Ar egzistuoja atviras, drąsus, mąstantis, jautrus, ryžtingas, smalsus, atsakingas jaunas žmogus?

Spektaklis “Voratinklis” kviečia pasinerti į trapų, nuoširdų, permainingą bręstančio jaunimo pasaulį. Spektaklio personažai atvirai dalijasi mintimis ir jausmais apie nerimą keliančias patirtis, netikėtus gyvenimo iššūkius, komplikuotus santykius su šeima, draugais, savimi; jie kvestionuoja, kas yra teisinga, o kas ne; bando suprasti, kada ir kaip viskas pasisuko viena ar kita linkme; mokosi ištverti sunkumus ir prisitaikyti prie susiklosčiusių situacijų su viltimi atrasti tvirtesnį pagrindą iš pažiūros negailestingame ir nepastoviame pasaulyje. Spektaklio temų įvairovė susipina kaip tvirtos ir lipnios voratinklio gijos, sukuriančios vientisą, gražią, bet kartais pavojingą aplinką, ypač augančiam žmogaus kūnui, protui ir sielai.

Režisierė Indrė Mickus.

Vaidina profesionalūs INSITI teatro ir kino mokyklos trupės aktoriai.

Spektaklio tekstai - ištraukos iš lietuvių ir užsienio autorių darbų.

INSITI Artistų Namai | www.insiti.lt


Kauno tautinės kultūros centras pristato interaktyvią edukacinę programą „Kitokia kelionė per Lietuvą“! Kelionės dalyvių laukia žaismingos užduotys keliaujant Lietuvos etnografinių regionų žemėlapiu „laumių pėdelėmis“. Teks įveikti nemažus iššūkius: atsakyti į viktorinos klausimus apie papročius, įminti mįsles apie senuosius buities rakandus, sudėlioti dėlionę ir įvardinti mitines būtybes, atpažinti tradicinius etnografinių regionų valgius, virtualiai aprengti merginą ir vaikiną tautiniais drabužiais. Programa skirta mokiniams pagilinti žinias apie Lietuvos etnografinius regionus – Aukštaitiją, Dzūkiją (Dainavą), Suvalkiją (Sūduvą), Žemaitiją, Mažąją Lietuvą.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


EBRU neuroedukacija pradinukams (piešimas ant vandens)

EBRU neuroedukacija, tai ne tik į UNESCO paveldą įtrauktą, viena stipriausių dailės terapijų, tai savęs ir savo emocijų suvokimas, geresnių tarpusavio santykių kūrimas, kokybiškas poilsis.

Neuroedukacijos metu, skambant senovinei fleitai ir sklandant rytietiškiems kvapas keliausime „Ebru“ istorijos laikotarpiais. Terapiją pradėsime nusiraminimo praktika, padėsiančia suvaldyti stresą ir įvairias emocijas. Tapysime ant vandens be jokių reikalavimų ar taisyklių - plečiant galimybes ir išlaisvinant kūrybą. Tęsime su piešinių analize bei grupine koučingo sesija padėsiančią geriau suprasti save/bendraklasius. Užbaigsime grupine savirefleksija.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Švėkšnos dvaro parkas- vienas gražiausių parkų Vakarų Lietuvoje, kasmet sulaukiantis gausybės lankytojų. Edukacinio pasivaikščiojimo „Švėkšnos dvaro parko paslaptys“ metu kviečiame išsamiau susipažinti su Švėkšnos dvaro parku: su Švėkšnos dvaro istorija, čia gyvenusiais žmonėmis, bei svarbiausiais parko elementais- medžiais. O medžiai parke auga išties įspūdingi- seniausias Lietuvoje dviskiautis ginkmedis, vienas seniausių kukmedžių Lietuvoje. Pasivaikščiojimo parko alėjomis metu ne tik klausomasi pasakojimų, bet moksleiviai patys aktyviai dalyvaus dvaro parko aplinkos pažinime, pasitelkiant lytėjimą, uoslę, klausą bei regą. Praktinės užduoties metu ieškos savo santykio su supančia aplinka, bei supras aplinkos ir žmogaus darnaus santykio svarbą. Programa gali būti pritaikyta nuo pačių mažiausių iki vyriausių dalyvių. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ ir „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės“ minėjimo sukaktis, skatinančias kultūrinį ir istorinį šalies bei sostinės pažinimą.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Edukacijoje apžvelgiama medžio raižinio atsiradimo istorija Žemaitijoje, jo ypatumai ir panaudojimas kasdienybėje. Pagrindinis medžio raižinių paplitimo Žemaitijoje motyvas buvo religingumas, įsitvirtinęs visuose visuomenės sluoksniuose. Užsiėmimo metu dalyviai, savaip dėliodami kompoziciją, kurs medžio raižinių spaudinius, kuriuos išgaus dažomų volelių pagalba. Edukacijos tikslas – pristatyti medžio raižinio istorinį kontekstą Žemaitijoje, paanalizuoti jau turimus raižinius ir su jau paruoštais medžio raižiniais sukurti savo kompoziciją spaudai (atvirukui, knygos skirtukui).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Linoraižymo dirbtuvės skatina vaikų kūrybiškumą, meninę saviraišką ir kritinį mąstymą. Šios dirbtuvės padeda vaikams ne tik ugdyti techninius įgūdžius, bet ir lavinti estetinio suvokimo gebėjimus, skatinti bendradarbiavimą ir savarankiškumą.

✦

Dirbtuvių eiga:
• vaikai susipažįsta su linoraižinių technika,
• eskizuojamas ir kuriamas vizualas antspaudo gamybai,
• kalkės pagalba piešinys perkeliamas ant specialaus linoleumo,
• raižikliais nuraižomi nereikalingi elementai,
• klišė padengiama rašalo pagalvėle ir spaudžiama ant popieriaus,
• vaikai skatinami užduoti klausimus, analizuoti kūrybos procesą, aptarti ir vertinti savo bei kitų darbus.

✦

Dirbtuvės gali vykti mokyklos klasėje ar salėje. Pasirinkta aplinka turi būti komfortiška, šilta, šviesi (labai svarbus apšvietimas virš stalų), kad vaikai kurdami jaustųsi laisvai. Kiekvienam turi būti skirta bent A3 lapo dydžio erdvė darbo priemonėms, patogi kėdė. Stalai turi būti išdėstyti taip, kad prie kiekvieno lengvai galėčiau prieiti.

✦

Dirbtuvių dalyviai gauna visas darbo priemones (linoleumas, raižikliai, kalkė, pieštukai, eskizai, kt.), maišelį antspaudo laikymui ir rašalo pagalvėlę nešimuisi namo - kad ir po dirbtuvių antspaudas būtų naudojamas bei įkvėptų kitoms kūrybinėms veikloms.

✦

Visų dirbtuvių metu būtinai turi dalyvauti bent vienas mokytojas ar kitas atsakingas asmuo, kad būtų užtikrinamas saugus darbas su raižymo įrankiais.

✦

Galiu atvykti į bet kurį Lietuvos miestą, jei edukacijoje tą pačią dieną dalyvauja kelios klasės (bent 40 mokinių). Kauno mieste ir Kauno raj. mažiausias dalyvių skaičius - 20 mokinių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Užsiėmimo "Su Daukantu po Papilę" metu pristatomas Simonas Daukantas - išskirtinė XIX a. asmenybė ir jo nuveikti darbai. Gidė kalba savo gimtąja tarme, ta pačia, kuria kalbėjo ir S. Daukantas. Įvairios literatūrinio ir kalbinio ugdymo užduotys. Aplankomas paminklas S. Daukantui, S. Daukanto muziejaus kiemelis, pažintiniu taku nueinama iki piliakalnio, kur didžiojo istoriko kapas.


Ornekas – unikalus Krymo totorių ornamentas, kuriame kompoziciškai į vientisą sistemą sujungiami apie 35 smulkūs botaniniai ir geometriniai elementai. Ornekas 2021 m. gruodžio mėn. buvo oficialiai įtrauktas į UNESCO Pasaulio nematerialaus kultūros paveldo sąrašąEdukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės.
Teorinės dalis: užsiėmimo dalyviams bus pasakojama apie orneko ornamento istoriją, kaip Krymo totorių kultūros ir meno dalį. Jie susipažins su ornamentų grupėmis, jų konstravimo principai, sužinos orneko simbolių reikšmę ir gyvybės medžio kompozicija. Metodika: nagrinėja ir profesionaliai komentuoja paveikslų kūrinius, jų dekoravimo būdus. Diskusijoje nagrinėjamos ir lyginamos Ornek simvolių ir reikšmę, dekoravimo ir panaudojimo galimybės dabar ir prieš 100 ar daugiau metų.
Praktinė dalis – mokiniai išmoks savarankiškai arba su pagalba kurti savo gyvybės medžio ornamentą iš orneko simbolių, mokiniai taip pat gali naudoti jau paruoštus eskizus, kad nuspalvintų ir surastų jau išnagrinėtus orneko elementus. Galima ir kolektyvinė praktinė dalis, kai iš pieštų ornamentų bus kuriamas koliažas, kuris taip pat leis dirbti komandoje bei įgyti komandinio darbo patirties, kuriant bendrą idėją ir ją perteikiant kolektyvine kūrybine veikla.  Ant popierių sukūręs unikalų kūrinį  gyvybės medžio ornamentą  edukacijos dalyvis pasiima sau.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Šiandien tavo asmeninis pasirinkimas mažiau vartoti keičia mūsų visų rytojų. Daug išmetamų daiktų gali pratęsti savo gyvavimą. Palaidinė su dėme gali būti prikelta naujam gyvenimui ir sulaukti daugiau komplimentų nei tik ką nuo spindinčios vitrinos nužengęs gaminys. Tam reikia šiek tiek kūrybiškumo ir, žinoma, priemonių tam įgyvendinti. Užsiėmimo metu diskutuosime apie vartojimo kultūrą ir apie kiekvieno asmens sąmoningumo reikšmę mūsų aplinkai, o susipažinę su kompiuteriu valdomos plėvelių pjaustyklės ("ploterio") veikimo principu bei panaudoję šiluminio preso technologiją ir spalvotas aplikacijas, kartu prikelsime pabodusią, o gal suteptą mylimą palaidinę ar kitus medvilninius gaminius naujam gyvenimui.


Tapyba ant tekstilinių maišelių - puikus saviraiškos būdas, kurio metu galima ne tik kurti, tačiau sukurtą produktą panaudoti kasdieninėje praktikoje.


Tikslas: Bendradarbiaujant su Vilniaus knygrišių gildija, populiarinti knygrišio amatą.
Uždaviniai: supažindinti lankytojus su knygrišio amatu per praktinę veiklą; sudaryti lankytojams sąlygas aktyviai ir kūrybingai dalyvauti edukaciniuose užsiėmimuose.
Edukaciniame centre muziejaus darbuotojai moko knygrišio amato paslapčių. Užsiėmimo dalyviai apžiūri autentiškus knygrišio Leono Panavo įrankius, susipažįsta su naudotomis medžiagomis, apžiūri įvairiai išdirbtos odos pavyzdžius, analizuoja ir diskutuoja apie jų panaudojimo galimybę. Demonstruojame keletą šio knygrišio autentiškų knygų įrišų, odos dekoro pavyzdžių. Juos aptardami diskutuojame apie knygrišio amato svarbą knygos istorijoje. Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus unikalus tuo, kad lankytojai turi galimybę pamatyti „Amžinosios Rambyno kalno knygos“ antrąją dalį, kuri įrišta 2002 m. laikantis viduramžių knygrišių tradicijų. Kalbėdami su lankytojais apie tai, kaip ir kokias medžiagas naudojant įrišta knyga, kas sudaro knygos svorį, nejučia įsigiliname į šimtmečius skaičiuojančio knygrišio amato subtilybes. Jau daug metų muziejus bendradarbiauja su Vilniaus knygrišių gildijos nare, menotyrininke, knygriše Rūtą Taukinaityte-Narbutiene. Ji ne kartą vedė knygrišystės mokymus muziejaus darbuotojams ir aplinkinių bendruomenių nariams. Turime jos įrištų knygelių, kurias gali apžiūrėti mūsų lankytojai. Pažiūrėję trumpą siužetą apie Rūtą Taukinaitytę-Narbutienę, sužinome apie dailiosios odos meistro/knygrišio amato atstovams reikalingus būdo bruožus ir charakterio savybes, o taip pat, kur šiandien galima išmokti šio amato ir kiek mokslas trunka. Užsiėmimo metu sudarome galimybę lankytojams pasigaminti iš odos atraižų knygos skirtuką bei raktų pakabuką. Savo sukurtus darbus lankytojai gali dekoruoti odos aplikacijomis, aklaisiais įspaudais arba auksavimo būdu, panaudojant knygrišio Leono Panavo instrumeriją.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai apžiūrės Balio ir Vandos Sruogų namus-muziejų, išvys autentišką aplinką, susipažins su rašytojo svarbiausiais gyvenimo faktais ir talentais.

B. Sruoga visa savo širdimi buvo poetas. Jam visą gyvenimą labai svarbus buvo humoras. Ką gausime sudėję šiuos du dėmenis į vieną? Ogi „dzinguliukus“ – linksmus B. Sruogos eilėraštukus!

1943 m. rašytojo dukra Dalia Sruogaitė baigė 8 klases ir išleistuvių proga paprašė savo tėčio sukurti smagius, mokyklinį gyvenimą apibūdinančius eilėraštukus. Juos B. Sruoga pavadino „aštuntokiškais dzinguliukais“. Užsiėmimo metu ne tik klausysite ir skaitysite, bet ir patys pabandysite sukurti eilėraštuką apie kokią nors pamoką. Semsimės įkvėpimo iš B. Sruogos, Jūsų eilėraštukai galės būti linksmi, juokingi, ironiški, bet kokie, kokių patys norėsite... Atvykite į edukacinį užsiėmimą ir įsitikinkite, kad poezija gali būti smagi!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Kas yra herbai? Kur ir kodėl jie buvo naudojami? Kokie asmenys ar institucijos juos turėdavo? Ką reiškė herbas senovėje ir ką - šiandien? Per edukacinį užsiėmimą dalyviai sužinos kaip herbai atsirado, kokios jų sudarymo taisyklės, ką reiškia heraldikoje naudojamos spalvos, kokios figūros naudojamos komponuojant herbą, ką jos simbolizuoja. Šią informaciją įsisavinti padės muziejaus eksponatai, kurių pagalba bus vystomas herbo, kaip indentifikavimo ženklo, naratyvas. Valdovų rūmų muziejaus ekspozicijose dalyviai ieškos herbinių ženklų. Vėliau apie herbus įgytas žinias pritaikys gamindami savo herbą ir kurdami jo pristatymą.


