humanizmas, antikinės graikų ir romėnų kultūros atgimimas, reformacija, Gutenbergo presas, geografiniai atradimai ir visuomeninio gyvenimo formų tobulėjimas pakeitė Europos veidą. Moksleiviai susipažins su genialiais renesanso kūrėjais: Mikelandželu, Rafaeliu, Dante, Šekspyru, Ticianu, Petrarka ir jų darbais. Renesanso epochoje labiau nei bet kada mene karaliavo matematika ir geometrija. Matematikos naudojimas iš esmės transformavo meną. Užsiėmiimo metu moksleiviai sužinos kaip renesanso menininkai matematikos dėka išmoko plokščiame paviršiuje sukurti trimatę erdvę ir formų iliuziją. Pasitelkiant renesanso epochos meno kūrinius ir atliekant praktinias užduotis moksleiviai susipažins su linijine perspektyva, panoramine, sferine ir oro perspektyva. Moksleiviai analizuos Carlo Crivelli paveikslą „Apreiškimas su šventuoju Emidijumi“, Ticiano paveiklsą „Diana ir Ateonas” ir kt. Moksleiviai sužinos, kaip dailininkai sutrumpindami žmogaus galūnes arba objektus išgaudavo perspektyvos pojūtį.


Ornamentai – istorijos iš praeities (Nuotolinė paslauga)

Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai sužinos kokias istorijas pasakojo musų senolių, ausdami juostas ar anklodes, dekoruodami baldus, raižydami medį. Ornamentai yra simbolių kalba. Tai – unikalus kultūros fenomenas, kuris savyje užkodavęs žmonijos istoriją. Tai – mūsų archetipinė tautos atmintis, kurios dėka mes formuojame mūsų kolektyvinį identitetą, bei tautinę tapatybę. Šis edukacinis užsiėmimas prisidės prie tautinės savimonės ugdymo. Užsiėmimo metu analizuosime tautinių raštų simbolius kaip komunikacinę priemonė, siejančią praeitį su dabartimi. Galima teigti, kad tai yra mūsų giluminė archetipinė patirtis tam tikroje vizualinėje formoje, kurią galima iššifruoti. Užsiėmimo dalyviai mokinsis analizuoti ir suprasti ornamentuose užkoduotas žinutes bei lyginti jas su kitų tautų ir kultūrų etnosimbolika. Globaliame nūdienos pasaulyje tai padės atrasti mus vienijančias kultūrines sąsajas ir bendražmogiškąsias vertybes. Mus apjungia bendra mitologinė žmonijos patirtis, o mūsų skirtumai tik padaro pasaulį dar įdomesnį ir spalvingesnį. Visais laikas menininkai naujų idėjų ieškojo liaudies kūryboje. Ir šiandienis dizainas puikiai derina archaiškus raštus su naujomis technologijomis ir moderniomis išraiškos priemonėmis. Gavę žinių ir pradėję atidžiau stebėti tautinius raštus moksleiviai pradės suprasiti simbolių kalbą ir jų archetipinę prigimtį, pamatys šio meno unikalumą ir grožį. Simboliai yra vienas iš labiausiai fundamentalių kultūros elementų, galinga neverbalinė komunikacijos priemonė. Užsiėmimo metu supažindinsime su raštų ir ornamentų kilmės istorija.


Spektaklis "Sesytė Elenytė ir Joniukas Aviniukas" (išvažiuojamasis)