Tradiciniai lietuvių liaudies žaidimai ir pramogos

Edukacinės programos metu dalyviai susipažins su tradiciniais (judriaisiais) lietuvių liaudies žaidimais ir pramogomis, jų įvairove, regioniniais ypatumais. Programoje  pristatomos  ir muzikinės pramogos, demonstruojama kaip pagaminti skudutį ir nendrinę birbynę. ypatingas dėmesys skiriamas judriesiems žaidimams, organizuojamos komandinės ir individualios žaidimų rungtys naudojant ne tik specialias priemones žaidimams žaisti, bet ir įvairius senovinius buities daiktus: vežimo ratus, naščius, kibirus, klumpes, botagus, pavalkus ir kt. Tokiu būdu vaikai susipažįsta su senoviniais daiktais, jų paskirtimi, mokosi juos pritaikyti šiuolaikinėje erdvėje. Lazda buvo artimas didžiojo žaidimų sumanytojo piemens pagalbininkas. Neatsitiktinai ir užsiėmimų metu yra nemažai žaidimų su lazdomis: „Žongliravimas lazdomis“, „Išstūmimas iš rato“, „Fechtavimas lazdomis“, „Apsivertimas aplink lazdą“, „Šuolis per lazdą“, „Rankų jėgos bandymas“ ir kt.
Ne tik lazda buvo artimas žaidimų sumanytojo piemens pagalbininkas, bet ir virvė, todėl programoje dominuoja ir rungtys su virvėmis bei kiti jaunimo mėgiami senoviniai žaidimai : „Katinai“,   „Vilkelių varžytuvės“, „Meškerys“, „Meškeriotojas“, „Žvejyba“, „Meškos šovimas“, „Paukščio plunksnos metimas“, „Lindimas per lanką“, „Vaikščiojimas kojūkais ir žąsų kojelėmis“, „Avinėlių grumtynės“, „Imtynės kojomis“, „Lenktynės terkšlėmis-karučiais“, „Lankų varymas“ ir kt. Edukacijos pabaigoje kiekvienas mokinys gauna dovanų po nendrinę birbynę.  Užsiėmimai gali vykti  ir patalpoje ir lauke. Edukacinės programos vedėjas Jonas Kavaliauskas.


Radviliškio rajono savivaldybės etninės kultūros ir amatų centras

Dalyviai supažindinami su natūralaus bičių vašku ir jo panaudojimo būdais. Žvakės nuo seniausių laikų buvo laikomos apsaugos ir dvasingumo simboliu. Jomis mūsų senoliai pasišviesdavo dirbdami įvairius namų ruošos darbus, tikėjo, jog jos apsaugo nuo negandų, blogųjų dvasių, sugeria neigiamą energiją, turi gydomųjų galių. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai sužino žvakės atsiradimo istoriją, su žvakėmis susijusius papročius, žvakių liejimo technologijas ir būdus. Vienas iš žvakių liejimo būdų, kai karštas vaškas yra pilamas ant knato, dalyviai išbando patys. Praktinio užsiėmimo metu mokiniai žvakelę susisuka iš natūralaus bičių vaško plokštelės. Taip pat išbando šiuolaikines žvakių gamybos technologijas (karštą vašką pila į silikonines formeles). Uždaviniai – supažindinti: su bičių gyvenimu; su bičių teikiama nauda ir jų produktais; su aviliu, koriu, į kurį bitės „pila“ savo surinktą medų, duonelę; su bitininko inventoriumi (dūmine, kaltuvu, medsukiu ir t. t.); su seniausiu bitininkystės amatu– žvakių liejimu. Leisti patirti kūrybiškumo džiaugsmą. Ugdomos bendrosios kompetencijos – pažinimo ir asmeninė. Edukacija – tai veikla, kuri teikia relaksuojantį poveikį, nektaro ir pikio kvapas žmogų ramina, jis užmiršta nerimą, jaudulį ir tik jaučia didelį malonumo jausmą uosdamas svaiginančiai kvepiančius medaus korius, vašką. O nuo senų laikų žinomas bitininkystės amatas – žvakių liejimas. Su vaško žvake eidavo tuoktis, vaško žvakelės liepsna palydėdavo Amžinybėn. Nors žvakė senovėje buvo nepakeičiamas šviesos šaltinis, šiuo amatu vertėsi nedaugelis. Ir tai greičiau buvo ne verslas, bet pomėgis. Žvakių liejikų buvo mažai, tačiau žvakės visada turėjo paklausą ir vertę. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai įgis žinių apie paslaptingą bičių gyvenimą, sužinos, kad žvakėms lieti naudojamas bičių vaškas. Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.


Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai taps sovietinio laikotarpio tyrinėtojais – mokslininkais! Moksleiviai, pasiskirstę grupėmis, tyrinės vieną iš penkių temų: kultūros, moralės ir vertybių kaitos, religijos, tapatybės transformacijos ir kasdienybės. Tyrimas atliekamas nagrinėjant salėse esančią tekstinę medžiagą ir interaktyvias erdves. Pabaigoje – rezultatų aptarimas ir pristatymas.


Spektaklis "Merė Popins" išvažiuojamasis

Spektaklyje pagal P. Travers apysakas „Merė Popins“ kūrybinė komanda kalba apie tarpusavio ryšio svarbą, pasitikėjimą, gebėjimą sustoti ir įsiklausyti, kai visas pasaulis aplink tave sukasi beprotišku ritmu. 5-9 metų vaikams IR jų tėvams
skirtas spektaklis prabils apie vaikų, kaip ypatingai socialiai pažeidžiamos grupės, augimo, brendimo, pasaulėjautos, kūrybiškumo formavimo galimybes šiuolaikiniame pasaulyje. Pasaulyje, kuris kartais ir suaugusius, ir vaikus įkalina
virtualioj erdvėj, socialiniuose tinkluose.


Užsiėmimo metu vaikai kviečiami pasinerti į Lietuvos jūrinės kultūros pasaulį, kur švyturiai užima ypatingą vietą. Pradžioje vaikai susipažins su švyturių reikšme, atsakydami į smalsumą skatinančius klausimus: „Kas yra švyturys?“ ir „Kur jie gali būti naudojami?“. Teorinėje dalyje bus aptarta švyturių istorija, jų svarba laivybai, taip pat įvairūs šviesos šaltiniai – nuo laužų iki modernių technologijų.
Vaikai pažins esamus ir buvusius Lietuvos pajūrio švyturius per interaktyvias skaidres, kuriose pasakojama apie jų istorijas ir ypatybes. Po prezentacijos vyks diskusija apie gamtos ir kultūros paveldo išsaugojimą, skatinant mąstyti apie savo atsakomybę saugoti šiuos vertingus paveldo elementus.
Praktinėje dalyje gaminsime magnetukus su švyturių piešiniais. Baigiantis užsiėmimui, kiekvienas dalyvis gaus pažymėjimą, o vaikai turės galimybę pasidalinti, ką sužinojo ir kas jiems labiausiai patiko.


Spektaklis "Žuvėdas" (pagal K.Sajos apsakymą)

Spektaklis ,,Žuvėdas", skirtas žmonėms nuo 3 metų.
,,Žuvėdas" – paremtas to paties pavadinimo Kazio Sajos apysaka nukels žiūrovus į senovės baltų laikus, supažindins su to meto dievų garbinimo tradicijomis ir kultūra.
Istorija vyksta laikotarpiu, kai dėl prasidėjusių kryžiaus žygių baltų pagonių gentims kyla grėsmė. Vyraujantį nerimą visais laikais sunkiausiai pakelia vaikai, nes aiškiai nesuprasdami, kas vyksta, iš nuogirdų ir neįvardintos baimės suaugusiųjų akyse susikūria katastrofos scenarijų. Taip atsitinka ir pagrindinei šio spektaklio herojai - Žiedei. Išsigandusi nesaugaus pasaulio ir per ilgai užsitęsusios žiemos ji užsibarikaduoja slėptuvėje ir nusprendžia nebeišlįsti iki kol ateis pavasaris. Netrukus paaiškėja, kad slėptuve jai teks dalintis su keistu jaunuoliu, kuris Žiedės manymu yra priešas Žuvėdas.
Spektaklio metu tiek mažieji, tiek suaugusieji bus kviečiami pasvarstyti ką mums reiškia namai? Kodėl prie jų dažnai prisirišame ir jų ilgimės? Kokius jausmus jie mums kelia?
Spektaklio metu per garsus, kvapus, vaizdus bei lytėjimo sąveiką žiūrovai prisilies prie baltiškojo paveldo. Per žaidimus bus nagrinėjamos baimės, tvarumo, bendražmogiškumo temos parodys žiūrovui, kaip net patys sudėtingiausi dalykai gali būti priimti su lengvumu.
Režisierė: Redita Dominaitytė
Aktoriai: Lukas Dirsė, Veronika Taraškevičiūtė – Šaulytienė
Scenografijos ir kostiumų dailininkė: Kristina Petroševičienė
Scenarijaus autorė: Marija Judzentavičiūtė
Muzika ir instrumentai: Saulius Petreikis
Grafinis dizainas: Jurgita Legotaitė
Fotografė: Gabrielė Stončiūtė


Kelionė per metų laikus. Integruota pasaulio pažinimo, lietuvių kalbos ir dailės pamoka

Koks metų laikas yra dabar? O kokios šventės labiausiai laukiate, kodėl ? Kaip jaučiatės žiemą, pavasarį, rudenį ir pavasarį? Kokias spalvas ir emocijas ištapo dailininkai, fiksuoja fotografai ar į audinį įpina instaliacijų kūrėjai? Gebėjimas suprasti, pažinti ir atpažinti metų ciklą, gamtos pokyčius meno kūrinių pagalba MO parodoje yra būtinas stiprinant savęs pažinimą. Mažiesiems lankytojams tikslingomis ir jų brandą atliepiančiomis veiklomis bus sudaromos sąlygos atrasti kūrybišką kultūrinę jungtį su asmeninėmis patirtimis, lietuvių kalbos, gamtos pažinimo ugdymo programose įgytomis žiniomis ir meno kūriniuose vaizduojamu natūraliu pasauliu. Leiskitės į nuotykį po spalvingą metų laikų pasaulį, kur menas kalba apie gamtą, emocijas ir mus pačius.


Tuskulėnų aukos ir budeliai (skirta 7–12 kl., trukmė 1 val.) 1944–1947 m. Vilniaus NKGB (MGB) vidaus kalėjime mirties bausmė įvykdyta 767 asmenims, kurių palaikai buvo slapta atvežti ir užkasti Tuskulėnų dvaro teritorijoje. Šio edukacinio užsiėmimo dalyviai sužino asmenybių, neįtikusių represinėms okupantų struktūroms, gyvenimo istorijas. Supažindinama su egzekucijų organizatorių ir vykdytojų biografijomis bei Sovietų Sąjungos represinių struktūrų veikimo metodais. Remiantis istoriniais šaltiniais – autentiškomis nuotraukomis, archyviniais dokumentais – atliekamos praktinės užduotys.


Programą sudaro dvi dalys. Pirmoje dalyje pristatoma muziejaus ekspozicija - „Nuo balanos iki elektros lemputės“, kurioje eksponuojamos senosios apšvietimo priemonės, senovinės, pirmosios lempos. Dalyviai sužino, kaip žmonės apsišvietė savo namus iki elektros atsiradimo, kas yra diedas, ką taip vadino, kam reikalingos balanos ir kt. Antroje dalyje mokiniai patys pasigamina daržovinę spingsulę. Gamybos procese aptariama elektros atsiradimo pradžia, atliekamas eksperimentas su gintaru ir pūkais. Praktinės veiklos ir savarankiškai sukurta spingsulė, kurią pasilieka sau  labai patinka mokiniams. Pabaigoje - trumpa refleksija/pokalbis.


Edukacinė programa "Kai gimtosios kalbos Tėvas pasisodina ant kelių..."

Šakių rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Ar sutinkate, kad mūsų gimtoji kalba – gyvas, augantis, besikeičiantis organizmas? O jei sakytume, kad ji – kaip nuo kūdikio augantis žmogus? Kiek tada jai metų? Kur ji užgimė? Atvykę į gimtosios kalbos lopšio kraštą – Zanavykiją, sužinosite
atsakymus į šiuos klausimus ir dar daugiau. Čia turėsite galimybę susipažinti su gimtosios kalbos Tėvo Jono Jablonskio
asmenybe ir gyvenimu. Pakviesime pasisvečiuoti jo tėviškės sodyboje Rygiškių kaime ir Šakių viešosios bibliotekos
Griškabūdžio padalinyje. Bibliotekoje ieškosite paslėptų pikantiškų prisiminimų apie J. Jablonskį, turėsite galimybę žaisdami mokytis: atkurdami kalbininko sukurtus naujadarus, bandydami atspėti, ką reiškia rečiau girdimi žodžiai, dalyvaudami viktorinoje. O gal patys tapsite jablonskiais ir išdrįsite sukurti naują žodį... J. Jablonskiui 2020 m. sukako 160 metų. Ar žinote, kokia buvo Lietuva tuo metu, kai jis dar buvo gyvas? Mes papasakosime, parodysime seniai seniai išleistas jo parašytas knygas, suteiksime galimybę išgirsti J. Jablonskį. Vaišės primins slapyvardžius, kuriais pasirašinėjo mūsų gimtosios kalbos Tėvas Jonas Jablonskis. Šmaikštaus jo būta...

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Šiaudinio reketuko rišimas (atvykstamoji)

Šiaudinių reketukų (žaisliukų) rišimo užsiėmimo tikslas – supažindinti su šiaudų meno tradicija – istorija, prasme ir padėti išmokti patiems susirišti šiaudinį dirbinį. Užsiėmimas susideda iš dviejų dalių – pirmoje dalyje yra trumpai pristatoma teorinė informacija apie šiaudinių meno tradiciją, reikiamų medžiagų pasiruošimą ir pan., o antroje – dalyviai mokosi rišti šiaudinį reketuką (žaisliuką). Kiekvienas dalyvis išmoksta pasiruošti šiaudus, juos susikarpyt tinkamo ilgio gabalėliais ir iš jų surišti figūras. Po užsiėmimo kiekvienas dalyvis turėtų gebėti konstruoti šiaudines figūras, suprasti, kaip galima surišti kitokios sandaros šiaudinį dirbinį, interpretuoti.


Tai tarpdisciplinis projektas, netiesiogiai skatinantis tvarumą ir apjungiantis storyteling’ą, tieisoginę verbalinę, fizinę ir vizualinę komunikaciją su vaikais bei kūrybines koliažo dirbtuves. Šis projektas skirtas vaikų dėmesingumui, empatijai, komunikacijai, kūrybiškumui ir smulkiąjai motorikai lavinti. Visa tai bus daroma pasitelkus interaktyvų istorijos pasakojimą natūraliai peraugantį į koliažo dirbtuves. Pasirodymo metu bus naudojama viena iš paveikiausių ir vaikų dėmesį pritraukiančių strategijų – istorijos pasakojimas užduodant klausimus, įvedant pakartojimus tiek verbalinius, tiek fizinius, pačią istoriją iliustruojant iš antrinių medžiagų pagamintais paveikslėliais (išlankstomų paveikslėlių pagrindas - pakuočių kartonas dekoruotas koliažais). Tai puikus būdas netiesiogiai paskatinti tvarų ir atsakingą resursų naudojimą kūrybai. Pats pasakojimas truks apie 15 - 20 minučių, tai optimalus laikas, per kurį vaikai gali išlaikyti dėmesį ir koncentraciją. Likęs laikas bus skirtas vaikų kūrybiškumui pasireikšti,  laisvai kuriant koliažus. Pasakojimo su dirbtuvėmis trukmė būtų apie 50min. (apie 45min. ikimokyklinukams apie 1val. antrokams).
Pagrindinė šios istorijos veikėja bus skylutė, kuri atsirūrusi žmonių pasaulyje, patirs ne vieną sudėtingą išbandymą. Ji sužinos, kad dantyje atsiradus skylutei, skauda ir tuomet norima kuo greičiau jos atsikratyti arba atsiradus skylei kelyje, lūžta dviračiai, kojos ir visi pradeda pykti ant tos skylės. Bet su močiutės, atvykusios aplankyti anūko, pagalba mūsų skylutė patirs ne vieną transformaciją ir galiausiai pavirs atviruku, skirtu nudžiuginti brangiam žmogui. Ši atvirutė bus pirmas pavyzdys supažindinantis vaikus su koliažo technika. Patyrinėję dar keletą koliažo pavyzdžių jie patys pasiners į kūrybos procesą.


Lietuvių liaudies daina lazerių šviesoje

Edukacijos tikslas- skatinti vaikų fizinį aktyvumą ir supažindinti juos su Lietuvos sporto pasiekimais.
Uždaviniai:
1. Skatinti vaikų dalyvavimą interaktyviuose žaidimuose su iSportswall lenta, kad jie galėtų mėgautis fizine veikla, žaidžiant kartu su bendraamžiais.
2. Teikti vaikams informaciją apie žymius Lietuvos sportininkus ir jų pasiekimus per diskusijas ir pristatymus, kad jie suprastų sporto kultūros svarbą Lietuvoje.
3. Skatinti vaikų bendradarbiavimą ir socialinius įgūdžius, organizuojant komandos užduotis, kuriose jie turės bendradarbiauti ir padėti vieni kitiems, siekdami bendro

Vos įžengę į edukacijos erdvę, vaikus pasitiks įkvepianti muzika, atspindinti Lietuvos sportininkų pergales. Ji sukurs ypatingą atmosferą ir iškart įtrauks į veiklą. Pirmasis klausimas: „Kaip manote, apie ką bus ši edukacija?“ – skatins vaikus mąstyti ir spėlioti, taip juos įtraukiant nuo pat pradžių.

Vaikai bus supažindinti su Lietuvos sporto laimėjimais per spalvingas ir vaizdingas skaidres, kurios įtrauks jų dėmesį. Po to seks diskusija, kurioje vaikai dalinsis mintimis, reflektuos ir geriau įsisavins sporto svarbą tiek nacionaliniu, tiek asmeniniu lygmeniu.

Vėliau vaikai aktyviai žais su interaktyvia „iSportswall“ lenta, lavindami fizinius ir komandinius įgūdžius. Galiausiai jie kurs trumpus pasakojimus tema „Jeigu aš tapčiau nugalėtoju“, apmąstydami pergalės svarbą, siekį tikslų ir pasitikėjimo savimi ugdymą. Edukacijas ves patyrę edukatoriais, kurie jau kelerius metus veda edukacijas bei dirba su vaikais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ekskursija „UNESCO saugomo Vilniaus senamiesčio panoramos“

Tikslas:
Moksleivių kultūrinis paveldosauginis ugdymas edukacinės ekskursijos pagalba, siekiant paskatinti kuo didesnį jaunimo būrį aktyviau domėtis istoriniu - kultūriniu paveldu Vilniaus senamiestyje bei susipažinti su UNESCO saugomo Vilniaus panoramomis ir Užupio Respublika.

Uždaviniai:
- sužinoti daugiau apie Vilniaus patekimą į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą;
- susipažinti su senuoju Vilniaus Užupio priemiesčiu bei dabartine Užupio nepriklausoma respublika;
- grožėtis skirtingomis Vilniaus senamiesčio panoramomis;
- ugdyti vaikų pastabumą, norą tyrinėti ir orientuotis senamiestyje;
- žadinti vaikų domėjimąsi savo miesto istorija bei kultūra;
- įtraukti vaikus į gyvą miesto istorijos tyrinėjimą;

Tai sportiška, dinamiška ir aktyvi ekskursija, kurioje ne tik grožėsimės skirtingomis Vilniaus panoramomis, bet ir kopsime į senamiesčio kalvas. Pakeliui ekskursija supažindins su senuoju Vilniaus Užupio priemiesčiu, jo geneze bei dabartine menininkų išpuošta Nepriklausoma Užupio respublika. Legendų bei vaizdų pagalba bandysime modeliuoti senojo Vilniaus priemiesčio gyvenimą, jo išskirtinumus. Domėsimės kalvoms duotais vardais, nuo kalvų skaičiuosime skirtingų maldos namų bokštus, ieškosime pasislėpusių vandens šaltinių bei aplankysime ilgiausią senamiesčio statinį. Ekskursija yra pritaikyta skirtingo amžiaus vaikams.

Rezultatai:
Edukacinės ekskursijos turinys skatina didžiuotis Vilniaus istorinio centro patekimu į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą, supažindina su Vilniaus senamiesčio kalvų ir Užupio istorija. Ugdomi mokinio gebėjimai dirbti tiek komandoje, tiek individualiai; per edukaciją ugdomas kultūrinis tapatumas, vidinis mokinio pasaulis, įgyjamos naujos žinios bei patirtys. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Vilniaus senamiesčio materialines ir nematerialias paveldo vertybes, skatinamas mokinių domėjimasis miesto istorija, kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Edukacinė programa „Suvaidink man eilėraštį“ sujungia poezijos skaitymą ir teatrą, skatindama vaikų kūrybiškumą, kalbos mokymąsi bei bendradarbiavimą. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su žymių lietuvių vaikų poetų kūriniais, kuriuos inscenizuos scenoke. Kūrybinėje aplinkoje jie kurs pasirodymus, naudodami kostiumus, dekoracijas bei scenos elementus. Ši veikla lavina vaizduotę, atmintį, kalbinę raišką bei saviraišką, o darbas grupėse stiprina bendradarbiavimo ir viešojo kalbėjimo įgūdžius. Po pasirodymų vaikai reflektuos kūrybinį procesą, ugdydami savo gebėjimą analizuoti ir tobulėti.


Visais laikais žmoniją kamavo įvairūs negalavimai, ligos, epidemijos nuo kurių buvo siekiama apsisaugoti bei pagyti. Senoji vaistininkystės tradicija Žagarėje labai sena. Ji mus nukelia į tuos laikus, kai vaistinių dar nebuvo, o ligos priežasčių nustatymu bei gydymu užsiėmė žyniuoniai bei žolininkai.Gydymui naudoti augalai, gyvūnai, gyvūninės kilmės produktai ir užkalbėjimai bei magija. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su senąją vaistininkystės tradicija Žagarėje bei sužinos, kokios iškilios, Lietuvos farmacijos istorijai ir medicinai nusipelnę asmenybės gimė, gyveno ir dirbo Žagarėje. Taip pat susipažins kokios augalinės ir gyvulinės kilmės medžiagos buvo naudotos gydymui bei kokie, mitais apipinti vaistai buvo naudojami senojoje vaistininkystėje. Užsiėmimo metu mokiniai, mokysis atskirti (pagal išvaizdą, skonį ir kvapą) 5 pagrindinius vaistinius augalus, kuriuos naudojo Žagarės žolininkai persišaldymo ligų gydymui. Susikurs paveikslėlį iš pasirinktų vaistinių augalų.


Šioje edukacinėje programoje mes iš mažų gabalėlių pabandėme sulipdyti visą poeto gyvenimą čia, Kaune. Žinome, koks smagus yra atradimo džiaugsmas, todėl leisime jums patiems aptikti tuos gabalėlius klaidžiojant po poeto butą ir sudėlioti juos į Maironio namų fragmentų mozaiką.
Edukacinė programa vyksta memorialiniuose poeto kambariuose, po edukatorės pasakojimo edukacinės programos dalyviai pagal gautas fotografijas turi atpažinti bute esančius daiktus, pabandyti juos susieti. Atradę sąsają dalyviai gauna tekstus, kurie aprašo vieną eilinę Maironio gyvenimo dieną, bet... kas gi tai? Tekstai seni, raidės kai kur jau išblukusios – dalyviams teks patiems pasukti galvas ir įrašyti trūkstamus žodžius, rastoji sąsaja čia labai pagelbės!..
Edukacinės programos metu daugiau sužinosite ne tik apie Maironį, bet ir apie Kauno kultūrinį gyvenimą. Kartu su savo draugais išsiaiškinsite, kokie pobūviai vykdavo tuometiniame Kaune, kur lankydavosi poetas, su kokiais žinomais žmonėmis jis bendraudavo, kokios buvo jo būdo savybės, o gal net rasite ką sau artimo ir pažįstamo...


Spektaklis „Siaubo pasakos“, pastatytas pagal vieno žymiausių senosios lietuvių kultūros tyrėjų Norberto Vėliaus surinktų lietuvių liaudies sakmių knygą „Sužeistas vėjas“. Kas naktį prie kapinių vaidenasi, kokios pasiklydę švieselės vienišus keleivius lydi, kaip atrodo vilkolakiai, žiburiniai ir kodėl Perkūnas velnių nemėgsta – daug siaubingai baisių, bet įdomių dalykų šiame spektaklyje galima bus sužinoti, patiems patirti, o patyrus ir kitiems vėlų vakarą papasakoti. Kad baisiau būtų. Nes kuo baisiau – tuo įdomiau! Senosios lietuvių liaudies sakmės spektaklyje „Siaubo pasakos“ pateikiamos labai vizualiai, išradingai, šiuolaikiškai ir palieka nepamirštamą įspūdį. Inscezacijos autorė ir režisierė – Agnė Sunklodaitė. Kompozitorius – Deividas Gnedinas. Scenografės: Silvija Puodžiūnaitė ir Roberta Poškaitė. Video projekcijų autorius – KornelijusJaroševičius.


Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Ar norėtumėte išvysti bibliotekoje esančią storiausią, didžiausią, o gal interaktyvią knygą? Ar norėtumėte pasigalynėti proto mūšyje su draugais? O gal norėtumėte savo turimą knygą pažymėti jūsų sukurtu ekslibrisu? Jei taip, jūsų laukia edukacinė pamoka ,,Knygos paslaptys“. Ši edukacija yra skiriama 1-8 klasių mokiniams: 1-4 klasėms ir 5-8 klasėms. Priklausomai nuo mokinių amžiaus edukacijos metu mokiniai dalyvauja įvairaus sudėtingumo protmūšiuose, susipažįsta su įdomiausiomis bibliotekos knygomis, jaunesnieji mokiniai gamina nuotaikingus skirtukus su pasakų personažais, o vyresnieji mokiniai - kuria ekslibrisus ir juos paverčia ženkliukais/magnetukais.


Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su žvakių liejimo amatu, jo raida ir reikšme žmogaus kasdieniniame gyvenime. 1. Pasitelkiant multimedijos priemones pristatoma vaško istorija, paskirtis, sudėtis ir panaudojimo būdai; 2. Aptarsime žvakių gamybos istoriją, medžiagas ir reikšmę, funkcijos kaitą bėgant amžiams; 3. Dalyviai susipažins su žvakių liejimo būdais ir reikalingomis priemonėmis; 4. Liesime žvakes dviem būdais: senuoju būdu mirkant dagtį į vašką ir naujuoju būdu - pasiruošiant silikonines formas, į jas pripilant vaško ir išimant jau sustingusias žvakes. 5. Aptarsime edukacinio užsiėmimo patirtis: ką sužinojome? kas patiko? kuris būdas žvakių liejimui pasirodė lengvesnis, greitesnis? Kiekvienas dalyvis namo parsiveš natūralaus vaško žvakeles pagamintas senuoju ir šiuolaikiniu žvakių liejimo būdu.


Tai pramoginė, interaktyvi viktorina, lavinanti loginį mąstymą, skatinanti pažinti Lietuvos miestus, kultūrą, gamtą, istoriją ir praplėsti akiratį. Edukacijos metu pateikiami klausimai, kurių atsakymus vaikai, suradę tinkamas koordinates, žymės iš anksto paruoštose lentelėse. Teisingai atsakinėję į klausimus edukacijos gale pastebės, kad lentelėse nupiešė paveiksliuką. Klausimai pateikiami drauge su atitinkama vaizdine ar žodine informacija, kuri yra ne tik informatyvi ir aktuali vaikams pagal jų amžiaus grupę, bet ir pasufleruoja atsakymus. Edukacija sukurta naudojant dronais filmuotus vaizdus ir iš nuotraukų sumontuotus filmukus, legendas, patarles ir kitus smulkiosios tautosakos žanrus, o klausimai pateikiami pagal amžiaus grupes.


Orientacinė programa - Veprių kraterio lobiai ir atradimai (5-8 klasėms)

Pristatome Jums nuo 2014m. vykstančią skautišką edukacinę programą. Kviečiame susipažinti su didžiausio meteorito kraterio Lietuvoje teritorija ir jį supančiais kultūriniais ir istoriniais objektais. Tai aktyvi, 8 km orientacinė programa gamtoje, paremta skautiškais metodais ir vertybėmis. Programos metu ieškosime kraterio deimantų, orientuosimės pagal koduotas žinutes, ieškosime paslėbto lobio, su skautų instruktoriais mokysimės užkurti ugnį lauko sąlygomis kaip tai darė mūsų protėviai. Klasės komandinis darbas ir dvasia, strateginis ir kritinis mąstymas ir nauji įgūdžiai užpildyti istorijomis ir įdomių gamtos objektų pažinimu.
Tai išbandymas ir iššūkis klasės komandai. Programos tikslas - vadovaujantis skautiškais metodais ir vertybėmis susipažinti su kultūros paveldo ir istorinėmis vietomis Ukmergės rajone bei įgyti gyvenime praversiančių įgūdžių.
Išnaudosime visas gamtos erdves: Skautų slėnio infrastruktūrą, Šventosios upę, miškus, istorinius ir kultūrinius objektus bei informaciją apie juos. Nedideles komandas lydės skautų vadovai, su kurių pagalba dalyviai mokysis uždegti ugnį be degtukų, naudoti virves ir mazgus įveikiant gamtos kliutis ir įgis kitų išgyvenimo gamtoje įgūdžių.
Edukacinė programa visada adaptuojama pagal dalyvių amžių, patyrimą ir norimą sudėtingumo lygį. Priimamos grupės su specialiaisiais poreikiais, atsižvelgiama į kitus pageidavimus. Kiekviena programa iš anksto suderinama su atvykstančiais dalyviais, pateikiama papildoma pasiruošimo dokumentacija, instruktažai, žemėlapiai.
Programos metus dalyviai praktiškai išbando ir mokosi dirbti su žemėlapiais, žygio ir išgyvenimo gamtoje priemonėmis: virvėmis, ugnies skeltuvais, pirmos pagalbos paketais, radijo stotelėmis ir kt. Programos metu sieksime ugdyti bendrąsias kompetencijas – savarankiškumą, smalsumą, gebėjimą dirbti grupėje, pasitikėjimo savimi įgūdžius, būtiniausius savarankiško gyvenimo įgūdžius. Ar tavo komanda yra pasiruošusi iššūkiams ir lobių paieškais?