Magijos, šviesos ir muzikos kupina brolio ir sesers kelionė namo, kurioje meilė įveikia net piktosios Raganos pinkles.
Netekę šeimos ir namų, Elenytė ir Joniukas leidžiasi į ilgą kelionę, kurios metu juos švelniai globoja gerosios gamtos dvasios. Tačiau, kaip ir visose pasakose, jų laukia išmėginimų ir pavojų kupinas kelias. Ištroškęs Joniukas nepaklauso savo sesytės Elenytės perspėjimo, atsigeria iš Raganos užburtos balos ir pavirsta avinuku. Tai nesutrukdo jiems atrasti naujų namų mylinčio ir geraširdžio Karaliaus pilyje, kuris sutinka ir priima keliautojus it savo tikrus vaikus. Bet pavydi ir klastinga Ragana nuolatos kėsinasi į naujai atrastą laimę. Ar pavyks šiai šeimai nepasiduoti piktosios Raganos kerams, ar suras jie laimę ir ramybę?
Spektaklis įkvėptas stebuklinės pasakos, lietuvių liaudies dainų sąskambių, ženklų, simbolių ir užkoduotų prasmių, leisiančiu iš naujo pamatyti mūsų tautosakos grožį ir unikalumą.


Edukacija „Lietuviškos tradicijos - per molio ir stiklo draugystę“

Molis - reikšminga priemonė, kūrybiniams, meniniams gebėjimams, estetikai ugdyti. Remiantis senovės kultūros patirtimi, kuriant tradicinius keraminius indus, svarbu išlaikyti tradicijas: formas, spalvas, ornamentus. Stengsimės tradicijas tęsti, tačiau edukacijos metu bus siekiama atskleisti kiekvieno mokinio kūrybingumą, jo gebėjimą interpretuoti savaip. Keramikos menas tapo įvairesnis, vis labiau įgydamas eksperimentinį pobūdį. Tapo įprasta keramikoje matyti netradiciškai naudojamas įvairias medžiagas. Pirmoje edukacijos dalyje, medijų priemonių pagalba, parodysime video filmuką, kuriame supažindinsime su senovės liaudies kurtais gaminiais, su dekoravimui naudotais raštais, ornamentais, simboliais, su keramikos dirbinio komponavimo principais. Pakalbėsime apie molį, iš kur jis atsiranda, jo savybes, supažindinsime su molio lipdymo įrankiais. Antroje praktinėje dalyje vaikai nusilipdys pasirinktos paskirties indelį (dubenėlį, ąsotėlį, puodelį...). Papuoš jį seniausiais dekoravimo būdais. O darbelį išgrąžins, netikėta dekoravimo priemone – gludintais stiklo gabaliukais, kurie degimo metu išsilydys ir padengs darbelį taip, lyg būtų dekoruota spalvota, ryškia glazūra. Šiai keramikos edukacijai tereikia vieno susitikimo. Po užsiėmimo, darbai bus išdžiovinami, išdegami ir grąžinami gamintojams. Savo pagamintą indą kiekvienas dalyvis galės pritaikyti praktiniam naudojimui.


Spektaklis "Mažasis karalius Gruodis arba paslaptingas Renė Magrito pasaulis" ( 1kl.- 2kl.)

Spektaklis  pagal vokiečių rašytojo Akselio Hakės  humoro, išminties ir švelnios melancholijos prisodrintą pasaką  „Mažasis karalius Gruodis“.
      Vaikystė kartais būna gyvenimo pabaigoje. Jei netikite galite paklausti paties mažojo karaliaus Gruodžio II. Beje, jis nedidesnis už smilių ir toks tuklus...jo galima klausinėti apie viską, o ir jis pats mėgsta uždavinėti keisčiausius klausimus: Kodėl namas kampuotas ? Kodėl lyja? Kodėl karvė duoda pieną? Kodėl pieną? Kodėl pienas yra pienas?.. Su juo galima žiūrėti į žvaigždes ir kalbėti apie nemirtingumą arba duoti debesims vardus. Galima žiūrėti dėžutes, kuriose karalius laiko savo sapnus. Arba išeiti į miestą ir pamatyti tai, ko iki šiol niekada nematei...
    Vieną dieną iš siauro plyšio knygų lentynoje biurininkui pasirodęs karalius Gruodis atveria duris į paslaptingą vaizduotės ir fantazijos pasaulį, kurį praturtina Rene Magrito darbai ir jo pasaulėžiūra. Renė Magritas bene žymiausias XXa. belgų dailininkas siurrealistas , išgarsėjo nuotaikingais ir mąstymą provokuojančiais kūriniais. Svarbiausias jo tikslas buvo sukurti iššūkį žiūrovo išankstiniam realybės suvokimui ir paskatinti į aplinką žvelgti jautriau. Šio menininko akimis niekas niekada nėra visai taip kaip atrodo, žemiškoje kasdienybėje , kur įprasti dalykai yra nepaparasti.