Prisijunkite ir Jūs ir patys pasigaminti sau mieliausių Velykinių margučių ir papuošimų. Užsiėmimo metu sužinosime, kodėl yra marginami margučiai, kaip keitėsi Velykų stalo puošyba bėgant metams ir pasigaminsime nuostabias rankų darbo Velykines dekoracijas, kurios gražiausią pavasario šventę padarys dar jaukesnę. Dekoracijas jau kitą dieną galima puošti Velykų medžius ar šventinį stalą. Kiekvienai amžiaus grupei pritaikomas užsiėmimo sudėtingumas. Į švietimo įstaigas važiuojame susidarius ne mažiau kaip 50 asmenų. Net ir mažiausi mūsų dalyviai puikiai sukoncentruoja dėmesį ir sukuria originalius darbelius. Visi kūrybiniai darbai po užsiėmimo atiduodami mokiniams. Visomis reikalingomis priemonėmis pasirūpiname.


Ar kada susimąstėte, kaip atrodė patys pirmieji batai ir iš ko jie buvo padaryti? Kokius batus dėvėjo mūsų protėviai? Kaip per šimtmečius keitėsi batų mados? Muziejuje turėsite galimybę ne tik susipažinti su apavo istorija, bet ir pasimatuoti senovinę avalynę, įvertinti jos patogumą. Mūsų susitikimą paįvairins etnografinės mįslės ir Jums skirtos praktinės užduotys.


Atvykę mokiniai susipažins su keramikos degimo būdu raku. Patys sukurs po puodelį, kuris bus degamas keramikos degimo krosnyje, galės stebėti degimo procesą, kai darbai kaitinami iki 950 laipsnių Celsijaus temperatūros, vėliau karšti dedami į pjuvenas ir ataušinami bei plaunami vandenyje. Siekiant išlaikyti mokinių dėmesį pristatoma galerija, kurioje eksponuojami keramikos darbai, degtukų dėžučių etikečių kolekcija, skulptūrų parko teritorija su interaktyviomis šiuolaikinio meno erdvėmis. Mokiniai turės galimybę susipažinti su didelio mastelio metalo skulptūromis bei instaliacijomis, pamaitinti bei paglostyti sodybos teritorijoje gyvenančius  gyvūnus. Išdegus darbams vaikai patys juos nusiplauna, nusifotografuoja ir vežasi su savimi. Pati edukacijos ašis yra keramikos darbo dekoravimas ir degimas, todėl ji yra įdomi ir prieinama tiek pirmų, tiek dvyliktų klasių mokiniams, Jaunesnių klasių mokiniams informacija perteikiama žaidimo forma, tyrinėjat aplinką, vyresniems leidžiama daugiau eksperimentuoti, praktiškai pabandyti keramikos įrankius, skatinant pasitikėjimą kūrybiškumą.


Kviečiame mokinius pagilinti ir pasitikrinti savo suvokimą bei žinias apie vieną tragiškiausių moderniosios Lietuvos istorijos
įvykių - nacių okupacijos metais šalyje vykdytas žydų žudynes. Grupėse atlikdami specialias "misijas" mokiniai ne tik ieškos
atsakymų į konkrečius klausimus muziejaus ekspozicijoje, bet trumpam ir patys taps istorijos pasakotojais - išsirinktus
eksponatus pristatys savo bendraklasiams. Drauge aptarsime rastus atsakymus ir naujai kilusius klausimus. Norintys galės
aplankyti ir specialią audiovizualinę ekspoziciją – slėptuvę ,,Maliną“. Tikimės, kad po užsiėmimo mokiniai gebės išskirti
pagrindinius Holokausto Lietuvoje etapus, suvokti pagrindinius aspektus, pagilins ir įtvirtins istorines žinias susijusias su šiuo
laikotarpiu.


Šių laikų stebuklas toks kaip elektroniniai laiškai, SMS žinutės ir  įvairios  kitos bendravimo platformos nukeliančios  į virtualią erdvę, žinoma yra patogu ir taupo mūsų  laiką. Tačiau su tuo mes praradome ir nemažai įgūdžių. Jaunoji karta net nežino kaip rašyti laiškus, kaip juos siųsti, o vyresnioji karta mieliau renkasi skambutį telefonu ar tiesiog žinutės parašymą. Laikmetis iš mūsų atėmė galimybę pasidžiaugti iš laiško ar atviruko  sklindančia šiluma ir nuoširdumu. Taigi šios edukacijos metu mes prisiminsime arba išmoksime laiškų rašymo ypatumus ir tą džiaugsmą gauti ranka rašytą laišką. Įvyks trumpa diskusija apie laiškų poreikį, patirtį rašant ar gaunant juos. Bet visų pirma susipažinsite su rašto istorija,  jos tipais nuo atsiradimo iki šių dienų, taip pat rašymo būdo bei priemonių keitimąsi nuo senovės iki dabarties. Išgirsite antspaudų atsiradimo raidą, jų paskirtį ir kas ir kokios spalvos antspaudus galėjo naudoti. Sužinosite ne tik apie rašto kultūros susiformavimą  Lietuvoje, bet ir apskritai apie rašto atsiradimą ir jo skirtumų ypatumus įvairiuose pasaulio šalyse. Praktinėje dalyje galėsite išmėginti rankos miklumą, rašydami plunksnakočiu laišką. Vėliau jį įdėję į voką ir užantspaudavę su specialiu vašku, išmoksite taisyklingai užrašyti adresatą ir beliks tik įsigyti pašto ženklą ir išsiųsti savo brangiems žmonėms.


Edukacija Zooparke "Mažyčiai Titanai: kaip bestuburiai formuoja kultūrą?"

Edukacinės programos metu pasinersime į įspūdingą pažintinę kelionę apie bestuburius gyvūnus, tyrinėsime be galo įdomų jų pasaulį, elgesį ir gyvybiškai svarbų vaidmenį, kurį "mažieji titanai" atlieka ekosistemose. Taip pat gilinsimės į turtingą šių būtybių kultūrinę reikšmę, pabrėždami jų simboliką mene, mitologijoje ir tradicijose skirtingose pasaulio kampeliuose. Nuo senolių pagarbos bitėms iki sraigių vaidmens šiuolaikinėje medicinoje – ši įtraukianti kelionė sujungia gamtą ir kultūrą, skatindama vertinti bestuburių indėlį į biologinę įvairovę ir žmonių paveldą.


Užsiėmimas „Gintaras – Baltijos auksas“ kviečia vaikus į nuotykius, kurių metu jie sužinos apie šį nuostabų gamtos išteklių. Pradėdami nuo įtraukiančio pristatymo, vaikai sužinos, kaip gintaras formuojasi iš pušų sakų per milijonus metų, ir aptars gintaro spalvas.
Praktinė dalis bus kupina įdomių veiklų: vaikai išmoks atskirti tikrą gintarą ir bandys saugiai išgauti gintaro gabalėlį, imituodami titnago naudojimą. Turės galimybę šlifuoti gintarą, pajusti jo kietumą ir net užuosti natūralų aromatą. Naudodami didinamąjį stiklą, jie stebės gintaro inkliuzus, aptars, kokius gyvius mato, ir mokysis vertinti šių inkliuzų reikšmę.
Baigiamasis etapas – kūrybinė veikla, kurioje vaikai gamins unikalius magnetukus su gintaro detalėmis. Užsiėmimo pabaigoje vaikai turės progą pasidžiaugti savo kūriniais ir aptarti, ko išmoko apie gintarą ir jo reikšmę.


„Ebru menas – magiškas piešinys ant vandens“

Jonavos rajono savivaldybės Grigorijaus Kanovičiaus viešoji biblioteka

Ar norėtumėte sukurti magiškų spalvų ir formų piešinį? Jeigu taip, Ebru – tapyba ant vandens, kaip tik Jums. Tai išskirtinė tapybos rūšis, kai piešinys kuriamas ant vandens, o rezultatas perkeliamas ant popieriaus lapo. Neįmanoma nutapyti identišką piešinį antrą kartą, tad tai – tikrai unikali veikla, kurios rezultatą sunku nuspėti. Ebru technika gali tapyti kiekvienas ir pajusti kūrybos proceso džiaugsmą.
      Kaip viskas vyks? Iš pradžių edukacijos metu bus pristatyta apie Ebru meną, jo ištakas, piešimo principus, supažindinta su priemonėmis. Piešimas bus atliekamas specialiame inde ant sutirštinto vandens. Dažų teptuku panaudojant specialius augalinius dažus ištaškomas fonas, kuris tampa panašus į marmuro raštą. Vėliau specialiomis lazdelėmis ir šukomis formuojami įvairiausi raštai ir ornamentai. Pabaigoje kūrinys nuo vandens paviršiaus perkeliamas ant specialaus popieriaus lapo.
      Kokia nauda? Meditacija, terapija, kūrybiškumo lavinimas, puikios emocijos. O sukurtas kūrinys tampa gražia dovana sau ar artimam žmogui.


Gintarinė sėkmės apyrankė (išvažiuojamoji)

Baltijos jūra mums dovanoja nepaprastą lobį - GINTARĄ - mistišką akmenį, kuris sugėrė savo energiją iš jūros, saulės, vėjo ir žemės. Ką mes žinome apie šį geltoną skaidrų akmenėlį dar vadinamą Lietuvos auksu?
Edukaciją pradėsime legenda apie Jūratę ir Kastytį. Ši graži meilės istorija padės dalyviams suprasti gintaro mitologinę reikšmę. Nusikelsime į praeitį, kai dinozaurai dar vaikščiojo žeme, o nuo gintarinių medžių lašėjo sakai, iš kurių susiformavo gintaras. Tyrinėsime archeologinius radinius, gintaro žaliavą, spalvas, vabzdžius užstrigusius gintare. Išmoksime atskirti tikrą gintarą. Sužinosime daug įdomių faktų apie gintarą. O tada pasinersime į kūrybą. Kiekvienas dalyvis iš įvairių spalvų ir formų gintaro gabalėlių, kitų dekoratyvinių elementų susikurs savo gintarinę sėkmės apyrankę. Juk Baltijos gintaras pritraukia sėkmę, meilę ir klestėjimą.
Programos pabaigoje žinias užtvirtinsime žaisdami linksmą Kahoot viktoriną.


Vaidybinis filmas "Balkonas" (Nuotolinė paslauga)

Filmas "Balkonas" (rež. Giedrė Beinoriūtė) pasakojimas apie meilę. Veiksmas vyksta tarybiniais aštuoniasdešimtaisiais.
Nedidelis miestelis periferijoje. Vienuolikametės Emilijos kaimynystėje po tėvų skyrybų apsigyvena jos bendraamžis
Rolanas su tėčiu. Tarp vaikų mezgasi ryšys. Tačiau iš drovumo ar baimės atsiverti jie bendrauja tik per sieną, sėdėdami
kiekvienas savo balkone arba per rozetę, jungiančią jų butus. Pasirodo, jog Emilijos tėvai taip pat ties skyrybų riba. Vaikai
atranda bendrų temų. Tačiau vos tragiškai nepasibaigęs nelaimingas atsitikimas užkerta Emilijai kelią į balkoną. Tai
paskatina vaikus išsiruošti į „tikrą“ pasimatymą. Filme vaidina R. Kazlas, V.Kuodytė ir kiti. Filmas pakeliavo daug
tarptautinių kino festivalių, buvo apdovanotas tarptautiniame Kairo filmų vaikams festivalyje apdovanotas Sidabriniu Kairo
prizu trumpametražių filmų kategorijoje, Lietuvos kino ir televizijos kino apdovanojimuose "Sidabrinė gervė‘2009?
pripažintas „Geriausiu metų trumpametražiu filmu”.


Edukacinė programa „Užgavėnės" (3 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Skatinti moksleivių domėjimąsi Užgavėnių šventės tradicijomis.
1. Pajusti šventinio karnavalo nuotaiką.  2. Analizuoti kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas, pritaikant jas šiandienos poreikiams. 3. Akcentuoti žmogaus veiksmų svarbą, budinant ir žadinant žemę, skatinant augimo galias. 4. Skatinti persikūnyti į mėgiamus persirengėlių būrio personažus, aptarus jų elgseną ir paskirtį Užgavėnių šventėje. 5. Mokytis papje maše technikos. 6.	Mokytis interpretuoti tradicinio meno kūrinius.  7. Ugdyti ekologinį sąmoningumą, kūrybinėje veikloje naudojant antrines žaliavas. Pristatomos elitinės Užgavėnių tradicijos Vakarų Europoje ir Lietuvoje. Didesnis dėmesys skiriamas kaimo Užgavėnių apeigoms: pasivažinėjimo, laistymosi, supimosi, būrimų prasmėms. Akcentuojamas apeiginis pasidalijimas maistu, simbolinė vaišių gausa, gamtos permainas lemiantys žmogaus veiksmai. Pristatomi persirengėlių būrio personažai: gyvūnų pavidalo, žmogaus pavidalo, antgamtinių padarų pavidalo kaukės: mokiniai persikūnija į pasirinktą personažą, panaudodami kailinius, veltinius, nagines, klumpes, virves, šieną, pakulas,  lovatieses ir kt.  Didesnis dėmesys skiriamas seniausioms - gyvūninėms kaukėms. Kuriamos persirengėlių būrio oracijos. Šokami Užgavėnių šokiai. Demonstruojamas animacinis filmas. Kaukė gaminama papje maše technika. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius. Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas Lietuvoje ir Vakarų Europoje, analizuos svarbiausias šventės apeigas, kurs personažus,  pasigamins Užgavėnių kaukę papje maše techniką, realizuos savitas kūrybines idėjas.
Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje. Mob.: +370 60120070.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Vaidybinis filmas "Laikinai" (Nuotolinė paslauga)

Kai laukimas priverčia suaugti…
Trumpametražis vaidybinis filmas „Laikinai“ gvildena išvykusių uždarbiauti emigrantų vaikų likimą ir juos užklumpančias problemas.
Dvi sesės Saulė (14 metų) ir Liucija (5 metai) gyvena vienos ir laukia tėvų, kurie laikinai išvyko į Londoną uždarbiauti. Deja, Londonas nešildo. Vyresnėlei Saulei atitenka didžiausia atsakomybė – pasirūpinti Liucija, prižiūrėti namus, o tuo pačiu metu dar spręsti visus paauglystėje iškylančius klausimus. Nuo didžiulės įtampos ir užimtumo Saulė nebegali pritapti prie savo bendraamžių draugų. Mergaitės stengiasi savarankiškai gyventi ir kovoti su realybe, tačiau būti suaugusiomis kartais tampa per sunku.
Trumpametražis filmas „Laikinai“ – tai aktualus nūdienos atspindys, nagrinėjantis emigracijos sukeltas problemas vaikų ir jaunimo tarpe.
Filmas pelnė šius apdovanojimus: 2013 metais  Publikos simpatijų apdovanojimas Tarptautiniame Creteil moterų filmų festivalyje (Prancūzija); 2012 metais Publikos simpatijų apdovanojimas Upsalos tarptautiniame trumpametražių filmų festivalyje (Švedija) ir Geriausias trumpametražis filmas Vaikų filmų festivalyje „Shlingel“ (Vokietija).
Filmo kūrybinė grupė:
Scenarijaus autorė Marija Kavtaradzė
Režisierė Jūratė Samulionytė
Operatorius Audrius Zelenius
Kostiumų dailininkė Jurgita Petrulytė
Filmo dailininkas Nerijus Narmontas
Garso režisierius  Martynas Tamulis
Grimo dailininkė  Emilija Šidlauskaitė
Prodiuserės  Jurga Gluskinienė, Giedrė Beinoriūtė


Kontaktinė improvizacija – tai viena iš šokio improvizacijos meno formų, kai spontaniška komunikacija vyksta per judesį ryšyje su kitu. Ši edukacija skirta supažindinti  5-6  ir 7-8 klasių moksleivius su šia alternatyvia šokio forma. Per judesio žaidybinius pratimus mokiniai bus skatinami dėmesiu grįžti į savo kūno pajautimą ir per tai stiprinti ryšį su savimi, klasės draugais bei juos supančia aplinka. Kontaktinės improvizacijos šokis pakviesti mokinius išgyventi bendros kūrybos džiaugsmą šokant kartu bei įkvėps būti atviresniems ir tikresniems bendraujant vienas su kitu per judesį. Taip pat šis šokis leis pajusti bendruomeniškumo jausmą, kuris itin svarbus šiuo metu vykstančių įvykių kontekste.