Režisierė-  Kamilė Kondrotaitė.
Scenografė-  Liuda Liaudanskaitė.
Dailininkės-  Liuda Liaudanskaitė, Daiva Dašenkovienė.
Kompozitorius-  Mantas  Joneikis.
Aktoriai- Liudas Vyšniauskas , Kamilė Kondrotaitė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kalėdų giesmė ( 3kl. - 4kl., nuotolinė paslauga)

Spektaklis sukurtas pagal garsaus anglų rašytojo Charleso Dickenso to paties pavadinimo apysaką, kurioje pasakojama apie šykštuolį Ebenzerį Skrudžą, kuris nemato prasmės džiaugtis Kalėdomis, kol Kūčių vakarą jo neaplanko trys Dvasios. Šiandien ši apysaka pati yra tapusi Kalėdų tradicija, ji jaudina seną ir jauną, vargšą ir turtingą tiek pat, kiek ir 1843 m., kai pasirodė pirmą kartą. Tai viena iš geriausių visų laikų kalėdinių istorijų ir… pati pirmoji. Svarbiausia scennio žaidimo terpe virto laikas ir jo skaičiavimo, matavimo, fiksavimo mechanizmai. Scenoje matome keistą objektą, tarsi didelį laikrodį, tarsi paslaptingą grimo kambarį, kur spektakliui besiruošiantys aktoriai skaičiuoja iki pasirodymo likusias minutes ir taip garsiai primena mums apie nuolatinę laiko tėkmę... Pagrindinį istorijos personažą Skrudžą ir jo velionį draugą Marlį vaidinantys aktoriai scenoje žaidžia naudodami šiuolaikinės klounados principus, o tai jiems suteikia daug erdvės ir galios įtaigiai, netikėtai ir įdomiai papasakoti šią viktorijos laikų istoriją šiuolaikiškai. Spektaklyje naudojamos skirtingų laikmečių medijos ir jose transliuojami vaizdai žadina praeities prisiminimus, leidžia tarsi iš šalies stebėti dabarties Kalėdų vaizdus ir sufantazuoti, kokių Kalėdų laukiame!!! Režisierė - Kamilė Kondrotaitė Scenografė, kostiumų dailininkė – Liuda Liaudanskaitė Video projekcijų autorius- Tomas Jurginas Fotografas - Remigijus Treigys Kompozitorius - Mantas Joneikis Grimo autorė- Giedrė Jarockaitė. Aktoriai - Liudas Vyšniauskas, Mantvydas Poškus. Autoriaus balsas- Šarūnas Juškevičius