Edukaciją ves Aistė Jančiūtė, kuri turi daugiau nei dešimt metų patirties vedant kontaktinės improvizacijos pamokas, meno edukacines ir kūno kūrybiškumo dirbtuves įvairaus amžiaus ir poreikių grupėms. Šiais metais baigė integruoto kūno judesio terapijos institutą (UK).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Mokiniai edukacijos metu susipažins su senosiomis Velykų šventimo tradicijomis, ritualais ir jų reikšme, sužinos ką seniau žmonės veikdavo šios svarbios pavasario šventės metu. Susipažins su lietuviškų margučių istorija, tradicijomis, senaisiais baltų simboliais ir margučių raštų, ornamentų įvairove bei spalvomis, jų reikšme. Analizuos išdalintus margučių raštų pavyzdžius, palygins tradicinius ir šiuolaikinius margučių marginimo būdus. Visi mokiniai dalyvaus praktinėje kiaušinių marginimo veikloje, susipažins su marginimo karštu vašku technologija, medžiagomis bei naudojamomis priemonėmis. Vėliau patys mokysis marginti naudodami tradicinį seną marginimo būdą karštu vašku. Kiekvienas dalyvis numargins po 2 kiaušinius, vėliau margučiai bus merkiami į pasirinktos spalvos dažus, nusausinami ir nuo jų nuimamas vaškas. Nusimarginę savo margučius, visi kartu žais kiaušinių ridenimo žaidimą. Užsiėmimo pabaigoje mokinius skatinsime saugoti, tausoti, neužmiršti senųjų tradicijų, tęsti jas bei perduoti vieni kitiems.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Duonelė kasdieninė“ skirtas 1-4 klasių mokiniams. Šio užsiėmimo tikslas – supažindinti mokinius su paprastos ruginės duonos kepimo tradicija Lietuvoje.

Arklio muziejuje aukštaitiškoje sodyboje pasitikusi šeimininkė pristato XIX a. valstiečio buitį, supažindina su sodybos aplinka, būdingais pastatais. Susirinkę į trobą programos dalyviai užsiėmimą tęsia prie jau iškūrentos krosnies ir užminkytos duonos duonkubilio. Mokiniai supažindinami su duonos kepimo tradicijomis šeimos švenčių, apeigų metu, palyginama su šiandienine situacija. Mažiesiems medžiaga pateikiama žaidimo forma, pasitelkiant tautosaką. Aptariami žemės ūkio darbai (sėja, pjovimas, kūlimas ir malimas), juos lydėjusios tradicijos. Apžiūrima krosnis, žarsteklis ir duonkubilis su iškilusiu raugu – pasakojama apie duonos minkymą. Iš krosnies iškasamos žarijos, iššluojamas krosnies padas. Šeimininkė atneša ližę, deda ant jos ajerų ir formuoja pirmąjį kepalą. Mokiniai mato, kaip pašaunamas kepalas, gali pauostyti ir paragauti nekeptos duonos. Visus darbus lydi duonos kepėjos pasakojimas. Moksleiviai patys formuoja mažus kepaliukus – pagrandukus, kuriuos šeimininkė pašaus į pečių. Atliekant praktines užduotis, pradinių klasių mokiniams padedama, skiriamas didesnis individualus dėmesys. Dirbama kruopščiai, atsakingai ir atidžiai. Duonai iškepus šeimininkė primena senolių minkles ir jų aktualumą šiandien. Dalyviai išsidalija savo duoneles-pagrandukus. Baigus darbus, vyksta užsiėmimo, naujų patirčių aptarimas, dalinamasi, kas labiausiai patiko, ar buvo sunku, kuri dalis buvo sunkiausia. Trumpai įtvirtinamos įgytos žinios.


Edukacija ,,Čiurlionis IV" skirta susipažinti ir patirti Mikalojaus Konstantino Čiurlionio kūrybos ypatumus. Keturiuose edukacijos etapuose vyks šios veiklos: susipažinimas su chronologine tvarka pateikta menininko kūryba ir biografija, dalies simfoninės poemos ,,Jūra"  ir įgarsintos poemos ,,Jūra"  klausymas, kūrybinio tapybos arba grafinio darbo kūrimas, kūrybinių darbų fotografavimas ir skaitmeninio foto koliažo sukūrimas.


Dažniausiai ekspozicijose esantys eksponatai yra neliečiami – apžiūrimi tik akimis. Edukacinis užsiėmimas „Eksponatas pasakoja“ skirtas lavinti pažinimą per bendravimą ir pojūčius.
Trys užsiėmimo veiklos, tai lyg trys žaidimo lygiai – nuo lengviausio iki sudėtingiausio, kuriuos įveikę moksleiviai pasiekia finišą – susipažįsta su krašto istorija ir etnine kultūra.
Kurdami istorijas, tyrinėdami eksponatus moksleiviai susipažins su Ignalinos krašto istorija: gyvulininkyste, žemdirbyste, žvejyba, kasdiene buitimi, šventėmis, papročiais ir verslais, o veikdami grupelėse ugdys pastabumą, kūrybiškumą, tarpusavio supratimą, lavins vaizduotę, saviraišką bei socialinius gebėjimus. Taigi, ką pasakoja Ignalinos krašto muziejaus eksponatai?


Nuo Ožkabalių iki Vilniaus: Jono Basanavičiaus gyvenimo keliu

Ar esate pasiruošę žinių ir potyrių kupinai išvykai, kuri Jus ves spalvingu J. Basanavičiaus gyvenimo keliu? Maršruto pradžia – patriarcho vaikystės kaimas, kuriame pažinsite kaip prijuosčių raštai margą Sūduvos kultūrą. Norėdami pasimokyti medicinos ir tautinės vaistininkystės paslapčių – keliausite į Bulgariją. Kita stotelė – Praha, miestas, kuriame gimė pirmas lietuviškas laikraštis „Aušra“. Išsiaiškinę jo steigimo aplinkybes ir reikšmę, kartu su knygnešiu, gabenančiu „Aušrą“, grįšite į Lietuvą. Kelionę baigsite Vilniuje, gvildendami detektyvo vertas užduotis, susijusias su Lietuvos Nepriklausomybės Akto pasirašymo istorija. Pažadame, jog namo grįšite protingesni, sveikesni ir laimingesni.


Rankų šešėlių teatro ,,Budrugana Lietuva” aktorės, kūrybinių dirbtuvių metu, kartu su dalyviais išlaisvins mūsų pačių rankose slypinčias šešėlių personažus, kurie atgims pasakėčių personažais. O jie tikrai turi mus ko pamokyti.

Dirbtuvėse dalyviai susipažins su unikalia rankų šešėlių teatro technika, jos istorija. Susipažins su pasakėčių pagrindiniais bruožais, sužinos kokių priemonių reikia, norint šešėlių teatrą susikurti namie, bei kurs pasirodymą pagal pasirinktą pasakėčią naudodami tik iš rankų sukurtais šešėlių personažais. Dirbtuves vainikuosime pasakėčių istorijomis atgimusiomis šešėlių ekrane!


Edukacinė programa „Bibliotekininkas vienai dienai“ mokiniams atskleidžia darbo bibliotekoje dinamiškumą ir įdomumą – tai lyg orientacinis žaidimas su detektyviniais elementais. Edukacijos metu mokiniai susipažįsta su biblioteka, patys išbando bibliotekininko profesiją, tyrinėja darbo įrankius, mokosi iššifruoti UDK kodą ir pagal jį rasti leidinius bibliotekoje. Mokiniai įtraukiami į aktyvų orientacinį žaidimą, kuriame netrūks praktinių užduočių ir atradimo džiaugsmo. Edukacijos tikslas – plėsti mokinių kultūrinį akiratį, ugdyti kūrybiškumą, kritinį mąstymą, lavinti komunikacinius gebėjimus, suteikti teorinių ir praktinių žinių apie bibliotekininko darbą bei leisti kiekvienam edukacijos dalyviui „pasimatuoti“ bibliotekininko profesiją.


Jurbarko V. Grybo memorialinio muziejaus dailės dirbtuvėse mokysitės stiklo sulydimo technikos iš juvelyrinio spalvoto stiklo gabalėlių gamindami papuošalus. Užsiėmimą sudarys dvi dalys. Pažintinės dalies metu  apžiūrėsite dailės dirbtuves, darbui su stiklu naudojamą įrangą, įrankius, medžiagas, stiklo papuošalų pavyzdžius. Išklausę trumpo pasakojimo apie įvairų stiklo  panaudojimą ir fizines jo savybes, būsite supažindinti su saugaus darbo reikalavimais. Praktinės dalies metu, naudodami spalvotus ir skaidrius įvairių formų stikliukus, kursite vienetinius papuošalus (auskarus, sagę, pakabukus). Stiklo spalvų gausa ir kūrybinė laisvė suteiks sparnus jūsų fantazijai, o edukatorės patarimai padės sėkmingai atlikti užduotį. Įdėtos pastangos tikrai pateisins jūsų lūkesčius!  Dalyviai bus aprūpinti visomis reikalingomis medžiagomis, įrankiais, priemonėmis. Po užsiėmimo visi sukurti papuošalai bus sudėti į stiklo kepimo krosnį, kurioje bus apie 20 val. Individualiai su dalyviais susitarsime kaip sukurti papuošalai bus perduoti autoriams.


Edukacinė programa „Linksmoji verpsė“ yra interaktyvus užsiėmimas, skirtas 6-12 klasių moksleiviams, kurie domisi kultūra, amatais ir kūrybiškumu. Per programą dalyviai supažindinami su vilnos verpimo procesu, jo kultūrine reikšme ir praktiškai išbando šią senovinę techniką. Įvairių metodų, įskaitant pasakojimus, demonstracijas ir praktinius užsiėmimus, programa skatina kritinį mąstymą, kūrybiškumą, komunikaciją ir bendradarbiavimą. Ši programa suteikia mokiniams unikalią galimybę pažinti senovinius amatus ir įgyti naujų įgūdžių, kuriuos jie gali pritaikyti savo kasdieniame gyvenime.


Klounados spektaklis " Kaip atsirado drugeliai"  (3kl.-4kl.)

Klounados spektaklis -“ Kaip atsirado dugeliai" Spektaklis sukurtas pagal Džokondos Beli to paties pavadinimo knygą , tai pasakojimas apie apie kūrybą, atkaklumą ir svajones. Drugeliai- tai paukščiai panašūs į gėles, būtent taip juos įsivaizdavo kai jų dar nebuvo... Du klounai įkuria dirbtuves ir eksperimentuodami su skaidriais abjektais: plėvelė, vanduo, burbulai, putos, skaidrūs šiaudeliai, iš jų jungiamos formos ir kt. , bando sukurti kažką tokio , kažką tokį gražų kaip gėlė ir grakštų kaip paukštis... jų nepailstančios pastangos, noras peržengti ribas, atkaklumas, bandymai žiūrovų akivaizdoje sukelia daug šypsenų ir gerų emocijų. Spektaklio kūrėjai kelią klausimą- kaip atsiranda kūrinys į kurį žiūrint norisi šypsotis? Spektaklis atliekamas lauke , šiltuoju metų laiku.


Edukacinėje programoje žaidybine forma kviečiama susipažinti su piemenėlių darbo įrankiais, apavu, muzikos instrumentais, mokomasi gaminti skudučius, birbynes ar net botagą. Programoje teatralizuotai pristatomi piemenų darbo įrankiai, apavas, muzikos instrumentai: botagas, naščiai, skambanti piemens lazda, mediniai ir metaliniai skrabalai, naginės, klumpės, „žąsų kojelės“,  piemens dūda,  molinukai, lumzdelis, ožragis, sekminių ragelis, pūslinė, birbynės, kiaulė, terkšlė, kleketas  ir kt. Piemens botagas – tai piemenavimo įrankis, kuris anksčiau padėdavo suvaldyti bandą. Vaikai išgirs koks ypatingas jo garsas, kuris padėdavo sutramdyti gyvulius. Terkšlėmis ir kleketais piemenys varinėjo gyvulius, vaikė paukščius iš javų ir sodų, žaidė, bet tai gali būti ir puikūs instrumentai muzikuojant. Vaikai susipažins su piemens lazda (skambančiais kamanų žiedais), su mediniais ir metaliniais skrabalais, kur piemenys rišo karvėms, kitiems gyvuliams po kaklu ir iš barškėjimo nustatydavo kur ganosi gyvuliai. Programos metu vaikai  turės galimybę pasirinkti piemens daiktus, muzikos instrumentus ir pasinerti  į teatralizuotą gyvulių ganymo  vaidinimą. Vaikams bus galima rašyti žąsies plunksna, bus demonstruojamas  birbynės iš tvarios medžiagos ( žąsies plunksnos) gamybos procesas, kiekvienas moksleivis gaus dovanų po nendrinę birbynę. Edukacijos vedėjas Jonas Kavaliauskas.