Kultūrinės edukacijos užsiėmimas ,,Tarpukario Kauno architektūra“. Didžioji Kauno vertybė – tarpukario architektūros paveldas – tai XX amžiaus trečiame ir ketvirtame dešimtmetyje pastatyti visuomeniniai, gyvenamieji ir pramoniniai pastatai. Šie objektai iki šiol kuria savitą Kauno miesto charakterį. 1919-1940 metų laikotarpiu miestas patyrė žaibišką šuolį: iš atsilikusio provincijos miesto virto modernia europietiška sostine. Architektūra čia atliko labai didelį vaidmenį. Kauno tarpukario architektūra atspindi tą politinę, socialinę, ekonominę ir kultūrinę atmosferą, kuri buvo būdinga naujai atsikūrusiai Lietuvos valstybei. Tarpukario laikotarpio pastatuose išryškėja dvi stiliaus tendencijos: istorizmas ir modernizmas, buvo ieškomas ir lietuviškasis ,,tautinis stilius”. Pagrindinis kultūrinės edukacijos tikslas – patrauklia forma atskleisti moksleiviams tarpukario Kauno architektūros raidą, supažindinti su modernizmui būdingais sprendimais, bei architektūriniais elementais. Supažindindama su svarbiausiais tarpukario Lietuvos reprezentaciniais objektais ir juos suprojektavusiais žymiausiais šio laikotarpio architektais ši edukacinė ekskursija padės suprasti, kodėl tarpukario Kauno architektūra buvo įrašyta į preliminarųjį UNESCO paveldo sąrašą. Edukacijos uždaviniai - įtraukti moksleivius į kultūros paveldo objektų tyrinėjimą, ugdyti pastabumą, gilinti dalykines ir bendrąsias kompetencijas. Naudojami metodai: gyvas pasakojimas istorinėje aplinkoje (Kauno Naujamiestyje), papildomas vizualine medžiaga (,,tautinio“ stiliaus, istorizmo ir modernizmo architektūros pavyzdžiais) ir interaktyviomis užduotimis.


Edukacinė programa „Be jo gal ir mūsų nebūtų buvę“ (9–12 klasėms)

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Programa skiriama praplėsti mokinių pažintį su žymiausiu Lietuvos romantizmo atstovu poetu Antanu Baranausku, pristatant jį ne tik kaip poemos ,,Anykščių šilelis“ autorių, bet ir kaip visapusiškai talentingą žmogų, neeilinę asmenybę, vieną didžiausių mūsų tautos šviesuolių, lietuvybės puoselėtojų, savo moksline veikla bei kūryba vedusį Lietuvos vardą į pasaulį. Klausydamiesi pasakojimo autentiškoje aplinkoje, analizuodami vaizdinę medžiagą, savarankiškai pagal pateiktas užduotis nagrinėdami tekstus, klausydamiesi muzikos įrašų, mokiniai susipažįsta su poetą formavusia gimtąja aplinka ir išlikusiais tėvų sodybos ženklais. Konkrečiais pavyzdžiais A. Baranauskas pristatomas kaip ,,devynių gabumų žmogus“; atskleidžiama lemiama A. Baranausko įtaka J. Mačiulio kaip poeto augimui – Maironio eilėraščių ,,Lietuva brangi“ ir ,,Milžinų kapai“ parašymo aplinkybės ir tiesioginis ryšys su A. Baranausku; atskleidžiami poeto kaip vieno žymiausių lietuvybės žadintojų nuopelnai lietuvių kalbai ir tautai. Lietuvybės stiprinimo temą A. Baranausko kūryboje ir jos aktualumą šiandien atskleidžia patys mokiniai, nagrinėdami poeto tekstus; susipažįsta su poemos ,,Anykščių šilelis“ vertimais į 20 pasaulio kalbų. Programos metu mokiniai plečia savo kultūrinį akiratį, ugdosi literatūrines kompetencijas, lavina kūrybinį mąstymą, gebėjimą analizuoti skaitomą tekstą, kritiškai mąstyti, siejant nagrinėjamas temas su šių dienų aktualijomis.


Edukacija skirta susipažinimui su gyvūnų gerove ir atsakomybėmis ( aptarti gyvūno gyvenimo ypatumus ir poreikius. Atsakomybių svarbą gyvūno atžvilgiu; pagaminti gyvūnui žaislą, kaip priemonę atspindinčią vieną iš svarbių atsakomybių ). Skatinti kritinį mąstymą, kūrybiškumą, taip pat ugdyti asmeninę savivertę, ekologines nuostatas, atsakomybę už savo veiksmus, sąmoningumą. Ugdytinių įgautos žinios apie atsakomybes gyvūnui praplės suvokimą, kaip yra svarbu gerai apgalvoti prieš įsigijant augintinį ar jis yra tikrai pasiruošęs juo rūpintis. Edukacijos praktinis užsiėmimas ( kramtomojo žaislo gaminimas ) vaikams padės suprasti kaip jie gali prisidėti prie gyvūnų gerovės būdami už juos atsakingais tuo metu kai nėra šalia.