Programą sudaro įžanga ir trys dalys: įžangoje patraukliai pagal amžiaus grupes pristatomas XVII a. kunigaikščių Radvilų dvaro gyvenimas, Radvilų nuopelnai Biržams ir Lietuvai.
Pirmoje dalyje - jaunuolio ir merginos(dažniausiai iš dalyvių) istoriniais rekonstruotais XVII a. kostiumais aprengimo ceremonija, kiekvienas elementas rengiamas ir komentuojamas atskirai, demonstruojami ir Jonušo Radvilos ir Liudvikos Karolinos Radvilaitės portretai, pagal kuriuos sukurti kostiumai. Ypatingo dėmesio sulaukia bridžai, dupletas, fardingeilas, korsetas, banginio ūsai.
Antroje dalyje organetu ar/ir klavesinu atliekamos XVII a. melodijos. Groja Biržų Vlado Jakubėno meno mokyklos mokytojai arba mokiniai. Dalyviai kviečiami išbandyti senuosius istorinius instrumentus.
Trečioje dalyje muziejininkė moko istorinių Renesanso šokių. Šokiai paprasti, patrauklūs, dalyvavimas laisvanoriškas. Labai smagu!
Pabaigoje - trumpa refleksija/ pokalbis ir fotosesija su kunigaikščiais.


Žmogus panašus į medį. Stiebiasi į dangų, plečia šakų lają. Tačiau tik pažinęs savo šaknis gali tvirtai stovėti ant Žemės – tik žinodamas, kokia jo istorija, kultūrinė praeitis, jo protėvių gyvenimo aplinkybės.
Edukacijos metu leisimės į įdomią kūrybinę kelionę – pirmoje jos dalyje mokiniai turės galimybę išgirsti patarimų, sužinoti naudingos informacijos, o antroje dalyje šiomis žiniomis remdamiesi sudaryti savo giminės medį. Sakysite, mokiniai jau tai yra išbandę? Ne bėda – mat šį kartą jie turės žinias apie giminės medžių sudarymo subtilybes ir pagalbą, kad medis augtų kuo platesnis ir savyje talpintų ne tik vardus, bet ir kitą svarbią giminės istorijos informaciją: šis medis taps žemėlapiu tolimesniam savo šeimos, giminės – gal net savęs pačių – pažinimui. Užsiėmimus veda genealogijos, giminės ir krašto istorijos tyrinėtoja, neformalaus švietimo specialistė Evelina Viktorija Žemeikytė. Daugiau informacijos rasite www.stipriosšaknys.lt. Prieš rezervuodami laiką būtinai susisiekite telefonu +37068604519.


Viešoji įstaiga Kupiškio rajono turizmo ir verslo informacijos centras

Dabartis atkartoja praeitį - susipažinę su 19 a. dvarų puošyba, atlikę kūrybines užduotis, programos dalyviai nusipieš savo mandalą, kuri galėtų būti medinio Adomynės dvaro puošybos dalimi.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Lietuva nuo seno garsėjo savo giriomis, kurios mūsų protėviams teikė būstą, saugojo nuo priešo ir neleido mirti badu. Dar rankiojimo laikais, paleolito epochoje (XI-IX tūkst. pr. Kr.) buvo atrastas toks saldus produktas, kurį į medžių dreves sunešdavo bitės. Tas saldėsis, gal kaip tik todėl, kad atrastas medyje, buvo pavadintas medumi. Taip žmonės ėmė verstis bitininkyste. Tačiau Lietuvių mitologija visuomet darė įtaką lietuvių papročiams ir kultūrai. Bitės buvo gerbiamos, ir buvo garbinama jas globojusi deivė Austėja. Bičių ir jų deivės Austėjos kulto atsiradimą sąlygoja tai, kad senovės žmogus nepažino gamtos dėsnių. Jį stebino bičių organizuotumas , primenantis paties žmogais gyvenimą, jų gimimo ir mirties paslaptingumas. Bites imta laikyti nepaprastomis, šventomis, dievų darbininkėmis. Suvokiant mitologijos pažinimo svarbą, šios edukacijos metu bus tyrinėjimas bitės įvaizdis lietuvių mitologijoje, atkreipiant dėmesį į etnokultūrinį kontekstą. Pirmoje dalyje mokiniai susipažins su mitologijos samprata. Bus pristatytos etnokultūros elementų ištakos, kas leis labiau suvokti būsimos praktinės veiklos savitumą. Praktinėje dalyje mokiniams bus sudaryta galimybė susipažinti su senaisiais amatais, pagaminant žvakes iš bičių vaško.


Žodį robotas sugalvojo visai ne mechanikas, o rašytojas. Daugelis rašytojų kūrė kūrinius, kuriuose herojai buvo ne vien tik žmonės, bet ir robotai. Skaitytojai dievino mokslinę fantastinę literatūrą, kurioje vaizdžiai buvo pasakojama apie tai, kokia gali būti ateitis. O ateityje buvo vaizduojama daugybė unikalių ir nežinomų technologijų, minimi robotizuoti humanoidai, gyvensiantys tarp žmonių. Po Antrojo Pasaulinio karo buvo pradėti gaminti pirmieji robotai - žaislai.
Edukacijos metu mokiniai paanalizuos pirmuosius robotizuotus išradimus literatūroje ir kultūroje. Sužinos, kaip atrodė
pirmieji robotai – žaislai. Mokiniai užsiėmimo metu sukonstruos roboto modelį, sujungs jį su energijos šaltiniu ir varikliu. Pažintinė dalis: teorinės dalies metu mokiniai stebės filmuką apie robotų atsiradimą literatūroje ir pop kultūroje. Kūrybinė veikla: iš skirtingo tipo medžiagų sukonstruos roboto modelį. Praktinė mokslinė veikla: modelyje sujungs elektros šaltinį su varikliu, kurio dėka robotas judės ir suksis. Tikslas - susipažinti su robotų atsiradimo istorija literatūroje ir pop kultūroje. Uždaviniai: 1. Palyginti senovinius robotus - žaislus su šiuolaikiniais.
2. Ugdyti techninius, konstrukcinius, kūrybinius ir meninius įgūdžius bei gilintis į istorijos, fizikos kultūros pažinimą. 3.
Padėti mokiniams suprasti, kaip vyko technikos kultūros pažanga. 4. Sukurti roboto modelį ir įdiegti veikimo mechanizmą.
Priemonės: variklis, baterijos laikiklis, laidai, gnybtų kaladėlė, baterija AA, karšti klijai, užtrauktukas, dekoravimo priemonės (blizgučiai, šinilinės vielutės, burbuliukai, akytės), atsuktuvai, replės. Rezultatai: kiekvienas mokinys susikonstruos judantį, besisukantį robotuką. Robotukai liks vaikams.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Galaunių namuose – nauja edukacija! Lediniai lageriai, melsvas dangus ir į jį nukreiptas moters  - Kazimieros Kairiūkštytės - Galaunienės veidas. Kiek paslapčių ir šviesos slepia tremtinės gauti ir rašyti laiškai? Ką veikė skautai sovietmečiu, ir kodėl grįžusi iš tremties, prie jų jungiasi ir ši asmenybė? Tačiau viskas – edukacijos metu, kur sužinosite apie nepaprastą Kazimieros, muziejaus įkūrėjos istoriją bei Sibiro tremties patirtis.  O štai praktinėje dalyje, integruodami gamtos mokslą su istorijos išmanymu, kursite įslaptintus laiškus bei atsišaukimus nematomu rašalu, apeidami bet kokias lagerio cenzūros pinkles, taip mokydamiesi iš tremtinių nepasiduoti net tamsiausiomis aplinkybėmis. Šios edukacijos metu mokiniai lavins savo kritinį mąstymą, komandiškumą, kūrybiškumą ir empatiją.


Tingisi šiandien eiti į mokyklą? Tuomet kviečiam pasižvalgyti į XIX a. pabaigos - XX a. pradžios piemenėlių gyvenimą! Pasipuošę piemenėlio marškinėliais ir prigulę pasiklausysite paukštelių čiulbėjimo, sužinosite kaip šaltą rytą greitai susišilti basas kojeles. Pamąstysime kokia koše skerdžius pavaišina piemenėlį už į svetimą lauką nuklydusią karvę... Et, visa pasimiršta dainų ir žaidimų metu, o dar reikia išbandyti ir darbelį iš augalų pasigaminti! O kada tam piemenėliui į mokyklą?! Ateikite ir visa patirkime kartu, tuomet ir nuspęsim, gal tikrai geriau piemenauti?..


VšĮ Teisinių ir socialinių paslaugų centras

Edukacinėse dirbtuvėse „Bendravimo kultūra: nuo retorikos iki meno“ skatins moksleivių kūrybiškumą nuomonės reiškimo kultūroje, ugdys darbo komandoje gebėjimus, tobulins praktinius įgūdžius, mokys juos kūrybiško mąstymo. Projektu skatinama emocinė ir kultūrinė moksleivių raiška, vaizdžiai ir įtaigiai pateikiant taikaus ginčų sprendimo būdo – mediacijos principus, jos taikymą įvairiose gyvenimiškose situacijose, emocijų atpažinimą, valdymą ir tinkamą jų išreiškimą. Vyks žaidybinė – kūrybinė veikla iškilusių ginčų taikaus sprendimo įgūdžių pritaikymui. Praktinių užsiėmimų/simuliacijų metu, padėsime vaikams suvokti sugyvenimo bendruomenėje pagrindus, pritaikyti juos įvairiose gyvenimiškose situacijose, išryškinsime taikaus konfliktų sprendimo būdo – mediacijos, svarbą tiek santykiuose su kitais mokiniais, tiek santykiuose su suaugusiais (tėvais, mokytojais ir pan.). Praktiškai aptarsime ir analizuosime mokomuosius filmukus, taikių ginčų simuliacijas, pasitelkiant vaidybinius žaidimus mokysime kūrybiškai ieškoti įvairių konfliktų sprendimų būdų. Refleksija: vaidmenų žaidimai, emocijų atpažinimo ir įvardijimo praktinė veikla, situacijų simuliacijos (imituojama tam tikra situacija, ieškant abiems pusėms tinkamiausio sprendimo).

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Tauragės krašto muziejaus „Santaka" padalinys – Tremties ir rezistencijos muziejus yra įkurtas autentiškame buvusios NKVD būstinės pastate. Šiuolaikinės, moderniai atnaujintos muziejaus ekspozicijos su kalinimo kamera, karceriu, tardytojo kabinetu, partizanų bunkeriu pristato lankytojams Lietuvos tremties bei rezistencijos laikotarpių istoriją. Edukacijos metu susipažinus su visomis ekspozicijomis bei eksponatais, dalyviams reikės surasti eksponatus, kurių nepastebėjo apžvalginės ekskursijos metu. Eksponatų teks ieškoti visiškoje tamsoje, pasišviečiant tik žibintuvėliu ir orientuojantis erdvėje pasitelkiant  stilizuotą žemėlapį, sudarytą specialiai šiai edukacijai. Šio edukacinio užsiėmimo tikslas per patyriminius pojūčius – sudominti lankytojus tremties ir rezistencijos istorija, ugdyti jų pilietiškumą ir patriotiškumą, o svarbiausia – ugdyti atidumą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Atgal į vaikystę“, skirtas 9-12 klasių moksleiviams, plačiau supažindins su lietuvių vaikų literatūra, pristatys labiausiai įstrigusius literatūrinius kūrinius bei rašytojus, aptariant mokinių vaikystėje bei paauglystėje skaitytas knygas patogiai įsitaisius ant sėdmaišių pasakų motyvais įrengtoje muziejaus aplinkoje. Aktyvi veikla įtrauks mokinius, keliami probleminiai klausimai skatins reflektuoti savo patirtis, ieškoti sprendimų, ugdys kūrybiškumą.
Edukacinį užsiėmimą pradėsime nuo visų bemaž perskaitytos rašytojo Vyt. Nemunėlio „Meškiuko Rudnosiuko“ knygelės, populiariausios šiuolaikinės veikėjos Kakės Makės, kuri „gimė“ dailininkei ir rašytojai L. Žutautei, fenomeno aptarimo, prisiminsime J. Avyžiaus pasaką „Aštuonetas iš Trepsės namų“, na ir plačiau paanalizuosime V. Žilinskaitės pasaką-apysaką „Kelionė į Tandadriką“,V. Petkevičiaus „Gilės nuotykius Ydų šalyje“, J. Vilės su dailininke L. Itagaki sukurtą knygą „Sibiro haiku“, apžiūrėsime moksleivių sukurtas konkursines dioramas, skirtas atkurti šios komiksų knygos scenas. Klausime moksleivių apie kitas jų vaikystėje skaitytas knygas, kurios paliko gilų įspūdį ir iki šiol prisimenamos, analizuosime, kodėl.
Skaitysime parinktas kūrinių ištraukas, jas inscenizuosime, persirengę personažų kostiumais. Kūrybinėse dirbtuvėse skaitysime knygų anotacijų pavyzdžius ir bandysime patys parašyti rekomendaciją pasirinktai knygai ateitiems vaikams.
Parinktų reikšmingų kūrinių ištraukos padės pažinti vaikams skirtą literatūrą, analizuoti aktualias paaugliams temas. Sudėtingų situacijų aptarimas padės suprasti, kad realybė yra prieštaringa ir paradoksali, kad gyvenimas kartais būna skausmingas, bet dažniausiai knygos turinys moko, jog iš visų gyvenimiškų situacijų yra išeitys,  o išbandymai tik grūdina asmenybę. Vaikystės knygų aptarimas padės suvokti jų svarbą vaiko vystymosi raidai, elgesiui, pasaulėžiūros bei vertybių susiformavimui, skatins atsakingai elgtis, bendrauti ir daugiau skaityti.


Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Animacinės istorijos“ (nuotolinė paslauga)

„Trumpas kinas. Animacinės istorijos“ – tai nuotaikinga, įkvepianti ir pamokanti trumpųjų filmų programa, skirta 1–4 klasių mokiniams. Joje — du animaciniai filmai, nukeliantys į ryškius ir spalvotus pasaulius, kuriuose jaunieji kino mėgėjai leisis į nuotykį su Paršeliu ir Karve, meškiuku Miku ir jo draugais. Programa siekiama ugdyti vaikų kūrybingumą supažindinant su skirtingomis animacijos technikomis bei skatinti kritinį mąstymą demonstruojant filmus, kuriuose subtiliai ir vaikams lengvai suprantamais vaizdais kalbama svarbiomis temomis. Filmai ugdo tolerancijos
pojūtį, moko nuoširdumo ir besąlygiškos draugystės, pažvelgti baimei į akis, išdrįsti būti tikru savimi ir priimti kiekvieno žmogaus savitumą. Programa rodoma saugioje internetinėje platformoje.