Vardas mums suteikiamas vos gimus. Jis tampa natūralia mūsų dalimi, todėl retas apgalvojame, kas slypi po vardu. Edukacijos metu mokiniai susipažins su savo vardo kilme, reikšme, lemtimi, kurią mūsų protėviai siuntė mums kartu su vardu. Plėsime mokinių akiratį apie baltiškus ir senuosius darybos vardus, susipažinę su simbolio reikšme ir atvaizdavimo būdais, kuriant ieškosime sąsajų tarp vardo reikšmės ir simbolio. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis sukrs savo individualų eskizą/gaminį- talismaną, kuriame bus įkomponuotas mokinio vardas.


Teatrinis išgyvenimas „Susitikimas su Mažuoju princu“

"Susitikimas su Mažuoju princu" - tai teatrinis ir muzikinis išgyvenimas, kurio herojai prisikėlė naujam gyvenimui. Jis prilygsta akistatai su savo tyriausia svajone, pokalbiui su savo vidiniu vaiku. Virtuoziškas aktoriaus Algirdo Dainavičiaus persikūnijimas, atgyjantys "Mažojo princo" herojai: Rožė, Karalius, Tuščiagarbis, Žibintininkas, Lapė ir kiti, gyvai atliekamos Mariaus Salyno dainos pagal poeto Rimvydo Stankevičiaus tekstus, sukuria įtaigią pasakojimo dinamiką, kuri veda jaunąjį žiūrovą susitikti su savuoju Mažuoju princu...


Dvaro didybės atspindžiai (edukacinė tapybos studija)

Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Pirmoje edukacinės progamos dalyje – pažintis su Trakų Vokės dvaro sodyba. Šiame užsiėmime yra derinamos kūrybinės dirbtuvės su pasakojimu dvaro rūmuose, pristatomi išlikę interjerai, demonstruojama ikonografinė medžiaga, nuotraukos vaizduojančios autentišką dvaro rūmų aplinką. Klausantis istorijų apie čia gyvenusius asmenis, jų likimus moksleiviai tarsi patiria ir išgyvena susitikimą su praeitimi, semiasi idėjų kūrybai. Tikslas – tarsi laiko mašina persikelti į grafų Tiškevičių erą ir gražiausius dvaro gyvavimo metus. Iš istorijos semtis kūrybinio įkvėpimo, ieškoti idėjų kūrybai, improvizuoti dvaro tema, susikurti eskizą ir drobėje išlieti savo emocijas ir jausmus, susijusius su dvaro aplinka, jos regima ir menama didybe. Ar tai būtų muzika iš to laikmečio, žemės ūkio garsai ar parke viešėjusių didikų juokas – visa tai atspindės vaizduotės ir kūrybos galią moksleivio, tapusio dailininku darbe. Savo įspūdžius teptuku ir dažais įamžins drobėje. Apibendrinimui pristatys savo darbus, papasakos, kokia istorija ar dvaro sodybos elementas buvo įkvėpimo šaltinis. Sužinos, kad menas visais laikais buvo svarbus dvaro gyvenime. Dažnas dvaras turėjo savo meno vertybių rinkinį, jautė aistrą meno kūriniams. Meno kūrinys visais laikais buvo svarbus dvaro gyvenimo dalyvis. Tyrimais įrodyta, kad moksleiviai išmėginę įvairias meninės veiklos formas per kūrybinę saviraišką įgija savirefleksijos įgūdžių ir vertybių aiškumo, lengviau įveikia paauglystės amžiaus krizes, lengviau adaptuojasi socialinėje aplinkoje. Meninė saviraiška gerina vaiko emocinę būklę, jo prisitaikymą visuomenėje. Pasakojimo ir kūrybinių dirbtuvių derinimo metodas prisideda prie įvairių kultūros patirčių potyrio: praplečia mokinių kultūrinį akiratį, ugdo kultūrinį dalyvių sąmoningumą, o praktinė pusė – padeda įsisąmoninti žinias per patrauklią ir suasmenintą kūrybinę veiklą.


Užfiksuota šviesa – chemija ir fotografija (Nuotolinė paslauga)

Fotografija neskaičiuoja dar nė 200 metų, o technologiškai ši viena iš naujausių vaizduojamojo meno šakų pakito nenusakomai: nuo pirmųjų fotografijų iki šiuolaikinės skaitmeninės technologijos. Pakito ne tik fotoprocesų technologijos, bet ir fotografijos samprata, pritaikymas, filosofija. Apie tai kalbėsime edukacinio užsiėmimo teorinėje dalyje. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai pamatys kaip vyksta cianotipijos procesas ir kaip gimsta analoginė fotografija. Cianotipija – tai vienas iš pirmųjų fotografinio vaizdo gavimo būdų, atrastas 1842 m. Jo rezultatas – šviesiai arba tamsiai mėlynas atspaudas. Su vyresnių klasių moksleiviais (10 - 12 klasių) išsiaiškinsime ir vaizdo atsiradimo bei fiksavimo cheminį mechanizmą. Edukatorius supažindins moksleivius su proceso eiga. Užsiėmimas padės moksleiviams suprasti mokslo ir meno sąsajas, o tai padės moksleiviams atsikratyti klaidingo požiūrio, kad gamtos mokslai su menais neturi nieko bendro. Jie taip pat sužinos, kad eksperimentavimas būdingas visoms mokslo ir meno sritims. Cyanotipijos procese jungiasi fotografija, tapyba ir chemija. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su trumpa fotografijos istorija ir pagrindiniais fotografijos išraiškos būdais.


Pažintis su Juozo-Tumo Vaižganto memorialiniu butu-muziejumi

Programa „Pažintis su Juozo Tumo-Vaižganto memorialiniu butu-muziejumi“ yra skirta 7, 8 ir 9 klasių moksleiviams. Edukacinio užsiėmimo metu lankytojai susipažins su Vaižganto memorialiniu butu-muziejumi, autentiškais rašytojo daiktais, išgirs įdomias eksponatų ir Vaižganto gyvenimo istorijas. Mokiniams bus atskleidžiamos esminės Vaižganto vertybes: tikroji meilė, laisvė ir laimė. Tai padės jiems atrasti gyvenimo prasmę, grožį ir darną, geriau suprasti mokyklos programoje esančius Vaižganto kūrinius. Pažinties su Vaižganto butu-muziejumi, jo kūryba ir vertybėmis pabaigoje, mokiniams bus duoti užduočių lapai. Sutelkę savo išradingumą ir dėmesį, moksleiviai galės atsakyti į išmintį ir jausmus ugdančius klausimus. Kas mokės išklausyti, pažvelgti į Vaižganto kūrybą ir gyvenimą šiek tiek giliau, bus kūrybingas ir savarankiškas, tam kiekvienas klausimas bus įdomus ir taps gražia kelione į darnų Vaižganto ir savo širdies pasaulį. Taip bus lavinamas mokinių dėmesingumas, kūrybingumas, bendradarbiavimas, meilė, gėris ir pasitikėjimas savimi.


KAS VYKSTA ŠIAME PAVEIKSLE? Vizualinio mąstymo metodu paremtas užsiėmimas.