Orientacinė programa - Veprių kraterio lobiai ir atradimai (3-4 klasėms)

Pristatome Jums nuo 2014m. vykstančią skautišką edukacinę programą. Kviečiame susipažinti su didžiausio meteorito kraterio Lietuvoje teritorija ir jį supančiais kultūriniais ir istoriniais objektais. Tai aktyvi, 8 km orientacinė programa gamtoje, paremta skautiškais metodais ir vertybėmis. Programos metu ieškosime kraterio deimantų, orientuosimės pagal koduotas žinutes, ieškosime paslėbto lobio, su skautų instruktoriais mokysimės užkurti ugnį lauko sąlygomis kaip tai darė mūsų protėviai. Klasės komandinis darbas ir dvasia, strateginis ir kritinis mąstymas ir nauji įgūdžiai užpildyti istorijomis ir įdomių gamtos objektų pažinimu.
Tai išbandymas ir iššūkis klasės komandai. Programos tikslas - vadovaujantis skautiškais metodais ir vertybėmis susipažinti su kultūros paveldo ir istorinėmis vietomis Ukmergės rajone bei įgyti gyvenime praversiančių įgūdžių.
Išnaudosime visas gamtos erdves: Skautų slėnio infrastruktūrą, Šventosios upę, miškus, istorinius ir kultūrinius objektus bei informaciją apie juos. Nedideles komandas lydės skautų vadovai, su kurių pagalba dalyviai mokysis uždegti ugnį be degtukų, naudoti virves ir mazgus įveikiant gamtos kliutis ir įgis kitų išgyvenimo gamtoje įgūdžių.
Edukacinė programa visada adaptuojama pagal dalyvių amžių, patyrimą ir norimą sudėtingumo lygį. Priimamos grupės su specialiaisiais poreikiais, atsižvelgiama į kitus pageidavimus. Kiekviena programa iš anksto suderinama su atvykstančiais dalyviais, pateikiama papildoma pasiruošimo dokumentacija, instruktažai, žemėlapiai.
Programos metus dalyviai praktiškai išbando ir mokosi dirbti su žemėlapiais, žygio ir išgyvenimo gamtoje priemonėmis: virvėmis, ugnies skeltuvais, pirmos pagalbos paketais, radijo stotelėmis ir kt. Programos metu sieksime ugdyti bendrąsias kompetencijas – savarankiškumą, smalsumą, gebėjimą dirbti grupėje, pasitikėjimo savimi įgūdžius, būtiniausius savarankiško gyvenimo įgūdžius. Ar tavo komanda yra pasiruošusi iššūkiams ir lobių paieškais?


Interaktyvios programos metu moksleiviai yra supažindinami su atomonio ginklo, jo pavojaus bei bunkerių atsiradimo, jų plėtros istorija. Užsiėmimo metu, moksleiviai turi galimybę atsidurti bunkeryje, vykdyti specialias užduotis ,mokytis savo krašto istorijos labiausiai įtraukiančiu būdu - per žaidimą.


Mažeikių Henriko Nagio viešoji biblioteka

Užsiėmimo metu suteiksime galimybę moksleiviams išbandyti inžinerinius „Fishertechnik“ ir robotikos (Mindstorm EV3, Lego WeDo 2.0 education) konstruktorius, aptariant jų veikimo principus ir galimybes. Pristatysime sukonstruotą Mindstorm EV3 modelį – „roboto ranką“, moksleiviai galės išbandyti jo galimybes. Praktinio užsiėmimo moksleiviai konstruos robotą nuo pradžios ir jį užprogramuos, kad atliktų tam tikrus veiksmus. Bibliotekoje yra dviejų rūšių konstruktorių paketai: inžineriniai „Fischertechnik“, supažindinantys su pagrindiniais mechanikos principais bei energijos, greičio, galios sąvokomis; robotikos konstruktoriai (Mindstorm EV3, Lego WeDo 2.0 education), skatinantys moksleivius konstruojant, programuojant ir eksperimentuojant pritaikyti tiksliųjų mokslų žinias. Užsiėmimo metu vadovas, taikydamas mokymosi žaidžiant metodiką skatins vaikus mąstyti kūrybiškai, kritiškai vertinti situacijas, skatins motyvaciją kurti, sieks, kad moksleiviai patirtų atradimo džiaugsmą, nes su Lego detalėmis viskas įmanoma. Bendradarbiavimas ir darbas komandoje konstravimo procese labai svarbu, nes pritaikomi problemų sprendimo, komunikavimo įgūdžiai ir tuo pat metu lavinami, nes atsiskleidžia įvairios emocijos ir idėjos tampa veikiančiu mechanizmu, kurį sukuria patys moksleiviai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Spektaklis "Mažojo princo rožė" sukurtas pagal prancūzų rašytojo Antuano de Sent Egziuperi pasaka „Mažasis Princas“ , kur persipina Mažojo Princo ir  Senojo Lakūno bei jo artimųjų kasdienybė. Mažojo Princo istorija puikiai žinoma ir režisierius A. Lebeliūnas jautriai kuria šį pasaulį, kuriame persipina fantazija, prisiminimai ir filosofinis pasakos dėmuo – jame kažką savo ir mielo atras kiekvienas žiūrovas, pasiilgęs tikrumo. Nepaprastai gražūs vaizdai kuriami video projekcijos pagalba, jų autorius,  video menininkas – Rimas Sakalauskas. Vaizdai persipinantys su muzika (kompozitorius – Jonas Sakalauskas) įtraukia tiek  vaikus, tiek suaugusius į kelionę su Mažuoju Princu...
„Reikia tik prisiminti, norėti prisiminti. Tuomet atrasi savyje Mažąjį Princą, mirtis praras savo geluonį ir tavo gyvenimas nušvis rožės, meilės ir mamos akių šviesa…“ – Ištrauka iš spektaklio.


Edukacinis užsiėmimas „Miesto istorijos“

Edukacinio užsiėmimo/ žaidimo „Miesto istorijos“ dalyviai yra laikomi didžiais išradėjais ir keliautojais laiku. Fantastinių garinių mašinų pagalba jie atkeliauja į Šiaulius - miestą, kurį nusiaubė baisi nelaimė. Edukatorius „ Miesto sergėtojas“ prašo herojų pagalbos – atkurti miestą ir jo istoriją. Kiekviena komanda turės tuščią miesto žemėlapį ir jie savo žinių bei „Miesto sergėtojo“ pagalba leisis į Šiaulių miesto atkūrimo nuotykį. Dalyviai turės galimybę ištraukti žaidimo korteles iš aštuonių pagrindinių Šiaulių miesto gatvių istorijos. Kiekvienoje kortelėje yra paruošta po 4 klausimus su galimais atsakymais. Atsakinėdami į klausimus žaidėjai rinks taškus ir tuo pačiu keliaus miesto gatvėmis ir sudėlios miestą. Komanda nugalėtoja gaus prizą – Raktą, simbolizuojantį komandos nugalėtojos miesto istorijos žinias. Edukacinio užsiėmimo žaidimo metu dalyviai naudosis jau sukurtais Šiaulių miesto gatvių planais – maketais, modeliais. Norėdami rasti teisingus atsakymus dalyviai galės naudotis virtualia paroda Šiaulių turizmo informacijos centro internetiniame puslapyje ir arba http://siauliuistorija.lt/ Edukacinis užsiėmimas bus vedamas lietuvių, anglų, rusų kalbomis, tai paskatins atvykstančius progamos Erasmus moksleivius ir Šiauliuose gyvenančius emigrantų vaikus pažinti miesto istoriją ir tuo pačiu pasijusti miesto bendruomenės dalimi.


Scenografijos dirbtuvės. „Ieškome teatro dailininko!“

Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Kas sudaro spektaklio vizualų sprendimą? Ką mums sako ir kam apskritai reikalinga teatro dailė? Scenografijos dirbtuvių  metu  susipažinsite su pagrindiniais scenografijos kūrimo principais bei sąvokomis. Analizuosite, kaip atpažinti laiko ir atmosferos nuorodas tekste, kaip sukurti vizualinę spektaklio koncepciją, o įgytas žinias pritaikysite išbandant scenografo profesiją – komandose kursite erdvinį scenos eskizą.


Edukacinis užsiemimas “Pažink save per simbolį”

VšĮ "Mstislavo Dobužinskio daugiakultūrinis centras"

Pamokos metu vaikams bus paaiškinta kas yra simbolis. Po to pateikta užduotis, kad vaikai sukurtu simbolį atspindinti jų savybes. Kiekvienas vaikas pasirinks sau specialybę pvz. daktaras, programuotojas, statybininkas, dizaineris ir tt. Simbolis turės atspindėti pasirinktas vaikų specializacijos. Simboliu kūrimo proceso metu bus išaiškintos bazines dizaino taisykles ir technologiniai procesai Adobe animate programos pagalba. Kai simboliai bus paruošti tada bus parodyta kaip sukurtą simbolį galima pristatyti judesio dizaino pagalba. Simbolio animacijos technologija bus parodyta Adobe animate programos pagalba. Pamokos pabaigoje visi turės savo individualų suanimuotą simbolį video formate, kurį galės dalintis socialiniuose tinkluose, aptarti rezultatą ir toliau skleisti ir domėtis šiuolaikine medija kultūra.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Viešoji įstaiga Alytaus kultūros centras

Drąsiai sakome - gerai dienai garantuoti reikia  CirkO!
Vaikai atvykę į cirko edukaciją galės susipažinti su žongliravimo paslaptimis - lengvo šilko skarelės yra puiki priemonė
greitai patirti žongliravimo sėkmę. Kiekvienas galės pasijausti lengvu it paukštis, žengdami tvirtai įtemptu lynu. Subūrę
komandas vaikai mokysis atlikti komandinius numerius ant balansinių volų, formuoti neįtikėtinas figūras iš savo kūnų. Pačius
drąsiausius mokytojai kvies išbandyti jėgas ant akrobatinės juostos ar net ore kybančio lanko. Džiaugiamės galėdami
pakviesti vaikus į tikrą, autentišką erdvę, kurioje kasdien repetuoja cirko studijos artistai. Didžioji scena, ryškios šviesos ir muzika leis pasijausti tikru scenos artistu. Kūrybinė laisvė kuriant savo pasirodymo numerį nebus sudėtinga užduotis, nes edukaciją ves ilgamečiai cirko artistai - akrobatė Jurgita ir klounas - Albertas.
 Ši cirko žaidimo edukacija kviečia ne tik smagiai praleisti laiką, ja siekiama įtraukti vaikus į veiklią, judrią bei įvairiaspalvę gyvenseną. Na, o, kad judėjimas nenutruktų ir po edukacijos -kiekvienas užsiėmimo dalyvis išeidamas galės su savimi išsinešti lengvas žonglieriaus skareles ir demonstruoti išmoktą meną namuose.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Edukacinis užsiėmimas vyksta Trakų Pusiasalio pilyje. Dalyviai, aktyviai veikdami grupelėmis, lenktyniauja ieškodami palėptų užuominų ir analizuodami surinktą informaciją, išsiaiškina tikrais istoriniais faktais paremtą Lietuvos didžiojo kunigaikščio Žygimanto Kęstutaičio nužudymo istoriją. Užsiėmime, dalyviai pagilina Lietuvos istorijos žinias, patiria atradimo džiaugsmą ir tobulina analitinius gebėjimus.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacijos forma: ritminiai muzikiniai žaidimai, trumpos teatralizuotos užduotys, trumpos refleksijos užduotys.

Gausybė mokslinių tyrimų, besiaiškinančių vaiko intelektinės raidos ypatumus, jau seniai atkreipė dėmesį į ankstyvąjį muzikinį lavinimą bei didžiulę jo teikiamą naudą. Muzikinė raiška lavina mažylio kūrybiškumą, emocinį intelektą, estetinį pastabumą. Ritminių elementų ir jų grupių taikymas ankstyvuosiuose muzikiniuose žaidimuose glaudžiai siejamas su kalbos formavimosi įgūdžiais, struktūros suvokimu, atidesniu savo kūno pajautimu ir valdymu, aktyviuoju klausymu ir gebėjimu kurti grupėje. Žaidimo forma, suteikdama laisvumo bei pramogos atmosferą, įgalina kur kas drąsesniems meniniams eksperimentams, negu griežtas, į rezultatą orientuotas formatas. Atrasdami, tyrinėdami skirtingas garso prigimtis, kartu garsais kurdami skirtingas atmosferas ir įveikdami nesudėtingas žaidimo užduotis, mažyliai minkštais žingsneliais įžengia į muzikos, vainikuojamos menų karaliene, pasaulį.


Užsiėmimo metu suteiksime galimybę moksleiviams išbandyti inžinerinius Fishertechnik ir robotikos (Mindstorm EV3, Lego WeDo 2.0 education) konstruktorius, aptariant jų veikimo principus ir galimybes. Pristatysime sukonstruotą Mindstorm EV3 modelį – „roboto ranką“, moksleiviai galės išbandyti jo galimybes. Praktinio užsiėmimo moksleiviai konstruos robotą nuo pradžios „Detalė + Detalė = Robotas“ ir jį užprogramuos, kad atliktų tam tikrus veiksmus. Bibliotekoje yra dviejų rūšių konstruktorių paketai: inžineriniai „Fischertechnik“, supažindinantys su pagrindiniais mechanikos principais bei energijos, greičio, galios sąvokomis; robotikos konstruktoriai (Mindstorm EV3, Lego WeDo 2.0 education), skatinantys moksleivius konstruojant, programuojant ir eksperimentuojant pritaikyti tiksliųjų mokslų žinias. Užsiėmimo metu vadovas, taikydamas mokymosi žaidžiant metodiką skatins vaikus mąstyti kūrybiškai, kritiškai vertinti situacijas, skatins motyvaciją kurti, sieks, kad moksleiviai patirtų atradimo džiaugsmą, nes su Lego detalėmis viskas įmanoma. Bendradarbiavimas ir darbas komandoje konstravimo procese labai svarbu, nes pritaikomi problemų sprendimo, komunikavimo įgūdžiai ir tuo pat metu lavinami, nes atsiskleidžia įvairios emocijos ir idėjos tampa veikiančiu mechanizmu, kurį sukuria patys moksleiviai.


Užsiėmimo metu 1-4 klasių mokiniai turės galimybę sukurti unikalų medžiaginį penalą, dekoruotą baltiškais motyvais. Vaikai sužinos apie baltiškų simbolių kilmę, jų prasmę ir svarbą lietuvių kultūroje. Naudodami akrilo dažus ir teptukus, mokiniai kurs individualius dizainus, derindami spalvas ir formas pagal savo kūrybines idėjas. Ši veikla skatina kūrybiškumą, saviraišką ir kultūrinio paveldo pažinimą, o galutinis rezultatas – unikalus, asmeniškai sukurtas penalas – tampa praktišku ir simboliškai reikšmingu kasdienio naudojimo objektu.


Prano Domšaičio galerijos ekspozicijose tyrinėsime tapybos, skulptūros ir grafikos kūrinius, ieškodami orientyrų, padedančių įsisavinti žinias, gautas per dailės pamokas. Nuo XIX a. realizmo iki impresionistų ir ekspresionistų „mūšių“ Nidos dailininkų kolonijoje, nuo idealizuotų gamtos vaizdų iki dekoratyvių spalvinių sąskambių – stilistinė galerijoje eksponuojamų kūrinių įvairovė atveria plačias dailės pažinimo, analizavimo ir diskusijų apie meną galimybes. Pasitelkę regėjimo, klausos, lytėjimo pojūčius, bandysime ne tik žiūrėti į kūrinius, bet ir juos matyti, mokysimės perteikti savo įspūdžius, diskutuodami apie dailę, o kūrybinėms užduotims atlikti pasitelksime planšetinius kompiuterius, interaktyvią lentą ir tradicines dailės priemones.


Ne veltui sakoma, kad vienas lauke – ne karys. Suburkite komandą, pasidalinkite užduotimis ir leiskitės į iššūkių kupiną žvalgybą! Galbūt taikliai svaidote granatas, akimirksniu iššifruojate pranešimus, galite atskirti miną nuo priešlėktuvinio sviedinio, o žvalgams reikalingo žemėlapio dėlionė – vieni niekai? Atvykite į edukacinę programą „Žvalgas“, tapkite mūsų kariuomenės „akimis ir ausimis“ bei užfiksuokite operatyvinę informaciją greičiau ir tiksliau, nei tai padarys varžovai. Užduoties atlikimo garantas – vieningas komandinis darbas!


Orientacinis pasivaikščiojimas TRAKAI - KARAIMŲ SOSTINĖ

Šis interaktyvus pasivaikščiojimas privers jus įsimylėti karaimų tautą ir pradėti labiau domėtis jų kultūra. Parodysime jums kitokius Trakus. Miestelį, kuriame gyvena viena iš rečiausių pasaulio kalba kalbančių tautų. Gyvenvietę, kurioje gyvos tradicijos. Gatves, kurias grindė čia dar Vytauto laikais atvykę svečiai iš Pietų. Namus, kuriuose buvo kepamos skaniausios kiubėtės, verdamas kvapniausias limonadas, į krosnį pašaunami mielinės tešlos kibinai. Langus, pro kuriuos į pasaulį žvelgė kelltūrą.
Dalyvauti verta vien dėl to, kad pabaigoje jums išduosime paslaptį – kur kepami skaniausi kibinai.

Ši edukacija nepanaši į įprastą ekskursiją. Lankomus objektus turėsite rasti patys, pagal mūsų virtualaus gido Braino siunčiamas užuominas ir užduotis. Gidas visos kelionės metu Jums neleis pasiklysti, o susidūrus su  iššūkiu - visada bus pasiruošęs padėti.
Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis.

Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Trakuose!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas yra tikras žmogus, tačiau fiziškai su jumis nedalyvauja: jis realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale.
Žaidimas galimas ir anglų kalba. Maršruto ilgis apie 2-2,5 km.


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Lietuvoje jau nuo seno mūsų protėviai, norėdami palengvinti įvairius negalavimus bei stiprinti organizmą, pasitelkdavo vaistažoles ir jų preparatus. Vaistažolės yra didelė gamtos dovana žmogui, todėl žinios apie jų naudą turi būti perduotos iš kartos į kartą. Edukacijos "Pabraidykim po vasaros pievą" metu per skonį, kvapą, prisilietimą pažinsite įvairias žoleles (medetka, čiobreliu, levanda, mėta, ramunėlėmis ir kt.), sužinosite kokia jų nauda žmogui, kaip surasti gamtoje, kaip užsiauginti patiems, kaip ir kada rinkti ir džiovinti, kokiomis sąlygomis laikyti ir kaip vartoti? O pažinę augalų naudą mėgausitės žolelių arbatos degustacija. Po šios patirties kiekvienas edukacijos dalyvis surinks unikalų arbatos maišelį. Sukurtas arbatžolių maišelis bus sudedamas į "Draugystės arbata" dėžutę, kurią parsivežę į mokyklą pasimėgausite pertraukėlės metu prisimindami kvapniąsias vasaros pievas.


Indija iš arti: indiškų šokių pasirodymas

Pristatome įspūdingą indiško šokio pasirodymą, kuris atskleis šio kultūrinio fenomeno gilumą, grožį ir magiją. Kviečiame jus į kelionę po Indijos šokio pasaulį.
Šiame pasirodyme sužinosite apie klasikiniais pripažintus indiško šokio stilius, kur daugiausiai dėmesio skiriama šiaurės vakarų ir rytų šokių stiliams - Kathak ir Odissi. Šie stiliai ne tik atskleidžia šokio meistriškumą ir judesių įvairovę, bet ir perteikia indiškos estetikos elementus bei mitologinius pasakojimus.
Įžangoje sužinosite apie bendruosius indiško šokio bruožus ir jų ryšius su Indijos mitologija, dievų panteonu bei klasikine indiška estetika.
Pasirodymo metu matysite 5 klasikinius indiškus šokius. Prieš kiekvieną iš jų pristatysime šokio temą ir mitologinius vaizdinius. Kiekvienas šokis bus atliekamas su tradiciniais indiško šokio kostiumais, kurie padės jums dar labiau įsijausti į šokio pasakojimą.
Po pasirodymo kviesime moksleivius dalintis savo įspūdžiais ir aptarti kylančius klausimus ar pasidalinti savo pastebėjimais, palyginti indiško šokio fenomeną su moksleiviams gerai pažįstamais šokio stiliais.


Šiaulių kultūros centre parengtas keramikos amato edukacinis užsiėmimas Molio forma kviečia 1–10 klasių mokinius susipažinti su seniausia keramikos technika – virveline keramika. Keramika yra viena seniausių lietuvių liaudies meno rūšių, išsiskirianti unikalia istorija, išskirtinėmis lipdymo technikomis ir dekoravimo raštų įvairove.
Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai sužinos apie keramikos istoriją ir turės galimybę apžvelgti virvelinės keramikos pavyzdžius, sukurtus remiantis senovinėmis tradicijomis. Praktinėje dalyje mokiniai mokysis gaminti virvelines puodynėles ar lėkštutes, dekoruotas įspaudais bei angobais, naudodami šios technikos specifiką. Kiekvienas sukurtas dirbinys bus išdegamas su permatoma glazūra, suteikiant jam unikalų ir išbaigtą vaizdą.
Šis edukacinis užsiėmimas skatina kūrybiškumą, kritinį mąstymą ir socialinę sąveiką, o dalyviai turės galimybę ne tik išbandyti savo kūrybinius gebėjimus, bet ir pasidalinti idėjomis su bendraamžiais. „Molio forma“ yra puiki proga atrasti ir plėtoti meninius įgūdžius, įgyti vertingos patirties bei praleisti laiką kūrybiškoje aplinkoje.


Edukacinis užsiėmimas skirtas 7-9 kl. mokiniams siekiant ugdyti pilietinį sąmoningumą. Užsiėmimo pradžioje kuriamas įspūdis, kad esame skirtingi, supa įvairi aplinka, tačiau yra, kas mus vienija, kad būdami bendruomenėje galime kurti bendrąjį gėrį. Įsijautę į skirtingas roles – išsitraukę miesto personažą – moksleiviai bando atsakyti į klausimą – kas ir kaip kuria miesto pulsą? Į klausimą atsakoma iš skirtingų žiūros kampų. Vėliau gilinamasi į konkrečius Kauno miesto pasakojimus, kuriuose atsispindi žmogiškumas, sukūręs bažnyčias, gelbėjęs žmonių gyvybes, įžiebęs drąsą maištauti prieš netiesą. Užsiėmimo metu siekiama ugdyti drąsą imtis lyderystės, būti atsakingam už savo bendruomenę ir aktyviai veikti savo aplinkoje. Moksleiviai atlieka kūrybine užduotį, kurioje kuria planą, kaip išspręsti aktualią miesto problemą. Vėliau savo projektus pristato visai klasei ir juos aptaria. Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia, sudarant ne didesnę kaip 5 asmenų grupę neįskaitant lydinčių asmenų - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė pamoka “Senųjų slavų simboliai: iš praeities į ateitį

Slavų metodologiją vystėsi 3000 metų. Ji gimininga Lietuvių metodologijai. Vienas iš jų bruožas – simbolius, daiktinis, vaizdinis ženklas. Slavų liaudies simboliuose užkoduotas tautos kultūros mąstymas, gilios tradicijos ir papročiai amžiais buvo saugoti šeimose ir perduodami iš kartos į kartą. Unikali liaudies simbolika lydėjo žmogų visuose gyvenimo etapuose, nuo gimimo iki mirties, saugodama jį, nešdama sėkmę arba suteikdama trokštamų savybių. Žmogaus kurti, buityje naudoti daiktai, namai ir drabužiai buvo puošiami teigiamais, sakralinę reikšmę turinčiais simboliais. Edukacinė pamoka “Senųjų slavų simboliai” - tai interaktyvi edukacija, kurios metu, naudojant inovatyvius metodus, išlaisvinamas mokinių kūrybiškumas. Edukacijoje susipažinsite su senųjų slavų ornamentų prasmėmis ir simboliais, atversite jų gilesnę prasmę, įsitrauksite į kūrybinį procesą, kurie ženklai simbolizuoja stichijas – ugnį, orą, žemę ir vandenį, sužinosite, kur ir kaip buvo naudojami šie ženklai, kokie jų vaizdavimo ypatumai. Šiandienis dizainas puikiai derina archajiškus raštus su naujomis technologijomis ir moderniomis išraiškos priemonėmis. Gavę žinių ir pradėję atidžiau stebėti tautinius raštus suprasite simbolių kalbą ir jų archetipinę prigimtį, pamatysite šio meno unikalumą ir grožį. Piešimo būdu (pasirinktinai) dekoruosite simboliai, kuri pasiimsite su savim.


Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Pasakojimo edukacinė programa „Bitė ir aš“ skirta ugdyti vaikų ekologinį sąmoningumą ir kūrybiškumą, skatinti edukacijos dalyvių domėjimąsi bičių gyvenimu, jų reikšme žmonijos žemėje išsaugojimui. Vaikai kartu su edukatoriumi kuria istoriją apie į užterštą miestą užklydusią bitę, apie mergaitės ir bitės draugystę. Kuriant istoriją, vaikai daug sužino apie bites, jų ypatumus ir gyvenimo būdą, susipažįsta su bičių mėgstamais augalais ir sėklomis, sužino, kas yra bičių priešai, kodėl jos nyksta, ir kaip kiekvienas gali prisidėti prie šių itin naudingų vabzdžių išsaugojimo. Pasakojimą papildo edukacinių priemonių rinkinys (kaladėlės miesto statymui, bitutė, avilys, augalų žiedai ir sėklos), vaizdo įrašai, žaidimai. Užsiėmimo metu vaikai lavina pažinimo, socialines ir emocines kompetencijas, kritinį mąstymą, patiria įvairių pojūčių, dalyvaudami įtraukiančiose sensorinėse veiklose. Vaikai susipažįsta su knygomis apie bites, dalyvauja interaktyvioje viktorinoje, pasitikrindami savo žinias apie bičių pasaulį.


Tai tęstinė edukacija, vykstanti artėjant didžiosioms metų šventėms – Kalėdoms, Užgavėnėms, Velykoms, Rasoms (Joninėms), Vėlinėms. Joje aptarsime svarbiausius šių švenčių papročius ir tradicijas, aiškinsimės jų prasmes ir pabandysime patys pasigaminti svarbiausius šventinius atributus. Artinantis Kalėdoms, rišime šiaudinį žaisliuką. Prieš Užgavėnes – pasidarysime kaukes. Prieš Velykas – gilinsimės į  margučių raštus ir technikas. Laukdami Rasų šventės, mokysimės pinti vainiką. Prieš Vėlines - kursime geležinės saulutės eskizą. Edukacijos autoriai pažintį su kalendorinių švenčių tradicijomis  paverčia įdomiu ir įtraukiančiu nuotykiu, kurio dalyviai tampa smalsiais tyrinėtojais, aktyviais diskusijos dalyviais ir išradingais kūrėjais. Edukacija sukurta Lietuvos nacionalinio muziejaus padalinyje „Istorijų namai“.


Tai judrus komandinis užsiėmimas, skirtas žemaičių tarmei, bei raštui ir 19-20 a. Žemaitijos kaimo gyvenimui pažinti. Autentiškoje Žemaitijos kaimo ekspozicijos aplinkoje pagal pateiktą ekspozicijos planą ir užduotis, dalyvių komandos atranda lenteles prie eksponatų, užrašo žemaitišką daikto pavadinimą, paaiškina jo paskirtį  buityje. Dalyviai susipažįsta su autentiškais darbo įrankiais, gyvūnų pavadinimais, sužino pastatų paskirtimi, laviną pastabumą, išradimą ir kūrybiškumą. Naudojami metodai: komandų varžybos, stebėjimas, diskusija, klausimai-atsakymai. Edukacinis užsiėmimas naudingas kaip moksleivių neformaliojo ugdymo elementas.


Jutiminis interaktyvus spektaklis „ČIURLIONIO PEIZAŽAI: JŪRA“

Jūra mūsų didžiajam muzikos ir tapybos genijui M.K. Čiurlioniui buvo laisvės, meilės, jėgos, kūrybinio polėkio simbolis. Ji teikė įkvėpimą, žadino vaizduotę, audrino kūrybines galias. Jis vaizdavo ją savo drobėse, muzikos kūriniuose, rašė apie ją poetines impresijas. Režisierė Milda Mičiulytė ir NKDT aktoriai Miglė Navasaitytė ir Deividas Breivė kviečia žiūrovus į interaktyvų pojūčių spektaklį, kuriame muzika, tekstas ir garsai susilieja į vientisą vaizduotės skrydį. Galima klaidžioti po Čiurlionio paveikslus, braidyti jūroje net tada, kai esate tamsoje, kai nieko nematyti. Įvairių garsų pagalba patys kursite savo jūros simfoniją, klausysitės M. K. Čiurlionio muzikos ir tekstų, patirsite, kiek daug vaizdų gali atverti garsas.

Spektaklis yra pritaikytas ir turintiems regos sutrikimų.
Trukmė: 60 min.
Amžius: nuo 14 m.

Premjera – 2024 gegužės 9-11 d.


Šis spektaklis kviečia žiūrovą ne tik pamatyti tolimiausių ir labai skirtingų kultūrų šalių bendradarbiavimą, bet ir stebėti universalią dvasinę žmogaus kovą. Režisierius ir jo kūrybinė komanda akcentuoja ne tiek politinį konfliktą, kiek šeimos dramą per pagrindinio personažo išgyvenimus, jo kovą tarp nihilizmo ir idealizmo bei atgailos sampratą. Ar įmanoma sau atleisti, atėmus kito žmogaus gyvybę? Kurdamas šią pjesę, afrikietis dramaturgas Aristide‘o Tarnagda‘os siekė universalumo, galvojo apie tai, kas mus jungia, todėl pasirinko graikiškos tragedijos modelį. Tai savotiška Antigonės mito versija.  Pjesė nebėga nuo politinių aktualijų, joje galima atpažinti terorizmo siautėjimą Afrikos valstybėse šiandien, ar karo ir pokario kontekstus Lietuvoje.
Spektaklis kelia daug probleminių klausimų apie kito/kitokio priėmimą ar atstumimą. Apie gilias tradicijas, nuostatas ir pamatines žmogaus vertybes.


Kviečiame pasinerti į nuotaikingą dvarų kultūrinį palikimą – žaidimus. Pabandykime atrasti savyje gero žaidėjo talentus!
Argi ne puiku imti ir išmėginti aktyvius ir ramesnius XVII–XIX a. dvarų žaidimus? Jie tikrai nudžiugins – tai Džiako pagaliukai, kamuoliuko sviedimas, riedulių ridenimas, linksmos šarados ir gaudynės-kvadratas.
Ateikite ir žaiskite!