„Pažvelk, o tada pažvelk dar kartą“, – sako Philipas Yenawine’as (MoMa muziejus, Niujorkas), vizualiojo mąstymo strategijos (VMS) pradininkas. Kviečiame moksleivius į meno kūrinius pažvelgti be išankstinių įsitikinimų ir nusistatymų. Užsiėmimas pagrįstas aktyviu jo vedėjo ir dalyvių dialogu. Pokalbio vedėjas remiasi universalia klausimų sistema, sukurta psichologės Abigailės Housen ir edukatorius Philipo Yenawine’o. Kadangi kiekvienas dalyvis paveikslus mato skirtingai, užsiėmimo pradžioje dėmesys sutelkiamas į objektyvius meno kūrinį apibūdinančius faktus: formą, kompoziciją, spalvą, medžiagas. Vėliau aptariamos subjektyvios moksleivių siūlomos kūrinio interpretacijos. Edukatoriai padeda užsiėmimo dalyviams sukurti savo pačių „tiesą“, apibūdinančią meno kūrinį, kartu jautriai įpindami į sukuriamą pasakojimą ir informaciją apie autorius bei meno kūrinius. Grupės indėlis skatina mūsų edukatorius kaskart naujai pažvelgti į meno istorijos interpretacijas. Toks apmąstymo procesas suteikia naujos patirties visiems, dalyvaujantiems edukaciniame užsiėmime. Svarbus edukacijos indėlis yra į XXI a. gebėjimų ugdymą: kritinio mąstymo, komunikavimo, kūrybiškumo. Pastebėta, kad po šių užsiėmimų mokiniai jaučiasi laisviau, geba laisvai kalbėti apie meno kūrinius, išmoksta toleruoti bei priimti kito nuomonę, atsirinkti informaciją, kuri jiems yra svarbi ir tinkama. Edukatoriai, atsižvelgę į dalyvių amžių, grupės dinamiką, parenka vieną iš kelių galimų užsiėmimo scenarijų ir prie jų priderina žaidimus, kurie atlieptų skirtingą mokinių žiūrėjimo ir koncentracijos lygį. Edukacijos metu aptariama nuo 3 iki 5 meno kūrinių, edukacija vyksta parodos erdvėje. Vizualinio mąstymo užsiėmimas gali vykti lietuvių, anglų ir rusų kalbomis.


Protų mūšiai. Kelionė po Lietuvą, - tai pramoginė, interaktyvi viktorina, lavinanti loginį mąstymą ir fantaziją. Edukacijos metu dalyviai, sudarę komandas, interaktyvių priemonių pagalba atsakinėja į įvairius klausimus, susijusius su Lietuvos istorija, lietuvių kalba ir literatūra, geografija, muzika, choreografija, daile ir kitais dalykais. Dalyviai ne tik atsakinėja į teorinius klausimus, bet ir sprendžia praktines užduotis: natūrinius galvosūkius, daro eksperimentus, siekdami sužinoti atsakymą greičiau už kitus. Ši edukacija suteikia galimybę dar giliau pažinti Lietuvos kultūrą ir praplėsti akiratį įvairiose kultūros srityse. Nekantriai laukiame susitikimo su jumis!


Viešoji įstaiga Vilniaus miesto muziejus

Mokiniai gaus užduotis, kurių dėka atskleis Markučių dvaro paslaptis


Pjesės veiksmas – Antrasis pasaulinis karas, Prancūzijos rezistencinis judėjimas. Po nesėkmingos operacijos pagautų ir palėpėje uždarytų partizanų grupės laukia fiziniai bei psichologiniai kankinimai. Būtent ši ribinė būsena iškristalizuoja esmines baimes, bei aiškiai atskleidžia jų savigynos būdus.

Atpažinti šio kūrinio aktualumą nėra sunku: mus lydi nuolatinis nerimas įprasminti savo būtį. Kadangi negalime įveikti mirties tiesiogiai, stengiamės ją įveikti simboliškai: įsmeigiame vėliavą mėnulyje, statome skulptūras žinomiems poetams, mokomės begales svarbių pavardžių... Atmintis – tai žmogaus sukurtas nemirtingumas, tačiau ji reikalauja išskirtinumo, o šis – aukos. Tokia įprasminimo grandinė yra puiki dirva žmogaus puikybei – šio spektaklio veikėjų tragedijai. Tragedijai, kurioje mirtininkas iš didelio noro būti žmogum nužmogėja.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Pirmaisis pasaulinis karas ir nepriklausomybė (Nuotolinė paslauga)

Virtualioje pamokoje sužinosite apie Lietuvos žmonių kasdienio gyvenimo ypatumus vokiečių okupacijos metais ir išgirsite istoriją iš kitų lūpų – iš vokiečių kareivių atsiminimų. Kartu panagrinėsime, kokiomis istorinėmis aplinkybėmis gimė Lietuvos nepriklausomybės idėja, aiškinsimės, kaip ji buvo įgyvendinama. Pamokos metu skatinsime ne tik klausyti, bet ir įsitraukti į diskusijas, pristatysime autentiškas muziejuje saugomas to meto fotografijas ir kitus eksponatus.


„Fotografija mobiliajame telefone“ (Nuotolinė paslauga)

Modernėjant technologijoms kinta ir fotografavimo tradicijos. Fotografavimas mobiliaisiais telefonais tapo mūsų kasdienybe. Jaunimas fotografuoja, filmuoja ir kitaip naudojasi išmaniaisiais telefonais, tačiau šie gebėjimai nelygu gebėjimui pamatyti emociją, nuotaiką, jausmą, įamžinti jį įvertinant vaizdo kultūrą. Įvairių edukacinių veiklų metu atsakysime į kausimus: Kas yra fotografija? Kokia jos istorinė raida? Fotografija – amatas ar menas? Kaip padaryti kokybiškas, įkvepiančias nuotraukas išmaniuoju telefonu? Ar turite tam reikalingų įgūdžių? Ar mokate pastebėti ir perteikti vaizde emociją, nuotaiką, jausmą, koloritą? Asmenukė: esame „už“ ar „prieš“? Praktinės užduoties metu mokiniai galės įvertinti savo išmaniojo telefono galimybes fotografuoti bei koreguoti vaizdus redagavimo programėlėmis. Mokysis kokybiškai, su kūrybine vizija, emocija, jausmu, nuotaika įamžinti kelias savo esamos aplinkos akimirkas (daiktą, augalą, gyvūną, žmones, autoportretą ir pan.) fotografijoje, atkreipiant dėmesį į vaizdo kultūrą. Dalyviai išrinks ir aptars meniškiausias nuotraukas, pasidžiaugs visų atliktais darbais, prisimins ir įvardins asmeninio pobūdžio nuotraukų viešinimo virtualioje erdvėje grėsmes bei pavojus.


Spektaklis „Stiklinis žvėrynas“ su diskusija

„Stiklinis žvėrynas“ - tai dviejų dalių tragikomedija pagal XX a. dramaturgijos klasiko amerikiečio Tenesio Viljamso (Tennessee Williams) to paties pavadinimo dramą, kurioje pasakojama vienos šeimos istorija XX a. 4-ojo dešimtmečio Sent Luise. Motina paskendusi praeities prisiminimuose, sūnus trokšta romantiškų nuotykių, o neįgali dukra užsisklendusi savo stiklinių žvėrelių pasaulyje. Veikėjų sukurtos iliuzijos jiems yra svarbesnės nei tikrovė, kurioje jie jaučiasi nesaugiai. Spektaklis pasižymi savo idėjiniu daugiasluoksniškumu ir kultūriniu kontekstiškumu. Jame persipina autobiografiniai dramaturgo Tenesio Viljamso gyvenimo faktai, Didžiosios depresijos laikotarpio paprastų žmonių gyvenimo atmosfera, fizinės negalios komplikuotumas bei iš to kylantis bejėgiškumas ir nesaugumas šiame nuolat besikeičiančiame pasaulyje. Būtent šio spektaklio režisūriniai ir choreografiniai sprendimai ugdo mokinių kūrybingumą, o veikėjų dialogai ir pasirenkami sprendimai stiprina empatiją ir kritinį mąstymą. Spektaklio režisierius a. a. Artūras Šablauskas, scenografė Birutė Kapustinskaitė, choreografas Sergej Jerpyliov.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija